bet · GF01TU11 · 1992-02-25 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet samtliga förslag underavsnittet Sjöfart i årets budgetproposition, utom det som avserfritidsbåtsregistret. I den frågan har regeringen aviserat ensärskild proposition senare i vår. Utskottet tillstyrker alla debehandlade regeringsförslagen. De avser inriktningen avsjöfartsverkets verksamhet, dess ekonomiska mål och servicemålsamt verkets investeringar, allt för treårsperioden --1994.Förslagen avser vidare medelsanvisningar till ett flertalsjöfartsändamål, bl.a. transportstöd för (140 milj.kr. ),stöd till trafiken i och på (78milj.kr.) och bidrag till svenska rederier (200 milj.kr. ).Sistnämnda bidrag avser regeringen att avveckla fr.o.m. den 1juli 1992. Beloppet 200 milj.kr. behövs enligt regeringen föratt under nästa budgetår täcka vissa kvardröjande kostnader.Utskottet tillstyrker också ett regeringsförslag om upphävandeav en bemyndigandelag av , som bl.a. möjliggör nuvarandehögstprisreglering för godstransporter med lastbil till och frånGotland. En s-motion och en c-motion, vari man motsätter sigregeringens förslag, avstyrks.I anslutning till behandlingen av rederistödet behandlarutskottet tre s-motioner, vari framhålls att man motsätter sigregeringens planer på att ersätta detta stöd med ett svensktinternationellt fartygsregister som sjöfartspolitisktinstrument. Utskottet avstyrker motionsyrkandena i avvaktan påden sjöfartspolitiska proposition som regeringen aviserat.I övrigt behandlar utskottet motioner om bl.a. konkurrens ifärjetrafiken på , sjöfarten i och påVänern, miljö- och säkerhetsfrågor, isbrytarnas lokalisering ochom vissa hamnfrågor i . Samtligamotionsyrkanden avstyrks, bl.a. med hänvisning till pågåendeeller aviserat utredningsarbete.Till betänkandet är fogat 13 reservationer, ett särskiltyttrande och en meningsyttring av v-suppleanten avseende sjumoment i utskottets hemställan.SJÄTTE HUVUDTITELN SjöfartsverketRegeringen har i proposition 1991/92:100 bilaga 7() under denna rubrik föreslagit1. att godkänner vad i propositionen förordats ominriktningen av verksamhet under perioden1992--1994,2. att godkänner de ekonomiska mål och servicemålför verksamhet som i propositionen har förordatsför perioden --19931,3. att godkänner vad i propositionen har anförtsom investeringar --1994 samtbemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån.AnslagsfrågorRegeringen har under denna rubrik föreslagit1. att till Ersättning till förvissa tjänster för /93 anvisar ett förslagsanslagpå . (punkt E1., s. 87--89),2. att antar förslaget till lag om upphävande avlagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor förvissa lastbilstransporter (punkt E2., s. 90--94),3. att till Transportstöd för /93 anvisar ett förslagsanslag på 140000000kr. (punkt E2., s. 90--94),4. att till Handelsflottans pensionsanstalt /93 anvisar ett förslagsanslag på . (punkt E3., s. 94--95),5. att till Handelsflottans kultur- och fritidsrådför /93 anvisar ett förslagsanslag på . (punkt E4., s. 95--97),6. att till Ersättning till viss kanaltrafik m.m.för /93 anvisar ett förslagsanslag på78000000 kr. (punkt E5., s. 97--100),7. att till Bidrag till svenska rederier /93 anvisar ett förslagsanslag på 200000000kr. (punkt E6., s. 100--101),8. att tar del av vad i propositionen anförts omstöd till svenska rederier (s. 101--102).Förslaget till lag om upphävande av lagen (1979:1035) medbemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporterhar tagits in som bilaga till detta betänkande.1 Feltryck i propositionen; regeringen avser perioden1992--1994. 1991/92:T201 av m.fl. (s) vari yrkas4. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande sjöfart.1991/92:T203 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att möjliggöraöverflyttning av sjötrafik till och Nynäshamn.1991/92:T212 av m.fl. (s) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för den svenskasjöfarten och de ombordanställda.1991/92:T214 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Väner- och kustsjöfartens utveckling.1991/92:T218 av m.fl. (v) vari yrkas20. att till Bidrag till svenska rederier /93 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således ,21. att hos regeringen begär förslag i syfte attskärpa lotstvånget,22. att hos regeringen begär att Sjöfartsverketfår i uppdrag att utveckla sjöfartens trafikinformationssystemså att det även omfattar miljöhänsyn och naturskydd.1991/92:T227 av och (båda