bet · GG01JoU9 · 1992-12-01 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande en proposition medförslag om bl.a. sänkning av det kompensationsbelopp tilljordbruket som anvisas i form av direktbidrag m.m. och som ihuvudsak utgör kompensation för kostnadsökningar. Utskottettillstyrker regeringens förslag om besparingar på detta områdemed sammanlagt ca och föreslår att riksdagenpå tilläggsbudget anvisar för innevarandebudgetår. Beloppet skall som disponeras ihuvudsak för direktbidrag till växtodlingen och som djurbidrag.I propositionen redovisas i övrigt bl.a. vissa överväganden omjordbrukets EG-anpassning, sänkt gränsskydd på fodermedel ochavskaffande av prisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Utskottet har ingen erinran mot dessaöverväganden.Motioner om direktbidragen, om införande av arealstöd m.m.och om bibehållande av prisregleringsavgifterna i form avmiljöavgifter avstyrks.Till betänkandet har fogats två reservationer (s), tvåsärskilda yttranden (s, kds) och en meningsyttring (v). Regeringen () föreslår i proposition1992/93:1301. att godkänner vad i propositionen förordats om ensänkning av kompensationsbeloppet till jordbruket,2. att godkänner vad i propositionen förordats omutbetalning av direktbidrag till jordbruket för budgetåret1992/93,3. att till Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.på tilläggsbudget till statsbudgeten för /93anvisar ett förslagsanslag på 1600000000 kr.Vidare har regeringen berett tillfälle att ta del avvad i propositionen anförts om åtgärder för att påbörja enanpassning av svenskt jordbruk till de förhållanden som råderinom EG.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att medel skall anvisas årsdirektbidrag till jordbruket. Utöver de besparingar på dettabelopp som aviserades budgetproposition föreslås nuytterligare besparingar. Sammanlagt kommer därmed direktbidragenatt uppgå till för /93.Det innebär en total besparing på iförhållande till det ursprungliga kompensationsbeloppet somlades fast livsmedelspolitiska beslut.I propositionen aviseras också åtgärder för att påbörja enanpassning av den svenska livsmedelssektorn till de förhållandensom råder inom EG. 1992/93:Jo6 av (-) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1992/93:130.1992/93:Jo7 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1992/93:130,2. att beslutar att till Omställningsåtgärder ijordbruket m.m. på tilläggsbudget för statsbudgeten /93 skall anvisas ett förslagsanslag på1303500000 kr,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omvandling av prisregleringsavgiften tillmiljöavgift.1992/93:Jo8 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att den noga bör följautvecklingen när det gäller MOVIUM för att säkerställa att denforskning som där bedrivs inte äventyras.1992/93:Jo9 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder med anledning av attprisregleringsavgiften på handelsgödsel avskaffas,2. att hos regeringen begär förslag om enmiljöavgift som ersättning för prisregleringsavgiften.1992/93:Jo10 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av arealstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förändring och omläggning avmiljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel och attdessa avgifter i sin helhet skall gå tillbaka till jordbruketgenom arealstödet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om marknadsföringsstöd för ochexportfinansiering av jordbruksprodukter.1992/93:Jo11 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sambandet mellan prisregleringsavgiftenoch MOVIUM:s fortsatta möjligheter att utveckla forskning,rådgivning och information om tätorternas miljö.UppvaktningUtskottet har uppvaktats av företrädare för FöreningenSveriges spannmålsodlare och Stiftelsen . InledningI årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 10) gjordesbedömningen att en överenskommelse inom ramen för pågåendeGATT-förhandlingar (Uruguayrundan) var nära förestående. Ettställningstagande