bet · GG01NU5 · 1992-11-12 00:00:00 — 1992/93NU5ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:21 om det svenskaelsäkerhetsarbetet,dels de två motioner som har väckts med anledning avpropositionen.En skrivelse i ärendet har ingivits av . Utskottet har ingen invändning mot förslaget i propositionenom att en ny elsäkerhetsmyndighet skall inrättas den 1 januari1993.De återstående anpassningar till påelsäkerhetsområdet som behövs bör, enligt vad som föreslås ipropositionen, genomföras . En motion (m) medkrav på slopande av registreringsavgifter redan från den1januari 1993 avstyrks av utskottet.Frågan om hälsorisker från magnetiska fält aktualiseras i enmotion (s), bl.a. till följd av två publiceradeundersökningar i vilka konstateras vissa samband mellanexponering för sådana fält och cancer. Utskottet, som avstyrkermotionen, utgår från att den ansvariga elsäkerhetsmyndighetenprövar alla tänkbara möjligheter att minska eller eliminerariskerna med magnetiska fält när det gäller såväl befintliga somnya elektriska anläggningar. Huvudsakligt innehållI proposition 1992/93:21 redovisas förslag m.m. rörandeomfattningen, organisationen och finansieringen av det svenskaelsäkerhetsarbetet. Kontrollordningen för elektrisk materielskall anpassas till vad som gäller inom EG genomatt kraven på statligt förhandsgodkännande för viss materielliksom på statlig registrering av elektrisk materiel slopas.Vidare föreslås att elsäkerhetsarbetet -- som för närvarandebedrivs inom -- skallorganiseras i ett särskilt verk. Syftet är attelsäkerhetsarbetets ställning skall förstärkas i såvälnationella som internationella sammanhang. Det nya verket avsesstarta sin verksamhet den 1 januari 1993.En redogörelse lämnas också för regeringens ställningstagandei vissa andra frågor rörande elsäkerhetsarbetet. Det går ut påatt systemen med marknadskontroll av elektrisk materiel,utfärdande och kontroll av behörighet att utföra elektriskainstallationer samt registrering och kontrollbesiktning avelektriska anläggningar skall bibehållas. Även verksamheten vidSvenska brandförsvarsföreningens elektriska nämnd förutsätts blioförändrad.FörslagI propositionen föreslås -- efter föredragning avnäringsminister -- att godkänner1. att en ny elsäkerhetsmyndighet inrättas (avsnitt 7),2. de riktlinjer för organisation och finansiering förinnevarande budgetår av den föreslagna elsäkerhetsmyndighetensom föredragande statsrådet har förordat (avsnitten 7 och 8),Regeringen bereder vidare (3) tillfälle att ta delav vad föredragande statsrådet i övrigt har anfört om detsvenska elsäkerhetsarbetet (avsnitten 3--6). De motioner som har väckts med anledning av propositionen ärföljande:1992/93:N3 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansvaret för att komma till rätta med dehälsorisker som kraftledningarnas magnetfält utgör.1992/93:N4 av Hans Nyhage och (båda m) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett slopande av avgifterna för registrering fr.o.m.den 1 januari 1993,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa fristående provningslaboratorier. Elsäkerhetsarbetets inriktning m.m.Målet för det svenska elsäkerhetsarbetet är att förebyggaskada på person och egendom orsakad av elektrisk ström. Arbetetbedrivs genom uppbyggnad, upprätthållande och utvecklande av engod säkerhetsnivå för såväl elektriska anläggningar somelektrisk materiel. Säkerhetsnivån gäller inte bara risker fördirekta skador av elektrisk ström och bränder orsakade avelektricitet utan även andra skador såsom mekaniska skador samtbränn- och strålskador.Säkerhetsarbetet omfattar såväl utfärdande av föreskrifter ochstandarder som tillsyn av efterlevnaden härav. fastställs de villkor som bedöms nödvändiga förskydd av liv, hälsa, miljö och ekonomiska värden. Reglerna avserinte endast produktens egenskaper i sig utan också hur det skallstyrkas att produkten de facto har de föreskrivna egenskaperna.Termen för det sistnämnda är bedömning avöverensstämmelse (tidigare certifiering och provning).Enligt lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelserom elektriska anläggningar (ellagen), kan regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer meddela de