fp)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hamnen i /92:T602 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt koncessionsavtalet om linjesjötrafik på mellanstaten och (N&T) måtte blioffentligt.1991/92:T602 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att skapa nya lösningarför Gotlandstrafiken.1991/92:T603 av Tom () vari yrkas att riksdagenbeslutar införa ordningsbot för smärre förseelser till sjöss.1991/92:T604 av och (bådac) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ett svenskt agerandei internationella sammanhang och organ för säkrare trafik påÖstersjön.1991/92:T605 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om färjetrafik mellan ochÖland och mellan och Västervik.1991/92:T607 av och (båda m)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i sin översyn avfärjetrafiken tillämpar en generös bedömning vid ansökningarfrån andra färjebolag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de färjebolag som jämsides medNordström fram får trafikera Gotlandockså får del av det statliga transportstödet för ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Gotlandstrafiken efteravtalstidens utgång inriktas på fri konkurrens.1991/92:T608 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sommartrafik till från ochÖland.1991/92:T609 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att klargöra förutsättningarna för att isamverkan med berörda stater proklamera och Kattegattsom innanhav,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om givna farleder för tanktonnage.1991/92:T610 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett trafikupplysningssystem för , Kattegatt ochÖstersjön.1991/92:T612 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utveckling av Mälarsjöfarten.1991/92:T614 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av en utveckling av Vänersjöfarten.1991/92:T616 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förflyttning av isbrytarna till och Härnösand.1991/92:T617 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omomfördelning av färjegods från hamnområde och behovetav goda utvecklingsbetingelser för Hargshamn.1991/92:T618 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av Vänersjöfarten.1991/92:T619 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medel ur infrastrukturfonden fåranvändas för utbyggnad av kanal.1991/92:T620 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationellt fartygsregister.1991/92:T622 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ompersonlig skyddsutrustning på färjor i skandinavisk trafik.1991/92:T623 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av statliga insatser för attsänka prisnivån i Gotlandstrafiken,2. att beslutar att avvisa regeringens förslag omupphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning avtaxor för vissa lastbilstransporter.1991/92:T624 av och (båda m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kontroll av sjövärdighet hos fartyg nertill 20 bruttoton.1991/92:T625 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omisbrytarnas stationering.1991/92:T626 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för att öka säkerhetenvid sjötransporter.1991/92:T627 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sjöfartspolitiken.1991/92:T628 av i (kds) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en samlad strategiför ett nationellt synsätt på vilka hamnar som bör utgöra destora kommunikationslänkarna i och därvid beaktaNorrköpings strategiska läge som viktig hamnregion söder omStockholm.1991/92:T629 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av nuvarande system förfraktstöd,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att koncessionsavtalet mellan statenoch rederiet måste ges offentlighet.1991/92:T630 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att behålla bemanningen på Vinga lotsutkik.1991/92:T631 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdet lämpliga i en omstationering av isbrytare till Härnösand.1991/92:T632 av och (båda kds)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Trollhätte kanal.1991/92:T633 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den långsiktiga strategiska utvecklingen avVänersjöfarten.1991/92:T634 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av Vänersjöfarten.1991/92:T635 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att anmodas att trycka ävensjökort för civilt bruk på konstfibermaterial.1991/92:A480 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till Transportstöd för /93 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således 150000000 kr.