bet · GG01JoU9 · 1992-12-01 00:00:00 — Överväganden bör då också göras med beaktande av attanpassningen av svenskt jordbruk och svensk jordbrukspolitiktill EG inte får försvåras." anfördes attdirektbidragen som ett led i besparingsarbetet skulle reducerasmed för /93.Mot bakgrund av det ekonomiska läget i landet och behovet avatt stärka statsbudgeten bör en ytterligare besparing göras pådirektbidragen till jordbruket utöver den som aviserades i 1992års budgetproposition. Således bör bidragen för budgetåret1992/93 reduceras med ytterligare 618,5 miljoner kronor.Besparingen bör inte tillåtas slå igenom på konsumentpriserna.Någon höjning av gränsskyddet bör därför inte genomföras. Därmedmåste det kompensationsbelopp till jordbruket som lades fast i1990 års livsmedelspolitiska beslut sänkas med motsvarandebelopp.För /93 kommer direktbidragen således att uppgåtill sammanlagt . Medlen bör få disponeraspå samma sätt som under tidigare år.Till viss del kompenseras jordbruket genom de kostnadssänkandeåtgärder som berörts tidigare. Dessutom kommer även dengenerella sänkningen av arbetsgivaravgiften som regeringen harföreslagit att påverka jordbruket i en kostnadssänkanderiktning.Det bör få ankomma på regeringen attfastställa grunderna för och fördelningen av direktbidragen påolika produktionsgrenar. Jordbruksministern nämner emellertid idetta sammanhang att han har för avsikt att av anvisat beloppföreslå regeringen att medel tillförs skördeskadefonden så attden överenskommelse mellan LRF och tidigare regering omavsättningar till fonden nu kan fullföljas.Till följd av årets skördeskador beräknas fonden behövautbetala större belopp än vad som beräknats. Genom att avsättamedel från direktbidragen kan fonden trots detta byggas upp tillavsedd nivå.Förändringen av kompensationsbelopp och direktbidrag måsteockså ses som ett steg i den nödvändiga anpassning av stödnivånsom måste ske inför ett EG-medlemskap. Jordbruksministern harför avsikt att återkomma till regeringen med ytterligare förslagsom syftar till att vid inträdet i EG skall ha en starkoch konkurrenskraftig jordbruksnäring.MotionenEnligt motion Jo7 (s) reser denna del av propositionen ettantal frågor som inte får något svar. Bl.a. framgår inte hurmycket den aviserade sänkningen av införselavgifterna påfodermedel betyder för animalieproduktionen. Till oklarheternahör också att det inte anges hur stor del av medlen som skalltillföras skördeskadefonden. Enligt motionen finns det anledningatt tro att förslaget i själva verket innebär en höjning avstödet till animaliesektorn. Motionärerna förväntar sig attregeringen i budgetpropositionen presenterat ett samlat förslagtill åtgärder på vegetabiliesidan och animaliesidan och därvidockså klargör konsekvenserna av avskaffandet avprisregleringsavgifterna resp. sänkningen av införselavgifternapå fodermedel. Även storleken av djurbidraget bör redovisas.Motionen utmynnar i ett avslagsyrkande och ett yrkande attanslaget sänks till 1 . Därvid harmotionärerna reducerat 1991/kompensationsbelopp med delsden tidigare aviserade besparingen om , delsde belopp som under föregående budgetår användes för amorteringav skulden i spannmålsregleringskassan, förstärkning avanläggningsstödet och överföring till skördeskadefonden, dvs.755 + 100 + 60 miljoner kronor.Utskottets övervägandenUtskottet delar synpunkterna i motion Jo7 så till vida attgrunderna för fördelningen av direktbidragen inte klart framgårav propositionen. Utskottet har därför från regeringskanslietinhämtat viss kompletterande information om användningen av detföreslagna beloppet . Beloppet skallfördelas mellan vegetabilieproduktionen ochanimalieproduktionen. Som framgår av propositionen är därvidavsikten att skördeskadefonden skall tillföras medel frånanslaget så att fonden, trots beräknade stora utbetalningar, kanbyggas upp till avsedd nivå. Detta skulle innebära en relativtkraftig sänkning av djurbidragen men också i övrigt en sänktkompensationsnivå i förhållande till 1990 årslivsmedelspolitiska beslut.I anslutning till sina överväganden om storleken avkompensationsbeloppet har utskottet erhållit information om 1992års omfattande skördeskador och vissa beräkningar av jordbruketsintäkter och kostnader åren 1988--1993. Även om siffrorna för år1992 inte är definitiva finns det enligt utskottets meninganledning att hysa oro över jordbrukets ekonomiska situation.Det gäller i synnerhet relativt nyetablerade företag ochföretag med stor skuldbörda. Mot bakgrund av det ekonomiskaläget i landet och behovet av att stärka statsbudgeten godtarutskottet dock regeringens bedömning att en ytterligarebesparing bör göras på direktbidragen till jordbruket utöver densom aviserades budgetproposition. Med hänsyn till vadutskottet anfört om jordbruksnäringens svårigheter börnågon besparing utöver vad regeringen föreslår inte komma ifråga. Eftersom de föreslagna direktbidragen avser 1992 årsinkomst och anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetåranser utskottet det inte möjligt att -- som föreslås i motionJo7 -- vänta med någon del av ställningstagandet tillbehandlingen av budgetproposition. Denna propositionskall för övrigt avse nästa budgetår, 1993/94. För budgetåret1992/93 bör direktbidragen således bestämmas till 1600miljoner kronor. Medlen bör få disponeras på samma sätt somtidigare år, med bl.a. de ändringar som föranleds av att detinte är aktuellt med någon höjning av ramen föranläggningsstödet eller amortering av skulden inomspannmålsregleringen med medel från direktbidragen. Liksomtidigare år bör det ankomma på regeringen att fastställagrunderna för och fördelningen av direktbidragen på olikaproduktionsgrenar.