föreskrifter sombehövs från elsäkerhetssynpunkt. Ansvaret har härvid lagts påNärings- och teknikutvecklingsverket (). Verket utfärdarsålunda erforderliga säkerhetsföreskrifter men utövar ocksåtillsyn i vissa avseenden. På regional nivå utövas tillsynen avStatens elektriska inspektion, för vilken ärchefsmyndighet.Inom EG regleras säkerheten för elektrisk materiel i det s.k.lågspänningsdirektivet (low voltage directive, LVD) från år1973. Det går ut på att medlemsländerna skall vidta erforderligaåtgärder för att endast sådan elektrisk materiel saluförs somhar tillverkats i enlighet med god säkerhetsteknisk praxis.Den ändring av det svenska systemet för kontroll av elektriskmateriel som trädde i kraft (prop.1987/88:82, bet. NU30) innebar en relativt långtgåendeanpassning till EG:s lågspänningsdirektiv. Genom den nyakontrollordningen slopades det tidigare kravet påförhandsgodkännande (S-märkning) av SEMKO () för sådan elektrisk materiel som ärtillverkad enligt svensk standard. Genom beslut gavsleverantörerna möjlighet att utföra motsvarandekontroll hos vissa andra -- med SEMKO samarbetande --provningsinstitutioner men också att själva utföra kontrollen. Idet senare fallet förutsätts att kontrollen övervakas av SEMKO.Vidare innebar beslutet att kravet på S-märkning ersattes medett krav på registrering av produkten innan den släpps ut påmarknaden. förstärktes den kontroll av produkterna somgörs efter marknadsintroduktionen, den s.k. marknadskontrollen.För vissa produkter behölls emellertid kravet på statligtförhandsgodkännande.Elsäkerhetsutredningen (särskild utredare: civilingenjör ) har redovisat resultatet av sitt arbete i betänkandet(SOU 1991:94) ELSU 91 -- Förslag till omfattning, organisationoch finansiering av det svenska elsäkerhetsarbetet. Betänkandethar remissbehandlats.I propositionen om det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) anförs (prop. 1991/92:170 bil. 11 s.5f.) beträffandesystemet för bedömning av överensstämmelse att en anpassningtill kräver att hittillsvarande ordning med s.k.riksprovplatser -- vilka har monopol inom sitt verksamhetsområde-- avskaffas. I stället införs ett öppet system som innebär attsåväl offentliga som enskilda organ vilka uppfyller kraven påkompetens skall kunna medverka i systemet och konkurrera omuppdragen. Utseende av sådana s.k. anmälda organ skall handhasav Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC). En lag omteknisk kontroll föreslås i enlighet härmed i nämndaproposition. Lagen avses att träda i kraft i anslutning tillEES-avtalets ikraftträdande. Enligt de riktlinjer föravvecklingen av riksprovplatssystemet som regeringen föreslårförutsätts avvecklingen vara genomförd den 1 januari 1994.EES-utskottet har tillstyrkt regeringens förslag(1992/93:EU1), och avses fatta beslut i bl.a. dessafrågor inom kort.I den nu aktuella propositionen konstateras att EES-avtaletförutsätter en viss återstående anpassning till EG:slågspänningsdirektiv. Detta innebär att kraven på dels statligtförhandsgodkännande av vissa produkter, dels statligregistrering av elektrisk materiel med anknytande avgift börslopas. Det erinras om att medger att (liksom och ) -- till följd av förutseddapraktiska svårigheter -- har givits rätt att avvakta medanpassningen till . Enligt regeringensbedömning kan förändringarna emellertid genomföras redan den 1juli 1993.Vidare anmäls i propositionen att nuvarande system medmarknadskontroll av elektrisk materiel genomelsäkerhetsmyndighetens försorg bör bibehållas. Även systemetmed utfärdande och kontroll av behörighet att utföra elektriskainstallationer bör, enligt regeringens mening, kvarståoförändrat. Härvid anges att den godkännande myndigheten böranpassas så att den skall motsvara kraven på certifierande organenligt Europanormen EN 45013. Inte heller bör systemet medregistrering och kontrollbesiktning av elektriska anläggningarändras, anser regeringen. Slutligen anförs att nuvarande ordningoch verksamhet vid Svenska brandförsvarsföreningens elektriskanämnd bör bibehållas.Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad denhar anfört om det svenska elsäkerhetsarbetet i nu nämndaavseenden.I motion 1992/93:N4 (m) kritiseras det avgiftssystem som ärförbundet med registreringen av elektrisk materiel. Motionärernaanför att registreringsavgiften för sådan materiel som hargodkänts av ett annat provningsorgan än SEMKO kan vara femgånger högre än den som gäller när SEMKO själv har svarat förgodkännandet. Skillnaden i avgifternas storlek utgör, enligtmotionärernas uppfattning, en diskriminering som styrleverantörerna till SEMKO för godkännandeförfarandet. Svensktillverkningsindustri bör ges möjlighet att arbeta enligt devillkor som avses gälla enligt utan onödigtdröjsmål, heter det. Motionärerna föreslår därför att avgifternaskall slopas . ifrågasättsSEMKO:s ställning som inhemskt provningsorgan; konkurrensenmåste främjas genom att även andra provningslaboratorier snarastgodtas.Registreringsavgifterna finansierar verksamheten med kontrollav elektrisk materiel (jfr prop. 1991/92:100 bil. 13, bet.NU25). Kostnaden för denna uppgår till drygt 20miljoner kronor . Avgifternas storlek bestäms avregeringen på förslag av , som i enlighet medavgiftsförordningen (1992:191) samråder med Riksrevisionsverketi frågan. Enligt uppgift från beror skillnaderna iavgifter för registrering på grundval av S-märke resp. annatunderlag på att SEMKO redan vid certificering för S-märke tar uten avgift som skall täcka kostnaderna för granskning av underlagoch typefterkontroll. Motsvarande kostnader vid inlämnande avdokumentation debiteras leverantören först i samband medregistreringen. Sammantaget uppges avgifterna för licens förS-märke och registrering grundad på S-märke skilja sig endastmarginellt från avgiften för registrering för sådan materiel somregistreras medelst dokumentation.Det konstateras i propositionen att ett slopande avregistreringssystemet och den anknutna avgiften förutsätter attelsäkerhetsarbetet finansieras på något annat sätt. Regeringenanmäler sin avsikt att återkomma till denna fråga i 1993 årsbudgetproposition. Enligt vad som sägs i propositionen övervägshärvid att tillföra medel för verksamheten viaelabonnentavgifter. För innevarande budgetår bör enligtregeringen kontrollordningen finansieras med de medel somriksdagen redan har beslutat om för denna verksamhet och somtäcks av registreringsavgifterna.På grundval av en anmälan från ett enskilt företag harKonkurrensverket behandlat frågan om diskrimineringgenom avgiftssystemet. Verket har beslutat att avsluta ärendetutan åtgärd mot bakgrund av att konkurrenslagen (1982:729) inteär tillämplig och att systemet förutsätts bli slopat den 1 juli1993.Utskottet instämmer för sin del i motionärernasuppfattning att bör anpassareglerna på elmaterielområdet till dem som förutsätts gällaenligt . konstaterar utskottet attregeringen nu föreslår en tidigareläggning med iförhållande till det uppskov som har medgetts bl.a. Sverige.Såvitt gäller registreringsavgifterna vill utskottet erinra omatt den angelägna elsäkerhetsverksamheten för närvarandefinansieras via dessa avgifter. Om avgiftssystemet skulle slopasredan från -- dvs. innan det tilltänkta nyasystemet med elabonnentavgifter har införts -- torde dettaförutsätta att medel till denna verksamhet tillförs viastatsbudgeten. En sådan lösning avvisas av utskottet av bl.a.statsfinansiella och praktiska skäl. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion 1992/93:N4 (m) i nu aktuell del.Vad härefter gäller kravet på ökad konkurrens i fråga ombedömning av överensstämmelse vill utskottet hänvisa till detnya system med anmälda organ som kan genomföras påelmaterielområdet i anslutning till att registreringssystemetavskaffas . Genom anpassningen fullt ut till EG:slågspänningsdirektiv kommer SEMKO:s ställningsom riksprovplats att upphävas. SEMKO får liksom andraprovningsorgan härvid ansöka hos SWEDAC om att utses till anmältorgan. Utskottet avstyrker med det sagda motion 1992/93:N4 (m)även i detta avseende.Utskottet ansluter sig alltså till vad som anförs ipropositionen om slopande av kvarvarande statliga krav påförhandsgodkännande och registrering. Likaså instämmer utskotteti vad regeringen i övrigt har anfört om elsäkerhetsarbetetsinriktning.Ny elsäkerhetsmyndighetSom har framkommit i det föregående är föreskrifts- ochtillsynsmyndighet