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen måste skynda på arbetetmed bilaterala överenskommelser för att begränsa sjöfartensmiljöpåverkan.1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hårdare internationella regler förfartygskonstruktioner och båttrafik i avsikt att minimeraoljeutsläppen.1991/92:Jo676 av m.fl. (s) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om infrastrukturella satsningar iform av vägar och hamnutbyggnad inom regionen /92:Jo689 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Vänersjöfartens betydelse och enfortsatt utveckling av närsjöfarten i ett EG-perspektiv närmaremåste beaktas från säkerhets- och miljösynpunkt.1991/92:Jo690 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att beslutar att tankfartyg i Stockholmsskärgård och på skall beläggas med krav på dubbelskrov,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk rapportering för fartyg iMälaren samt om ökade befogenheter för lotsarna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av anmälningsplikt föreinfart i . 1 Inriktningen av verksamhet m.m.Sjöfartsverket har inom transportsektorn till uppgift attsvara för väsentliga delar av sjöfartens infrastruktur i form avsjövägar och säkerheten i dessa så att sjöfart kan bedrivas isvenska farvatten under säkra och effektiva former. Därtillsvarar för säkerheten ombord på svenska fartygoberoende av farvatten. Verksamheten inriktas huvudsakligen påhandelssjöfartens intressen, men även fritidsbåtstrafikens ochfiskets intressen skall beaktas.Sjöfartsverkets verksamhet styrs genom att ekonomiska måloch servicemål fastställs av på grundval av rullandetreårsplaner. Kostnader för de delar av verksamheten som inteingår i handelssjöfartens betalningsansvar finansieras genomanslag över statsbudgeten.I propositionen föreslås att riksdagen1. godkänner vad föredragande departementschefen förordar ominriktningen av verksamhet under perioden1992--1994,2. godkänner de ekonomiska mål och servicemål förverksamheten som förordas för perioden --1994,3. godkänner vad som anförs om investeringarunder perioden --1994 samt bemyndigar regeringen att beslutaom avvikelser därifrån.Av propositionen framgår att i sin treårsplanför åren 1992--1994 angivit servicemål för samtligaverksamhetsgrenar och den planerade inriktningen av verksamhetenunder perioden. Verksamhetsgrenarna omfattar farleder ochutmärkning, lotsning, sjöräddning, isbrytning, sjömätning,sjökortsproduktion och publikationsverksamhet samtsjöfartsinspektionen. Som mål för t.ex. verksamheten medfarleder och utmärkning anges att man vill ge säker och effektivframkomlighet för sjötrafiken i farleder längs kusten och iöppen sjö, även vid nedsatt sikt och is, samt vid genomfart ochhamnanlöp. Verksamheten skall inriktas på en fortsatt anpassningav farledshållningen till ändrade trafikflöden och nautiskabehov samt till den tekniska utvecklingen. God säkerhet ochkostnadseffektivitet skall eftersträvas.Ekonomiska mål anges i treårsplanen i fråga om bl.a.avkastning, resultat, prissättning, produktivitet och soliditet.Enligt det förstnämnda målet skall tillstatsverket inleverera avkastning på verkets fasta statskapitalenligt fastställd avkastningsränta. Denna utgör från den 1 juli1991 12,. --1994 beräknas resultatet, efteravkastning, uppgå till 8,5 resp. 7,6 och 9,0 milj.kr. Vad gällerprissättningen föreslår att höjningar av deallmänna sjöfartsavgifterna --1994 får ske ien takt som motsvarar högst de allmänna pris- ochlöneökningarna. Produkter och tjänster skall i principprissättas så att full kostnadstäckning nås. Soliditetenberäknas uppgå till ca 85%.Sjöfartsverkets investeringsplan för treårsperiodenomfattar ett belopp på totalt 282,3 milj.kr. och avser till heltövervägande del återanskaffningar.Föredragande departementschefen säger sig inte ha något attinvända mot verkets förslag till allmän inriktning ochomfattning av verksamheten --1994. Hanställer sig vidare bakom verkets investeringsplan och finnerinte någon anledning att nu revidera de mål som verket ställtupp för ekonomiskt resultat och prissättning för perioden.I enlighet med ett förslag av verket föreslårdepartementschefen att detta under /93 fårdisponera en rörlig kredit hos inom en ram av40 milj.kr. till löpande utbetalningar som inte kan bestridasmed löpande inbetalningar. Därutöver