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag omdirektbidragen och avstyrker motion Jo7 yrkandena 1 och 2. beträffande avslag på propositionen i dess helhetatt avslår motion 1992/93:Jo6,2. beträffande anpassning till EG m.m.att lämnar utan erinran vad i propositionen anförtsom åtgärder för att påbörja en anpassning av jordbruket till deförhållanden som råder inom EG samt avslår motion 1992/93:Jo10yrkandena 1 och 3,3. beträffande avskaffande av prisregleringsavgifternam.m.att avslår motionerna 1992/93:Jo7 yrkande 3,1992/93:Jo9 yrkande 2 och 1992/93:Jo10 yrkande 2,res. 1 (s)4. beträffande fortsatt finansiering av verksamheter sombekostas med internavgifteratt avslår motionerna 1992/93:Jo8, 1992/93:Jo9yrkande 1 och 1992/93:Jo11,5. beträffande direktbidrag till jordbruketatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Jo7 yrkandena 1 och 2 dels godkännervad i propositionen förordats om en sänkning avkompensationsbeloppet till jordbruket, dels godkänner vad ipropositionen förordats om utbetalning av direktbidrag tilljordbruket för /93, dels tillOmställningsåtgärder i jordbruket m.m. på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /93 anvisar ettförslagsanslag på 1600000000 kr.res. 2 (s)den 1 december 1992På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), LennartBrunander (c), (), (), KajLarsson (s), i (kds), (nyd), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Avskaffande av prisregleringsavgifterna m.m. (mom. 3), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "När det" och på s. 9 slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse:Utskottet delar de synpunkter som framförs i motionerna Jo7och Jo9 angående prisregleringsavgifterna. Enligt utskottetsmening borde propositionen ha innehållit en redovisning avkonsekvenserna av att avgifterna avskaffas. Härtill kommer att30--av det handelsgödsel och bekämpningsmedel som skallanvändas under redan har köpts in. Frånrättvisesynpunkt bör förändringar av avgifterna göras inför enny odlingssäsong och inte i samband med ett årsskifte. Somanförs i motionen finns det ett avgörande skäl att behållaavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel, nämligenmiljöskälet. Hänsynen till såväl människors hälsa som miljönkräver att kemikalieanvändningen i jordbruket minskas så långtsom möjligt. I det arbetet är ekonomiska styrmedel, t.ex.avgifter, det mest verksamma medlet. Att detta också ärregeringens uppfattning framgår av regeringsförklaringen. Därförär det förvånande att regeringen nu tar ett steg tillbaka motett kemikaliejordbruk som är till skada för hälsan och miljön.Enligt utskottets mening är kemikalieanvändningen i jordbruketinte i första hand en företagsekonomisk fråga utan enmiljöpolitisk fråga. Utskottet delar därför motionärernas meningatt prisregleringsavgifterna bör omvandlas till miljöavgifter.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo7 yrkande 3och Jo9 yrkande 2 bör som sin mening ge regeringentill känna. Motion Jo10 yrkande 2 avstyrks i den mån den ejtillgodoses genom detta ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande avskaffande av prisregleringsavgifternam.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Jo7 yrkande3 och 1992/93:Jo9 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt avslår motion 1992/93:Jo10yrkande 2,2. Direktbidrag till jordbruket (mom. 5), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet delar" och slutar med "och 2" bort haföljande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Jo7 anser utskottet attpropositionen i denna del är alltför bristfällig för att läggastill grund för några slutgiltiga ställningstaganden i riksdagenom jordbrukets kompensationsbelopp. Till oklarheterna hör bl.a.effekterna för jordbruksnäringen av sänkt gränsskydd påfodermedel och av avskaffade prisregleringsavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. På grundval av denknapphändiga information som tillhandahålls i propositionen kandet t.o.m. antas att regeringsförslaget i själva verket innebären höjning av stödet till animaliesektorn. Den går i motsattriktning mot vad som i övrigt sker i vårt samhälle . Enförutsättning för att svenska folket skall tolerera dennödvändiga åtstramningen av samhällsekonomin är att bördornafördelas så rättvist som möjligt.För /92 uppgick direktstödet till 2 393,5miljoner kronor. Av dessa användes tillamortering av den kredit som ställts till förfogande för attfinansiera spannmålsexport. 