bet · GG01UbU4 · 1992-12-01 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändringar iskollagen. Förslagen innefattar dels begränsningar i kommunsskyldighet att anordna kostnadsfri skolskjuts m.m., dels atthemkommunen i fortsättningen skall ge ett stadierelaterat bidragtill fristående skolor på grundskolenivå. Reservation föreligger från (s) och meningsyttringfrån (v). Regeringen har i proposition 1992/93:14 föreslagit attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen (1985:1100).Lagförslaget återfinns som bilaga till detta betänkande. 1992/93:Ub27 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om resursfördelning till privata skolor somär grundad på elevernas behov och med samma krav om rättvisa ocheffektiv resursanvändning som gäller för kommunernas skolor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten för barn och föräldrar att väljaden närmast belägna skolan oavsett huvudmannaskap.1992/93:Ub28 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen beslutar att 9 kap. 4 a § skollagen skall ha följandelydelse: -- -- -- För varje elev skall lämnas ett belopp sommotsvarar den beräknade genomsnittliga kostnaden per elev ihemkommunens grundskola för innevarande kalenderår på detstadium som eleven tillhör. Vid tilldelningen får kommunen göraett avdrag som uppgår till högst av den framräknadegenomsnittskostnaden. I förevarande proposition läggs fram förslag som begärts avriksdagen i tillkännagivanden till regeringen under föregåenderiksmöte vid behandlingen av proposition 1991/92:95 om valfrihetoch fristående skolor jämte motioner (bet. 1991/92:UbU22, rskr.346). uttalade sig då för begränsningar i kommunernasskyldighet att sörja för bl.a. kostnadsfri skolskjuts och förett stadierelaterat kommunbidrag till fristående skolor godkändaför vanlig skolplikt.Regeringen föreslår vidare att varje elevs hemkommun, istället för den kommun där skolan är belägen, i fortsättningenskall tilldela den fristående skolan på grundskolenivå medel förverksamheten. Detta har blivit möjligt genom att det fr.o.m. år1993 införs ett nytt generellt statsbidrag till kommunerna.De nya bestämmelserna i lagen om ändring i skollagen(1985:1100) föreslås träda i kraft den 1 januari 1993.Rätt till skolskjuts m.m.Enligt 4 kap. 6 § skollagen (1985:1100) är varje kommunskyldig att vid utformningen av sin grundskoleverksamhet beaktavad som för eleverna är ändamålsenligt urkommunikationssynpunkt. Vid fördelningen av elever på olikaskolor skall kommunen eftersträva att placera eleverna så att defår så kort skolväg som möjligt. Vårdnadshavares önskemål om attderas barn skall tas emot vid en viss skola inom kommunen skallbeaktas så långt det är möjligt utan att man åsidosätter andraelevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet.Hemkommunen är enligt 4 kap. 7 § skollagen skyldig att sörjaför att det för eleverna i anordnas kostnadsfriskolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos en elev eller någonannan särskild omständighet. Vidare är hemkommunen skyldig attsvara för att en elev utan extra kostnader fårtillfredsställande förhållanden när eleven till följd avskolgången måste bo utanför det egna hemmet.I enlighet med begäran föreslås nu enlagbestämmelse som begränsar kommunens skyldigheter i frågaom skolskjuts och inackordering m.m. Förslaget till ändradlydelse av 4 kap. 7 § skollagen innebär att en kommun inte skallvara skyldig att anordna kostnadsfri skolskjuts för en elev somvalt att gå i en annan grundskola än den som kommunenannars skulle ha placerat eleven i enligt principen om en såkort skolväg som möjligt. Kommunen skall inte heller varaskyldig att svara för sådana inackorderingskostnader och andrakostnader som kan uppkomma till följd av att en elev -- på grundav valet av skola -- måste bo utanför det egna hemmet.Motsvarande begränsning i fråga om rätt till kostnadsfriskolskjuts föreslås gälla också för det fall att en kommunenligt 4 kap. 8 § skollagen från annan kommun tagit emot elevsom med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskildaskäl att få gå i den mottagande kommunens grundskola och sominom den kommunen fått välja skola.Begränsningen i kommunens skyldighet att anordna kostnadsfriskolskjuts m.m. avses alltså gälla när föräldrar och eleverväljer en grundskola som ligger längre bort från hemmet än densom kommunen normalt skulle ha anvisat. Föräldrars och eleversval av skola får inte leda