på elsäkerhetsområdet. I propositionenföreslås att ett fristående verk skall inrättas för dessauppgifter. En sådan organisatorisk lösning skulle, enligtregeringens mening, stärka elsäkerhetsmyndighetens roll genomatt verksamheten dels blir tydligare hos berörda inom landet,dels får en starkare ställning i de internationellasammanhangen. Avsikten är att den nya myndigheten skall börjasin verksamhet den 1 januari 1993.Finansieringen under den återstående delen av innevarandebudgetår föreslås ske genom medel som har anvisats till NUTEK.Verksamheten förutsätts därefter, dvs. från , bliavgiftsfinansierad. Som har nämnts avser regeringen attlägga fram förslag om finansiering av elsäkerhetsarbetet i 1993års budgetproposition.Regeringen har tillkallat en särskild utredare, förutvarandestatssekreteraren , med uppgift (dir. 1992:89) attdels lägga fram förslag till den nya elsäkerhetsmyndighetensorganisation, dels förbereda dess inrättande.Regeringen föreslår att godkänner att en nyelsäkerhetsmyndighet inrättas . Vidareföreslås godkänna de riktlinjer för organisation ochfinansiering för innevarande budgetår av den föreslagnaelsäkerhetsmyndigheten som regeringen har förordat.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag närdet gäller inrättande av en ny elsäkerhetsmyndighet den1januari 1993. Inte heller föranleder de förordaderiktlinjerna för organisation och finansiering för innevarandebudgetår någon erinran från utskottets sida. Propositionensförslag i dessa avseenden tillstyrks alltså.Hälsorisker från magnetiska fältSåväl elektriska som magnetiska fält förekommer normalt inaturen. De starkaste fälten förekommer emellertid kringelektriska utrustningar. Elektriska fält bildas av elektriskspänning, t.ex. kring en glödlampa oavsett om den är tänd ellersläckt. Fältets styrka beror på hur hög spänningen är, ochstyrkan avtar med avståndet. Elektriska fält kan avskärmaseffektivt genom t.ex. metallplåt men även av träd och annanvegetation. Magnetiska fält uppstår när elladdningar rörsig, dvs. En glödlampa som är tändalstrar sålunda inte bara ett elektriskt utan även ettmagnetiskt fält. Även i ett magnetiskt fält avtar styrkan medavståndet. Däremot är det betydligt svårare att avskärmamagnetiska fält. Utomhus kan kraftiga magnetfält registreras vidställverk och högspänningsledningar. Inomhus är det oftastelektriska apparater som ger upphov till magnetiska fält. TV-apparater, hårtorkar och tvättmaskiner kan sålundastarka fält uppkomma liksom vid sådan hemutrustning sominnehåller transformatorer som omvandlar spänningen till en lågnivå. Inom industrin uppkommer särskilt starka magnetiska fältintill exempelvis stålugnar och elsvetsaggregat.Grundläggande bestämmelser på elområdet finns i ellagen. Somhar redovisats i det föregående är ansvarig föreskrifts-och tillsynsmyndighet för elsäkerhet. Förstarkströmsanläggningar finns bestämmelser om minstahorisontella avstånd från en elledning till närmaste byggnad(STEV-FS 1988:1). Det tillåtna avståndet varierar beroende pådels vilken spänning som tillämpas, dels om området i fråga ärdetaljplanerat eller inte. Bestämmelserna tar främst sikte pårisken för brand.Riksdagen har upprepade gånger behandlat motioner om riskernamed kraftledningars elektriska och magnetiska fält. Vid detsenaste tillfället, , framhöll utskottet (bet.1991/92:NU30) -- med anledning av en motion (s) gällande krav påintensifierad forskning -- vikten av att det skapas underlag fören säkrare bedömning av hälsorisker i samband med elektriska ochmagnetiska fält. Utskottet konstaterade att två storaundersökningar pågick på det aktuella forskningsområdet. Medhänsyn härtill avstyrktes motionen. följde utskottet.De epidemiologiska studier till vilka utskottet hänvisade harnyligen presenterats.Den ena undersökningen, från ,omfattar allmänheten som exponeras i hemmen. I rapporten(5/92) konstateras ett samband mellan blodcancer hosbarn och den uppskattade storleken på det magnetfält i bostadensom en högspänningsledning har givit upphov till. Samband mellanförekomst av magnetfält och andra cancerformer hos barn har intepåvisats. Däremot finns vissa indikationer på samband med andracancerformer hos