till jordbrukets kompensationsbelopp och des.k. direktbidragen för /93 skulle därför anståtill dess förhandlingarna var avslutade. I budgetpropositionenaviserades i detta sammanhang en besparing /93med på direktbidragen. Dessa uttalandenföranledde inga kommentarer i samband med riksdagsbehandlingen.I den nu aktuella propositionen anförs att även omGATT-förhandlingarna skulle bli klara snart kan inte resultatetav dem verkställas under innevarande budgetår, varförjordbruksministern nu vill ta upp frågan om direktbidrag /93.Vidare görs i propositionen under rubriken en redogörelse av vissa frågor rörandeanpassningen av svenskt jordbruk till förhållandena inom EG.Förberedelserna för ett svenskt medlemskap i är förnärvarande en av de viktigaste frågorna på jordbruksområdet.Regeringens målsättning är att skall bli medlem fr.o.m.den 1 januari 1995. Integration i den gemensammajordbrukspolitiken blir ett av huvudelementen vid Sverigesinträde som medlem i EG.Den särskilda som fått regeringensuppdrag att förbereda en avstämning av 1990 årslivsmedelspolitiska beslut har avgivit ett delbetänkandesom i första hand behandlar vegetabilieproduktionens villkorfram till ett EG-medlemskap (SOU 1992:87). Enligtjordbruksministern skulle det vara en fördel om villkoren försåväl vegetabilie- som animalieproduktionen kunde klargöras iett sammanhang. förväntas enligtpropositionen också redovisa förslag rörandeanimalieproduktionen. Därmed blir det möjligt att på ett samlatsätt ta ställning till hela livsmedelspolitiken vid ett ochsamma tillfälle. Jordbruksministern har för avsikt att i sambandmed budgetproposition återkomma med förslag rörandegrunderna för en successiv anpassning av livsmedelspolitiken därbl.a. frågan om villkoren för vegetabilie- ochanimalieproduktionens anpassning kommer att behandlas. I detsammanhanget kommer också att tas upp frågan om storleken pådirektbidrag för /94 och därmed också utrymmetför en anpassning till EG:s system med arealbidrag och därtillhörande trädesvillkor. Med hänsyn till vikten av en tidigtpåbörjad anpassning är det dock nödvändigt att redan nu börjavidta olika åtgärder för att sänka produktionskostnaderna.MotionernaI motion Jo6 av (-) yrkas avslag påpropositionen. Av motiveringen synes framgå att motionären ärkritisk till bl.a. den föreslagna sänkningen av direktbidragentill jordbruket. Motionen innehåller emellertid inga yrkandenutöver avslagsyrkandet.Även i motion Jo7 av m.fl. (s) yrkas avslagpå propositionen, i huvudsak med motiveringen att propositionenär alltför bristfällig för att läggas till grund för ettriksdagsbeslut. Detta avslagsyrkande behandlas i ett senareavsnitt i samband med motionärernas yrkande avseendedirektbidrag m.m.I motion Jo10 av och () yrkandena1 och 3 tas upp några mer långsiktiga frågor om jordbruketsutveckling och betydelse för landsbygden och för den globalalivsmedelsförsörjningen. Vidare framhålls att det med ensamordnad marknadsföring av livsmedelsprodukter påEuropamarknaden bör finnas förutsättningar att avsätta produktertill den del av marknaden som efterfrågar livsmedel som odlatsmed minimala insatser av bekämpningsmedel och konstgödsel. Medden samverkan som skett mellan staten och jordbruket är detnaturligt att staten fullföljer samarbetet och medverkar tillatt svenska livsmedel etableras på Europamarknaden.På grund av ansökan om medlemskap i är det rimligtatt söka uppnå likformighet på exportområdet, särskilt med tankepå jordbruksproduktionens årsmåns- och säsongvariationer. Detframhålls att EG tillämpar ett system med exportsubventioner.