till oacceptabelt höga kostnader förkommunerna. Som utskottet anförde under föregående (bet. 1991/92:UbU22 s.15) är det rimligt att kommunen självfår avgöra om den skall bekosta skolskjuts även till annan skolaän den som kommunen vill anvisa eleven.Utskottet utgår från att kommunerna placerar elever medfunktionshinder i skolor där dessa elever bedöms kunna få denmed hänsyn till funktionshindret bästa skolgången. Om en kommunhar svårigheter att själv tillgodose en sådan elevs behovförutsätts kommunen komma överens med någon annan kommun attdenna i sin grundskola skall ta emot eleven (jfr 4 kap. 5 §tredje stycket skollagen). Därav följer självfallet atthemkommunen inte kan friskriva sig från skyldighet att svara förskolskjuts till den skola där eleven med funktionshinder såledesplaceras, även om denna skola inte är den närmast hemmet belägnagrundskolan eller ens finns inom den egna kommunen.Utskottet föreslår med det anförda att antarförslaget till lag om ändring av skollagen såvitt avser 4 kap. 7§.I anslutning till regeringens förslag har i motion1992/93:Ub27 (s) yrkande 2 tagits upp en fråga omtillämpningen av närhetsprincipen. Motionärerna vill ha ettuttalande av att barn och föräldrar bör tillförsäkrasrätten att välja den närmast hemmet belägna skolan oavsett vemsom är huvudman för skolan. Närhetsprincipen skall alltsåomfatta också de fristående skolorna med undantag av särskiltprofilerade sådana skolor, t.ex. med viss konfessionellinriktning.Utskottet hänvisar till att förslag i syfte att ytterligareöka valfriheten inom skolväsendet lagts fram i endepartementspromemoria, Valfrihet i skolan (Ds 1992:115), somutarbetats av en arbetsgrupp inom . Ipromemorian anförs att det är regeringens målsättning att skapastörsta möjliga frihet för elever och föräldrar att välja skola.Denna frihet bör innebära möjlighet att välja mellan detoffentliga skolväsendet och fristående skolor. Kommunensskyldighet att informera om valmöjligheterna inom kommunensgrundskola bör enligt promemorian lagfästas. I samband medinformationen till eleverna och föräldrarna inför valet av skolaär det naturligt och önskvärt, betonas det, att kommunen äventalar om vilka fristående skolor som finns i kommunen.Självklart skall kommunen, sägs det vidare i promemorian, äveninformera om vad kommunens skyldighet i vad gäller skolskjutsm.m. Utan sådan information kan inte föräldrar bedömaeffekten av ett visst val. Kommunen skall också göra klart förföräldrarna var barnen kommer att beredas plats om någrasärskilda önskemål inte uttalas. Statsrådet aviserar i ettförord till departementspromemorian att en proposition pågrundval av förslagen i denna beräknas kunna läggas fram förriksdagen före utgången av . Utskottet, som anser attregeringens förslag inte bör föregripas, vill erinra om vadföredragande statsrådet anförde i proposition 1991/92:95 omvalfrihet och fristående skolor (s. 12):De krav som härigenom ställs på en fristående skola gällerinte bara undervisningen och sådant som hör samman med denna.Kraven gäller också skolans verksamhet i övrigt. Hit hör deprinciper en skola tillämpar i fråga om vilka elever som skalltas emot i skolan. En skola skall t.ex. inte godkännas om deninte är öppen för alla av skäl som inte kan accepteras i vårtdemokratiska samhälle.Med hänvisning till det anförda bör motion 1992/93:Ub27yrkande 2 avslås av riksdagen.Resurstilldelning till fristående skolorEnligt 9 kap. 4 a § första stycket skollagen (1985:1100),vilken paragraf infördes (prop. 1991/92:95, bet.UbU22, rskr. 346), skall fristående skola, som är godkänd förelever som har vanlig skolplikt, tilldelas medel förverksamheten av den kommun där skolan är belägen. För varje elevskall lämnas ett belopp som motsvarar den genomsnittligakostnaden per elev i kommunens grundskola det närmast föregåendekalenderåret. Vid tilldelningen får kommunen göra ett avdrag somuppgår till högst av den framräknade genomsnittskostnaden.