föreslår han en ram förlångfristig upplåning på 70 milj.kr. för nästa budgetår, varav60 milj.kr. för finansiering av sjömanspensionssystemet enligttidigare beslut av riksdagen.Förslagen i propositionen om inriktningen av sjöfartsverketsverksamhet, om ekonomiska mål, servicemål och investeringarföranleder ingen erinran från utskottets sida. Förslagentillstyrks följaktligen.2 Anslagsfrågor m.m.2.1 Ersättning till för vissa tjänsterFrån anslaget betalas kostnader inom sjöfartsverketsansvarsområde som inte skall ingå i handelssjöfartensbetalningsansvar. Hit hör bl.a. kostnader för sjösäkerhetsrådetsamt för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om enmedelsanvisning för nästa budgetår på 76,7 milj.kr.2.2 Transportstöd för anslaget ges statsbidrag till linjesjöfarten till ochfrån . Transportstödet omfattar såväl person- somgodsbefordran och är inbyggt i den taxa som tillämpas. Prisernaför godsbefordran med lastbil till och från påverkasdessutom av den högstprisreglering som gäller med stöd av lagen(1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissalastbilstransporter. Syftet med regleringen är att prismässigtjämställa en transport till och från med motsvarandetransport på fastlandet.I propositionen förordas att högstprisregleringen och detdärmed sammanhängande s.k. Gotlandstillägget skall upphöra vidutgången av . Gotlandstillägget innebär att den somregelbundet bedriver inrikes fjärrtransporter av gods medlastbil till eller från får, för alla inrikestransporter, ta ut ett pristillägg med högst 0,pånettofraktsumman i varje särskilt fraktavtal. Regeringenföreslår att antar ett till propositionen fogatförslag om upphävande av lag.Vidare föreslår regeringen en medelsanvisning på 140milj.kr. för nästa budgetår, vilket innebär en höjning med 71milj.kr. i förhållande till det för innevarande budgetåranvisade anslaget.I motion T623 (s) yrkas att avslår regeringensförslag om upphävande av bemyndigandelag.Motionärerna framhåller att de motsätter sig ett upphävande avlagen i avvaktan på ett bättre system än det nuvarande för attkompensera fördyringarna i Gotlandstrafiken.I motion T629 (c) framhålls att de kostnadsolägenheter somföljer av att är en ö även framgent kommer att kräva ettstödsystem. Motionären föreslår därför att nuvarande system medfraktstöd bibehålls i avvaktan på att ett nytt och mera rättvistsystem utarbetas genom regeringens försorg.Systemet med högstprisreglering och Gotlandstillägg ärenligt departementschefens mening konkurrensbegränsande. Dethämmar därför effektiviteten i transporterna. Det finns dessutominget entydigt transportpris till , vilket innebär attdet inte går att följa upp regleringen och inte heller påvisadess verkliga nytta. Transportföretagen tillämpar en regelmässigrabattgivning med ca 50--på grundtaxan. DåGotlandstillägget endast är 0,av nettofraktsumman börtransportföretagen kunna hantera eventuella internsubventionerutan statliga administrativa system.I sammanhanget framhåller departementschefen att godstaxornai färjetrafiken är subventionerade med uppskattningsvis50--och att har beslutat att inte höjagodstaxan /92. Vidare utvidgas dettransportstödsberättigade godset till att omfatta fler varuslag.Departementschefens uppfattning är därför attgodstransportpriserna i Gotlandstrafiken inte kommer att öka pågrund av den avreglering som föreslås. Han kommer dock att gesjöfartsverket i uppdrag att följa upp prisutvecklingen förgodsfrakterna till och från efter en avveckling avhögstprisregleringen och Gotlandstillägget. Att se till attprissamverkan inte sker mellan transportföretagen med höjdapriser som följd kommer att ingå i uppgifterna för den nyakonkurrensmyndighet som regeringen, under näringsdepartementetshuvudtitel, föreslår skall bildas den 1 juli 1992.Utskottet ansluter sig för sin del till de överväganden somenligt departementschefen talar för att högstprisregleringen ochdet s.k. Gotlandstillägget skall avvecklas vid instundandehalvårsskifte. Avvecklingen kan för övrigt sägas ha inlettsredan förra året, då beslutade slopa det särskildastatsbidraget till vissa lastbilsföretag för merkostnader igodstransporter till och från som inte kompenserades avGotlandstillägget (prop. 1990/91:100 bil. 8, bet. TU16, rskr.145). Detta bidrag belastade anslaget för /91 med6 milj.kr. Inför den fortsatta avvecklingen vill utskottetunderstryka vikten av att berörda myndigheter noga följerprisutvecklingen för ifrågavarande godsfrakter. Utskottet