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis framhålla att ett bifall tillavslagsyrkandet i motion Jo6 bl.a. skulle innebära att riksdagenavslår det av regeringen föreslagna direktbidraget tilljordbruket om för innevarande budgetår. Ettsådant beslut skulle få allvarliga konsekvenser förjordbruksnäringen. Motionen avstyrks.I anslutning till motion Jo10 vill utskottet anföra följande.Som framgår av redovisningen ovan kommer att inom kortfå ta ställning till mer övergripande frågor om jordbrukets ochlivsmedelspolitikens anpassning med anledning av ett svensktmedlemskap i . Häri ingår t.ex. både frågor om arealstöd ochmöjligheterna att på ett framgångsrikt sätt marknadsförasvensktillverkade livsmedelsprodukter i . I propositionenanförs härvidlag att vill behålla den höga ambitionsnivåsom vi har på bl.a. miljö- och djurskydds-/djurhälsoområdet. Ianslutning härtill vill utskottet erinra om att utskottet iolika sammanhang understrukit betydelsen av att en ökadfrihandel inte leder till att de svenska kraven på djurskyddeller hälso- och miljökraven eftersätts. Vid en realistiskbedömning av dessa frågor kan man dock inte bortse från denmotsättning som finns mellan å ena sidan kraven på en anpassningmot lägre kostnadsnivåer och jämlika konkurrensvillkor och åandra sidan en bibehållen hög ambitionsnivå i den svenskalivsmedelsproduktionen från miljö- och djurskyddssynpunkt m.m.Som anförs i motionen finns det sannolikt en marknad i Europaför livsmedel som producerats med höga etiska krav och miljökravm.m. Underlagen för att bedöma utbuds- ochefterfrågestrukturen på denna marknad måste dock alltjämtbetraktas som osäkra. I samband med en studieresa i september1992 till tre delgavs utskottet vissa bedömningar,enligt vilka marknaden för dessa produkter beräknades till någraprocent av den totala livsmedelsmarknaden. betänkande om åtgärder för attförbereda jordbruk och livsmedelsindustri för EG (SOU1992:87 s. 111) anförs att ekologiskt producerade livsmedelbedöms kunna uppnå marknadsandelar om omsäsongvariationerna i produktionen kan bemästras så att en säkeroch stabil marknad kan upprätthållas året om. Utskottet anserdet angeläget att regeringen noga beaktar dessa frågor och attdet fortsatta arbetet med anpassningsåtgärderna inriktas på attåstadkomma en konsekvent och realistisk politik på detta område.Vad beträffar frågor om arealstöd m.m. kan tilläggas i nyssnämnda betänkande bl.a. lagtförslag om ett arealbidrag till vegetabilieproduktionen (SOU1992:87 s. 73).Utskottet anser sig inte böra föregripa resultatet avkommissionens arbete och föreslår att motion Jo10 yrkandena 1och 3, med de uttalanden som gjorts ovan, lämnas utan någonvidare åtgärd från sida.Sänkt gränsskydd på fodermedelSom ett första steg i den nödvändiga kostnadsanpassningen,till den del den faller på staten, avser jordbruksministern attinom kort föreslå regeringen att fr.o.m. den 1 januari 1993sänka införselavgiften på proteinfodermedel . EG haringet gränsskydd för dessa typer av fodermedel och de svenskafoderkostnaderna ligger därför avsevärt över foderkostnadsnivåninom EG. En sänkning av gränsskyddet och därmed den svenskaprisnivån är ett viktigt steg i anpassningen till villkoren somgäller inom EG. Animalieproducenterna kan därmed sänka sinakostnader, vilket i sin tur ger utrymme för en sänkt stödnivåinom denna sektor.Effekterna av en gränsskyddssänkning på proteinfodermedel ären ökad användning av dessa fodermedel inom animalieproduktionenpå bekostnad av framför allt spannmålen. Undanträngningen avspannmål är dock beroende av spannmålspriset. Även användningenav andra inhemska fodermedel, som t.ex. foder från raps, kommeratt påverkas. Jordbruksministern har för avsikt att återkommaockså till denna fråga i samband med budgetpropositionen andra delbetänkande föreligger.Utskottet har ingen erinran mot vad som anförts ipropositionen i denna del.Avskaffad prisregleringsavgift på handelsgödsel ochbekämpningsmedelPropositionenDen s.k. prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel, vars syfte är att bidra till finansieringen avöverskottsexporten av spannmål, har ingen direkt motsvarighet iEG. Avgiftens storlek och därmed jordbrukets kostnader för dennauppgår till ca . I enlighet med har föreslagit bör, som ett led ianpassningen till de förhållanden som gäller inom EG,kostnadsnivån inom reduceras genom attprisregleringsavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedelavskaffas. Kommissionen har föreslagit att detta bör ske frånden 1 juli 1993.Den till följd av torkan mycket låga skörden innebäratt exportkostnaderna för överskott i det närmaste uteblir fördenna skörd /93. Därmed är finansieringsbehovetinte längre lika stort som tidigare och grunden för att belastajordbruket med denna kostnad bortfaller. Prisregleringsavgiftenkan därför avskaffas redan fr.o.m. den 1 januari 1993.Jordbruksministern har för avsikt att återkomma tillregeringen med förslag i denna fråga.Ytterligare åtgärder för att anpassa växtodlingen ärnödvändiga, och jordbruksministern avser att återkomma medförslag till anpassningsåtgärder i samband med att ställning tastill en anpassning av både animalie- ochvegetabilieproduktionen.Åtgärderna kommer att innebära att förutsättningarna för enextensifiering inom vegetabilieodlingen ökar. Intensiteten ivegetabilieodlingen påverkas främst av relationerna mellanpriserna på produkter och produktionsmedel.Sänkningen av inlösenpriset från prisertill , som gällande beslut innebär, utgör ettmycket starkt incitament för en extensifiering av odlingen.Förändringen innebär en mycket kraftig sänkning av det realainlösenpriset på spannmål . Sänkningenav priserna på handelsgödsel och bekämpningsmedel till följd avett borttagande av prisregleringsavgifterna är relativt settväsentligt lägre.MotionernaI motion Jo7 av m.fl. (s) anförs kritik motpropositionen som sådan och mot att regeringen nu lägger endastett konkret förslag, medan övriga frågor skjuts på framtiden.Detta innebär svårigheter både för jordbrukarna och förpolitikerna. Möjligheterna till överblick och helhetssyn överjordbrukspolitiken försvåras. På grund av lantbrukets akutaekonomiska situation bör likväl, enligt motionen, frågan omdirektbidrag till jordbruket realbehandlas.När det gäller prisregleringsavgifterna anförs i motionen attdet även här saknas en redovisning av konsekvenserna av attavgifterna avskaffas. Till detta kommer att 30--av dethandelsgödsel och bekämpningsmedel som skall användas under år1993 redan har köpts in. Från rättvisesynpunkt är det därförolämpligt att avskaffa avgifterna från . Föratt lika villkor skall gälla för alla bör en sådan förändringske inför en ny odlingssäsong.Ett avgörande skäl att behålla prisregleringsavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel är miljöskälet. Hänsynen tillsåväl människors hälsa som miljön kräver attkemikalieanvändningen inom jordbruket minskas så långt möjligt.I det arbetet är ekonomiska styrmedel, t.ex. avgifter, det mestverksamma medlet. Motionärerna anser attprisregleringsavgifterna nu bör omvandlas till en miljöavgift.Ett sådant förslag står dessutom i samklang med de beslut om enhållbar utveckling som antagit bl.a. i Riodeklarationen.Vidare påpekas att en viss del av avgiftsmedlen används för attbygga upp samhällelig verksamhet som syftar till en bättremiljö. Om avgifterna avskaffas är risken uppenbar att t.ex. detgränsöverskridande arbete som pågår inom MOVIUM med forskning,rådgivning och information om tätorternas yttre miljö måsteavbrytas. Detta har uppmärksammats av jordbruksutskottet somförutsatt att regeringen skulle överväga nya former förverksamheter som helt eller delvis finansieras medinternavgifter (1991/92:JoU15). Motionen utmynnar i ett yrkande,yrkande 3, om tillkännagivande av vad i motionen anförts omomvandling av prisregleringsavgifterna till miljöavgift.Verksamheten vid MOVIUM berörs även i motionerna Jo8 av LarsSvensk (kds) och Jo9 av m.fl. (s). Enligt denförsta motionen bör regeringen noga följa utvecklingen när detgäller MOVIUM för att säkerställa att den forskning som därbedrivs inte äventyras. I den senare motionen anförs bådeverksamheten vid MOVIUM och andra aktiviteter som exempel påverksamheter som delfinansieras med medel frånprisregleringsavgifterna. Till verksamheter som är beroende avdessa medel hör t.ex. -- förutom MOVIUM -- de som bedrivs