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får medgeett större avdrag, om det finns särskilda skäl.Regeringen föreslår nu att bestämmelsen i 9 kap. 4 a § förstastycket skollagen ändras så att varje elevs hemkommun och inteden kommun där den fristående skolan är belägen skall lämnabidrag till fristående skolor som är godkända för vanligskolplikt. Möjlighet att införa denna ordning -- som bådeföredragande statsrådet och utbildningsutskottet vidbehandlingen föregående fann vara lämpligare (jfr bet.1991/92:UbU22 s. 12) -- har öppnats genom övergången den 1januari 1993 till ett nytt generellt statsbidrag tillkommunerna, kallat statligt utjämningsbidrag.Vidare föreslås, i enlighet med begäran, atthemkommunen vid tilldelning av medel till fristående skola pågrundskolenivå skall utgå från den genomsnittliga kostnaden perelev på varje stadium i stället för genomsnittet i helagrundskolan.Om en elev slutar i en fristående skola efter den 15 septemberunder ett pågående bidragsår bör, enligt regeringens förslagtill ändring av 9 kap. 4 a § tredje stycket, hemkommunen intevara skyldig att tilldela skolan medel än t.o.m.kalendermånaden efter den då eleven slutade.Statsbidragssystemet till fristående skolor bör snarastomarbetas, hävdas det i motion 1992/93:Ub27 (s) yrkande 1. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Motionärerna anser att fristående skolor kan vara viktigapedagogiska komplement till den kommunala skolverksamheten ochsom sådana förtjäna samhällets stöd. Men resursfördelningentill fristående skolor skall vara grundad på elevernas behovoch ha samma krav i fråga om rättvisa och effektivresursanvändning som gäller för kommunernas skolor. Bl.a.påpekas i motionen att enligt regeringens förslag kan en kommununder tvingas att betala dubbelt för en elev som byterfrån en fristående till en skola. En elev kan alltsåkosta mer på en utbildningsplats eleven inte använder än i denskola där eleven faktiskt går.Utskottet tog föregående vid behandlingen avproposition 1991/92:95 jämte motioner ställning till ettliknande motionsförslag. Utskottet anförde (bet. 1991/92:UbU22s. 8) att syftet med då föreliggande förslag till 9 kap. 4 a §skollagen var att ge de fristående skolorna på grundskolenivåförutsättningar att verka på i stort sett samma villkor som dekommunala grundskolorna. ansåg utskottet liksomregeringen att man bör undvika ett system som innebär en sådandetaljreglering av de fristående skolornas verksamhet ocharbetsmetoder att de riskerar sin särart. Inför kommunensresursfördelning mellan kommunala och fristående skolor är defristående skolorna den svagare parten. Det var därför enligtutskottets mening viktigt att i lagen garantera deras minstarätt så tydligt som möjligt, dels för att undvika tvister vidtillämpningen, dels för att ge de fristående skolorna en så klarbild som möjligt av vilka belopp de kan påräkna från kommunen.Den modell som regeringen förespråkade och som kom till uttrycki dess lagförslag tillgodosåg enligt utskottets mening detta.Detsamma kan sägas om regeringens nu föreliggande lagförslag.Utskottet finner inte anledning att ändra sitt ställningstagandeutan avstyrker motion 1992/93:Ub27 yrkande 1.En ytterligare ändring av lagbestämmelsen ommedelstilldelningen till fristående skolor på grundskolenivåföreslås i motion 1992/93:Ub28 (v). Motionärerna anger som singrundinställning att ett fastställande av en viss procentsatssom får dras av på kommunens bidrag till fristående skola är eninskränkning av den kommunala självbestämmanderätten. Dennadetaljstyrning innebär dessutom att staten försvårar förkommuner som har fristående skolor inom kommungränsen atteffektivt fördela resurser på ett behovsrelaterat sätt. Om detöver huvud taget skall finnas en procentsats för bidragen tillfristående skolor bör, enligt motionen, nuvarande nivå om minst85 % sänkas till av kommunens genomsnittskostnad perelev och stadium. Vidare bör bidraget till fristående skola -- istället för att utgå från förhållandet närmast föregåendekalenderår -- mera direkt följa kostnaderna för kommunensgrundskolor och således bestämmas utifrån kommunens beräknadeelevkostnad för innevarande kalenderår. Motionärerna lämnarförslag till lagtext med denna innebörd.I propositionen meddelar föredragande statsrådet (s. 9) attdet i samband med ställningstagande till betänkandet Friståendeskolor -- Bidrag och elevavgifter (SOU 1992:38) kan finnasanledning, mot bakgrund av vunna erfarenheter, att övervägaytterligare justeringar i bidragssystemet till friståendeskolor. Enligt utskottets mening bör regeringens beredning avfrågan och förslag till avvaktas.Utskottet är inte nu berett att förorda en sådan ytterligareändring av lagbestämmelsen som anges i motionen.Utskottet föreslår att med avslag på motion1992/93:Ub28 antar regeringens förslag till ändrad lydelse av 9kap. 4 a § skollagen.Lagförslaget i övrigtFöredragande statsrådet