vuxna. Vilken typ av magnetfält eller vilkaegenskaper hos det som skulle orsaka skada är inte känt ochinte heller vilken biologisk mekanism det skulle vara fråga om.Den andra undersökningen, som har utförts vidArbetsmiljöinstitutet, gäller personer som i sitt yrkesliv harexponerats för elektromagnetiska fält. Enligt den undersökningenfinns ett samband mellan exponeringsnivån från elektromagnetiskafält och en viss form av blodcancer men också beträffande enviss typ av hjärntumör. Ytterligare bearbetning avundersökningsmaterialet återstår, bl.a. med avseende på vilkayrkesgrupper som utsätts för starka magnetfält och vilka källorsom ger störst påverkan.I motion 1992/93:N3 (s) kritiseras regeringen för att haunderlåtit att i propositionen behandla frågan om ansvaret förde hälsorisker som kraftledningarna medför. Lämpliga åtgärderborde gå ut på att berörda kraftledningar flyttas eller attstyrkan hos magnetfälten dämpas. Motionärerna hänvisar till nyssrefererade undersökningar och föreslår ett uttalande avriksdagen om ansvarsfrågan.NUTEK har regeringens uppdrag att följa forskningsverksamhetenrörande biologiska effekter från elektriska och magnetiska fältvid kraftledningar och avlämna rapport härför till regeringen.För att biträda i detta arbete finns -- --en rådgivande samrådsgrupp med representanter för berördamyndigheter, forskningsinstitutioner, fackliga organisationeroch elkraftföretag. Enligt vad utskottet har inhämtat avsersamrådsgruppen att vid sitt nästkommande möte behandla frågan omerforderliga åtgärder med anledning av de presenteradeundersökningsresultaten.Vidare överväger att i elsäkerhetsföreskrifterna införagränsvärden för magnetiska fält såvitt gäller nya anläggningaroch nya bostäder intill befintliga anläggningar. Ett förslagväntas föreligga . Det måste dock prövasenligt begränsningsförordningen (1987:1347). För befintligaanläggningar kan riskerna minskas eller elimineras t.ex. genomatt kraftledningarna ersätts med kablar som grävs ned i marken.Kostnaderna härför torde emellertid uppgå till mycket högabelopp; för de högre kraftledningarna kan i vissa fall kostnadenför en sådan markförläggning uppgå till 30 gånger kostnaden fören ny, luftburen ledning. försämras driftsäkerheten.NUTEK kommer också att genomföra en kartläggning av i vilkenutsträckning daghem och andra byggnader med koncentreradebarnaktiviteter berörs av magnetiska fält inom landets kommuner.Vidare har för avsikt att samordna finansieringen av denforskning som syftar till klarläggande av orsakerna tillsambandet mellan magnetfält och hälsorisker.Utskottet konstaterar att ansvaret för att följa de frågorsom är förbundna med hälsorisker från bl.a. magnetiska fältligger på elsäkerhetsmyndigheten. Vidare noterar utskottet attdet nu finns underlag för en säkrare bedömning av hälsoriskernai samband med magnetiska fält. Hittillsvarande resultatpåkallar, menar utskottet, intensifierade forskningsinsatser.Utskottet utgår från att den ansvariga elsäkerhetsmyndighetenprövar alla tänkbara möjligheter att minska eller eliminerariskerna med magnetiska fält, när det gäller såväl befintligasom nya elektriska anläggningar. Med hänsyn till vad utskottetnu har sagt avstyrks motion 1992/93:N3 (s). beträffande registreringsavgifter avseende elmaterielatt avslår motion 1992/93:N4 yrkande 1,2. beträffande elsäkerhetsarbetets inriktningatt med anledning av proposition 1992/93:21 moment 3och med avslag på motion 1992/93:N4 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. beträffande inrättande av en ny elsäkerhetsmyndighetatt med bifall till proposition 1992/93:21 moment1godkänner att en ny elsäkerhetsmyndighet inrättas den 1 januari1993,4. beträffande riktlinjer för elsäkerhetsmyndighetenatt med bifall till proposition 1992/93:21 moment 2godkänner föreslagna riktlinjer för organisation ochfinansiering av den föreslagna elsäkerhetsmyndigheten,5. beträffande hälsorisker från magnetiska fältatt avslår motion 1992/93:N3.Stockholm den 12 november 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), Axel (), (), Bo Finnkvist(s), (), (), (), (), (nyd), (),(), (), () ochRoland Lében (kds).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.