anserför sin del att den s.k. vägprincipen bör vara ett riktmärke.Med det sagda tillstyrker utskottet regeringens förslag omupphävande av bemyndigandelag och avstyrkermotionsyrkandena.I sitt av godkända betänkande 1990/91:TU16 sade sigutskottet förutsätta att regeringen tog initiativ till enöversyn av färjetrafiken på , omfattande bl.a. dennasomfattning och taxesättningen. I sammanhanget betonade utskottetatt självklart bör ha en tillfredsställandetrafikförsörjning för sina egna innevånare men också beredasmöjlighet att genom rimliga priser i färjetrafiken stimuleraturister att besöka ön till främjande av dess ekonomiskautveckling.Av propositionen framgår att har regeringensuppdrag att genomföra översynen. En rapport med förslag omförändringar inom ramen för nuvarande koncessionsavtal skalllämnas . Av propositionen framgår vidareatt verket har beslutat om en sänkning av passagerartaxorna medi genomsnitt från den 1 januari 1992.Departementschefen framhåller att prisnivån för passagerarei färjetrafiken är för hög, även efter den taxesänkning somsjöfartsverket beslutat om. Det behövs en kraftig åtgärd för attnå en acceptabel prisnivå som även kan bidra till enåterhämtning av tidigare trafikbortfall och stimulera till ökatturistresande. bör därför avsättas till entaxesänkning, som har att närmare utforma och sombör ske i början av maj 1992.Även kostnadsnivån i färjetrafiken är enligtdepartementschefen alltför hög, varigenom statsbidraget kraftigtökar. För innevarande budgetår beräknas ett anslagsöverskridandemed 94 milj.kr. Taxesänkningarna medför ytterligare belastningpå statsbidraget vilket gör det än nödvändigare att ta framförslag på kostnadsbesparingar. översynförutsätts komma att innehålla sådana förslag.I motion A480 (v) yrkas att under anslaget anvisar150 milj.kr., vilket innebär en ökning med 10 milj.kr. iförhållande till den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen. Anslagsökningen bör enligt motionärernaanvändas för att möjliggöra en större sänkning av taxorna ifärjetrafiken än den som skett och den som regeringennu aviserar.Mot bakgrund av den kraftiga anslagsökning som regeringenföreslår och med hänsyn till att 10 milj.kr. från anslagetavses användas för taxesänkningar, utöver dem som redan gällerfrån , finner sig utskottet inte kunna biträdaförslaget om en ytterligare anslagsökning. Motionsyrkandet häromavstyrks följaktligen. Regeringens förslag tillstyrks.I motion T623 (s) framhålls att den av regeringen aviseradesärskilda satsningen på 10 milj.kr. inte ger stort utrymme förrelativa prissänkningar. Ytterligare satsningar krävs för attsänka prisnivån i Gotlandstrafiken och förbättra önskonkurrenssituation.Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande tillmotionsyrkandet om en anslagsökning och avstyrker därmed ävendet motionsyrkande som är i fråga.Enligt lagen (1970:871) om linjesjöfart på fordrassärskilt tillstånd (koncession) för sådan sjöfart. Koncessioninnehas av (N&T) enligtett avtal mellan staten och bolaget. Avtalet gäller fr.o.m. den1 t.o.m. utgången av och innebär att N&Thar ensamrätt till trafiken. Delar av avtalet har belagts medsekretess med hänsyn till enskildas och det allmännas ekonomiskaintressen enligt bestämmelser i sekretesslagen (1980:100).Frågan om konkurrens i Gotlandstrafiken behandlas i fyramotioner.I motion T602 (m) framhålls att regeringen bör prövamöjligheterna att skapa andra lösningar för Gotlandstrafiken änvad som anges i avtalet mellan staten och N&T.I motion T605 (c) framhålls att N&T inte har velatupprätthålla sommartrafiken mellan och och mellanGotland och , trots att det i avtalet torde finnasinskrivet att kompletterande trafik skall förekomma. Det är fel-- säger motionärerna -- att genom politiska beslut utestängatrafikföretag som vill trafikera området och som inte ens göranspråk på statligt stöd.I motion T607 (m) framhålls (yrkande 1) att isin översyn av färjetrafiken bör göra en generös bedömning av deansökningar som kan komma in beträffande kompletterande trafikpå från t.ex. och under sommarsäsongen.Vidare framhålls (yrkande 2) att de färjebolag som jämsides medN&T fram får trafikera bör få del av detstatliga transportstödet för samt (yrkande 3) attGotlandstrafiken efter avtalstidens utgång bör inriktaspå fri konkurrens.Även i motion T608 (fp) betonas vikten av färjetrafiksommartid mellan och och mellan ochGotland.Departementschefen framhåller att fri konkurrens böreftersträvas även i färjetrafiken på .