anför att han anser det vara angelägetatt föreslagna lagändringar kan träda i kraft den 1 januari1993. Därvid fordras vissa övergångsbestämmelser som hänför sigtill bidragstilldelningen för tiden januari--och tillatt nya fristående skolor på grundskolenivå startar sinverksamhet efter under /93.Utskottet har ingen erinran mot föreslagen lydelse avövergångsbestämmelserna. bör således anta desamma. beträffande lagbestämmelsen om rätt till skolskjutsm.m.att antar det i proposition 1992/93:14 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) såvittavser 4 kap. 7 §,2. beträffande tillämpningen av närhetsprincipenatt avslår motion 1992/93:Ub27 yrkande 2,3. beträffande resurstilldelningen till fristående skoloratt avslår motion 1992/93:Ub27 yrkande 1,res. (s)4. beträffande lagbestämmelsen om kommuns skyldighet attlämna bidrag till fristående skolor, godkända för vanligskolpliktatt med avslag på motion 1992/93:Ub28 antar det iproposition 1992/93:14 framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen såvitt avser 9 kap. 4 a §,men. (v)5. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar det i proposition 1992/93:14 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställt under momenten 1 och 4.Stockholm den 1 december 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),(),() ochUlrica ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Resurstilldelningen till fristående skolor (mom. 3), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet tog" och slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att erfarenheterna av den reglering avfristående skolors rätt till statliga bidrag som infördes den 1juli 1992 redan visat att den kritik som bl.a. framfört mot modellen för medelstilldelning varbefogad. Enligt vad utskottet erfarit finns exempel på kommuner,där kommunens uppgift att fördela resurserna efter behov mellanskolorna i kommunen satts ur spel genom detresursfördelningssystem med överkompensation till friståendeskolor som gäller. Denna överkompensation skulle reduceras omi stället för nuvarande maximala avdrag på , detta ökas till25 % i enlighet med motion. Utskottetsprincipiella uppfattning är därför att skollagens reglering avfristående skolors rätt att få bidrag bör utformas som enskyldighet för kommunen att tillämpa samma beräkningsgrunder närman fördelar medel till fristående skolor som när man fördelarmedel till de kommunala skolorna. Det innebär att kommunernasbidrag minskar i de fall en privat skola inte åtar sig t.ex.hemspråksundervisning, skolskjuts, elevhälsovård m.m.Resursfördelningen bör grundas på elevernas behov och bidra effektiv användning av kommunernas samlade resurser.Utskottet anser att med bifall till motion1992/93:Ub27 yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om resursfördelningen till friståendeskolor.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande resurstilldelningen till fristående skoloratt med bifall till motion 1992/93:Ub27 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Thommy () anför:I fråga om resurstilldelningen till fristående skolorinstämmer jag i reservationen av s-ledamöterna.Enligt min mening bör nu besluta om en ytterligareändring i lagbestämmelsen om medelstilldelningen tillfristående skolor på grundskolenivå. För att möjligtfå en mera rättvis fördelning mellan kommunala skolor ochfristående skolor bör bidraget till fristående skola bestämmasutifrån kommunens beräknade elevkostnad för innevarandekalenderår i stället för kostnaden det närmast föregåendekalenderåret. Vidare bör nivån på bidraget till fristående skolasänkas från minst 85 till av kommunensgenomsnittskostnad per elev och stadium.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.4 bort hemställa:4. beträffande lagbestämmelsen om kommuns skyldighet attlämna bidrag till fristående skolor, godkända för vanligskolpliktatt med bifall till motion 1992/93:Ub28 och medanledning av proposition 1992/93:14 antar 9 kap. 4 a § förslagettill lag om ändring i skollagen med den ändringen att förstastycket andra och tredje meningen erhåller följande lydelse:För varje elev skall lämnas ett belopp som motsvarar denberäknade genomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunensgrundskola för innevarande kalenderår på det stadium som eleventillhör. Vid tilldelningen får kommunen göra ett avdrag somuppgår till högst av den framräknade genomsnittskostnaden.Regeringens lagförslag