vidTrädgårdsodlingens elitplantstation i Balsgård samt vid Försöks-och utvecklingsenheten för fritidsodling vid Sverigeslantbruksuniversitet i . Med stöd av restitueradeavgiftsmedel har t.ex. fritidsodlarnas organisationer förmåttbygga upp en verksamhet som börjar återspegla den storabetydelse fritidsodlingen har för den breda allmänheten avträdgårdsodlare och för samhället som helhet. I likhet medmotion Jo7 åberopar motionärerna även miljöskälet som skäl föratt behålla avgifterna och yrkar att prisregleringsavgifternaomvandlas till miljöavgifter.I motion Jo11 av och ()anförs liknande synpunkter på värdet av MOVIUM:s verksamhet.Motionärerna varnar för att ett avskaffande avprisregleringsavgifterna kan leda till en drastisk reducering avforskningsresurserna inom området forskning, rådgivning ochinformation om tätorternas miljö m.m.I motion Jo10 av och () påpekasatt ett borttagande av prisregleringsavgifterna ger ett visstutrymme för höjning av miljöavgifterna. Med det gränsvärde vikommer att få för kadmium i handelsgödsel är det befogat med enmiljöavgift på kadmium. En förändring av miljöavgifterna bordekunna accepteras av näringen under förutsättning att helamiljöavgiften återgår till näringen i form av arealstöd. Etteffektivt arealstöd bör ligga minst i nivå förslag.Utskottets övervägandenInledningsvis vill utskottet nämna att regeringen enligt ettpressmeddelande beslutat att avskaffaprisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelredan från och inte somaviseras i propositionen. Skälet till en tidigareläggning uppgesvara att handeln med dessa produkter i stort sett upphört sedandet blev känt att avgifterna skulle avskaffas.När det gäller prisregleringsavgifternas storlek ochutformning erinrar utskottet om att Omställningskommissionenföreslagit att kostnadsnivån inom skall reduceras genomatt prisregleringsavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedelavskaffas. Prisregleringsavgifterna har ingen motsvarighet i EG.De uppgår till totalt ca , vilket motsvararca 100--per ha beroende på gödslingsintensitet ochgröda. Som framgår av vad utskottet inledningsvis anfört är detett viktigt led i förberedelserna för ett medlemskap i attkostnadsnivån i jordbruket så snabbt som möjligt anpassas tillEG:s kostnadsnivå. Utskottet delar därför jordbruksministernsbedömning att avgifterna bör avskaffas och anser att detta kanske från den tidpunkt regeringen bestämt.Vad beträffar miljöeffekterna av den aviserade förändringenvill utskottet understryka att beslutat om ettåtgärdsprogram för att begränsa jordbrukets negativa effekter påmiljön (1987/88:JoU24, 1989/90:JoU25 och 1990/91:JoU30). I frågaom användningen av handelsgödsel har därvid angett sommålsättning att användningen skall minska räknat frånår 1986 . Ett delmål om minskning till år1992 har enligt vad utskottet erfarit redan uppnåtts.Beträffande användningen av bekämpningsmedel innebarmålsättningen att användningen skulle halveras ochdärefter halveras ytterligare en gång till strax efter mitten av1990-talet. I samband med miljöpolitiska beslutskärptes målsättningen, bl.a. såvitt avser kväveutlakningen frånjordbruket i vissa utsatta områden (1990/91:JoU30 s. 230 f.). framlagd proposition om vissa lagändringar medanledning av (proposition 1992/93:119, JoU6)föreslås att ett gränsvärde för kadmium i handelsgödsel införsfr.o.m. De målsättningar som utskottet härredovisat skall självfallet fortsätta att gälla utan hinder avatt prisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel avskaffas. Vidare bör framhållas attJordbruksverket fått i uppdrag bl.a. att redovisa den nivå påvilken en framtida miljöavgift bör ligga för att tillsammans medandra åtgärder leda till att målen om minskat kväveläckage ochminskad användning av bekämpningsmedel uppnås. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Jo7 yrkande 3, Jo9 yrkande 2 ochJo10 yrkande 2.