100 miljoner kronoranvändes vidare för att utöka ramen för anläggningsstödet och 60miljoner kronor tillfördes skördeskadefonden. 1 478 miljonerkronor utbetalades som djurbidrag. De poster som avserspannmålsexporten och anläggningsstödet är inte aktuella vidfördelningen av 1992/kompensationsbelopp. Beträffandeskördeskadefonden saknar propositionen uppgift om vilket beloppsom regeringen ämnar disponera. Med anledning härav kanutskottet i detta sammanhang endast tillstyrka att jordbrukettillförs ett belopp som motsvarar föregående budgetårskompensationsbelopp med avdrag för ovan angivna belopp om 755,100 resp. och den tidigare aviseradebesparingen på . Utskottet förutsätter attregeringen i budgetpropositionen återkommer med ett samlatförslag till åtgärder på vegetabiliesidan, inbegripet förslag omavsättning till skördeskadefonden. Utskottet förväntar också attbudgetpropositionen innehåller ett samlat förslag till åtgärderpå animaliesidan där konsekvenserna av sänkt införselavgift påfodermedel klargörs och där storleken på djurbidragen redovisas.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande direktbidrag till jordbruketatt med avslag på regeringens förslag i denna deloch med anledning av motion 1992/93:Jo7 yrkandena 1 och 2 delsgodkänner vad utskottet förordat om beräkningen avkompensationsbeloppet till jordbruket, dels tillOmställningsåtgärder i jordbruket m.m.på tilläggsbudget till statsbudgeten för /93anvisar ett förslagsanslag på 1303500000 kr.Särskilda yttrandenMargareta , , , , , och (allas) anför:1. Avslag på propositionenDen jordbrukspolitiska proposition som behandlas i dettabetänkande är undermålig. Den skjuter flera viktiga beslut påframtiden. När det gäller den stora frågan, anslaget tilldirektstöd, är propositionen svårförståelig. Vad ingår ibeloppet i form av djurbidrag, bidrag tillvegetabilieproduktionen och avsättning till skördeskadefondenoch med vilka delbelopp? Motstridiga muntliga uppgifter fråndepartementet har inte underlättat beslutsfattandet.Mitt under utskottsarbetet har jordbruksministern via ettpressmeddelande informerat om att han föregåttutskottsbehandlingen och fattat beslut om avskaffande avprisregleringsavgifter på handelsgödsel och växtgifter.Propositionen borde på grund av bristen på analys, konsekvensoch helhetssyn avslås. Med tanke på lantbrukets ekonomiskasituation väljer vi ändå att behandla den trots föreliggandebrister.2. Jordbrukets EG-anpassningVi anser att betänkandet genomgående går ut på en anpassningtill EG:s jordbrukspolitik . Vi har för avsikt att tillsvidare fullfölja livsmedelspolitiska beslut och vändeross därför mot betänkandets allmänna inriktning.Dan i (kds) anför:Trots att situationen förändrats högst påtagligt sedan 1990års livsmedelspolitiska beslut i och med den svenska ansökan omett svenskt medlemskap i och trots anvisat vissa steg i riktning mot enanpassning till EG:s ersättningssystem har en samlad justeringav jordbrukspolitiken ännu inte presenterats. Enligt minuppfattning byggde omställningsbeslutet på felaktig grundavseende överskott, verklig subventionsgrad samt avsaknad avbeaktande av jordbrukets sidoeffekter och därmed att manjämställde jordbruket med andra näringar. En justering ochanpassning borde därför ha påbörjats tidigare.Garantipriset för spannmål sänks nu till en sådan nivå att detblir svårt att producera utan förlust. Detta kommer att förmånga lantbrukare leda till ekonomiska problem. Därigenom kanstora kapitalvärden gå förlorade som arbetslösheten pålandsbygden kan komma att öka högst påtagligt. För att undvikadenna utveckling är det därför helt avgörande att svensktlantbruk redan nu ges samma produktionsmöjligheter som gällerför EG:s jordbrukare. Det innebär att frågorna om exempelvisarealersättning, exportfinansiering och kompensation förgentemot större kostnader för djurhållning ochmiljöinsatser måste få en rimlig lösning.Jordbruksministern har, som utskottet anför, för avsikt att ibudgetpropositionen återkomma med förslag rörande grunderna fören successiv anpassning av jordbrukspolitiken. kommerdärför att få ta ställning till de mer övergripandefrågorna om jordbrukets och livsmedelspolitikens anpassning medanledning av ett eventuellt svenskt medlemskap i att vi då får möjlighet att ha en bredare ochdjupare debatt om villkoren för svenskt lantbruk och vad somkrävs för fortsatt svensk livsmedelsproduktion och därmedfortsatt levande landsbygd.Vad avser direktbidragen kan bara konstateras att denbesparing som genomförs kan komma att leda till ytterligaresvårigheter för svenska jordbrukare. I förhållande tillSocialdemokraternas förslag att ytterligare sänka nivån är dockregeringens förslag bättre.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag (v) anför:Jag instämmer i de socialdemokratiska reservationerna i dettabetänkande (reservationerna 1 och 2).