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna Jo7,Jo8, Jo9 och Jo11 om samhällsnyttan av de verksamheter somfinansieras med medel från prisregleringsavgifterna. Enligt vadutskottet erfarit har regeringen senast den 22 oktober 1992beslutat om återföring av dessa avgifter med olika belopp tillbl.a. Stiftelsen , StiftelsenSkogsbrukets forskningsfond, för byggnadsforskningoch MOVIUM. Som anförs i motion Jo7 har utskottet sagtsig utgå från att regeringen i samband med uppföljningen av denlivsmedelspolitiska reformen överväger nya former förfinansiering av de verksamheter som helt eller delvisfinansieras med internavgifter. Från harupplysts att man tillsätter en arbetsgrupp för dessafrågor. Härigenom får syftet med motionerna Jo8, Jo9 yrkande 1och Jo11 anses helt eller delvis tillgodosett.Åtgärder för vidareföring av kostnadssänkningarEnligt jordbruksministern är kostnadsnivån inom den svenskalivsmedelsindustrin för hög inom samtliga produktionssektorer.Den sänkning av den svenska kostnadsnivån i jordbruket som nupåbörjas måste också, mot bakgrund av den totalt sett högrestödnivån i , följas av sänkningar i kostnadsnivån ilivsmedelskedjans övriga led. Så länge stödnivån i ärhögre än den i EG måste också kostnadssänkningarna vidareförasgenom en sänkt stödnivå. En sådan sänkning kan åstadkommas såvälgenom en sänkning av direktbidragen som genom sänktareferenspriser och därmed sänkt gränsskydd.Fördelarna av en sänkt kostnadsnivå kommer således oss allatill godo antingen som ett minskat behov av skattefinansieringeller som sänkningar av konsumentpriserna. Vad gäller budgetåret1993/94 återkommer jordbruksministern i samband med 1993 årsbudgetproposition. För /93 föreslås attvidareföringen av de kostnadssänkningar som berörts i detföregående i sin helhet sker som en sänkning av direktbidragentill primärledet (se nästföljande avsnitt).I likhet med jordbruksministern anser utskottet det angelägetatt kostnadsnivån i jordbruket sänks. Det är viktigt att dennasänkning slår igenom i livsmedelskedjans olika led och attsänkningen kommer konsumenterna till godo genom lägrekonsumentpriser eller på annat sätt.Direktbidrag till jordbruketPropositionenRiksdagen beslutade att 1 170 miljoner kronorskulle tillföras jordbruket under /90 somkompensation för kostnadsökningar m.m. Till följd av enöverenskommelse i , som bl.a. innebar attstödpriserna till jordbruket inte skulle höjas fram till dessatt förhandlingarna avslutats, beslutades att jordbruketsersättning i huvudsak skulle lämnas genom direktbidrag per djurav olika slag eller per hektar av olika grödor i stället förgenom en gränsskyddshöjning. Som en del i 1990 årslivsmedelspolitiska beslut höjdes det totalakompensationsbeloppet i form av direktbidrag till 2 443,4miljoner kronor /91. Detta innebar att ca 10%av jordbrukets bruttointäkter inte längre skulle komma frånkonsumenterna utan från statsbudgeten. Hur ersättningen skulleutgå efter detta budgetår skulle enligt beslutavgöras med hänsyn till resultatet av GATT-förhandlingarna.För /92 beslutade att 755 miljonerkronor av direktbidragen skall disponeras för att amortera avden rörliga kredit m.m. som ställts till Statens jordbruksnämndsförfogande för att finansiera spannmålsexport m.m.Enligt beslut skulle resterande bidrag för budgetåret1991/92 utgå på i princip samma sätt som /91 ochutbetalas , allt under förutsättning attGATT-förhandlingarna inte motiverade förändringar i systemet. DåGATT-förhandlingarna inte kunde avslutas föreslog regeringen iproposition 1991/92:25 att resterande direktbidrag /92 skall anvisas och utbetalas i huvudsak i formav djurbidrag. Regeringen föreslog därvid också att en besparingskulle göras med . beslutade ienlighet med regeringens förslag (1991/92:JoU7, rskr. /92 uppgick således kompensationsbeloppet till2393,, varav betaladesut som djurbidrag.I 1992 års budgetproposition gjordes bedömningen attGATT-förhandlingarna befann sig i ett slutskede. Vidare anfördesatt "ett ställningstagande till kompensationsbeloppet /93 får anstå till dess förhandlingarna i äravslutade.