bet · GG01BoU8 · 1992-12-03 00:00:00 — 6 (s)20.beträffande utformningen av prisstödetatt med bifall till regeringens förslag imotsvarande del godkänner vad i regeringsprotokollet förordats,21.beträffande prisstödet till renägare som har färre än50 renaratt med anledning av regeringens förslag imotsvarande del samt motionerna 1992/93:Bo2 yrkande 2,1992/93:Bo10 och 1992/93:Bo15 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,22. beträffande rätt till slöjdvirkeatt avslår motionerna 1992/93:Bo1, denna motion imotsvarande del, och 1992/93:Bo14 yrkande 4,23.beträffande rätten till slöjdvirke för samer boende iKopparbergs länatt med anledning av regeringens förslag antar 17 §i regeringens förslag till lag om ändring i rennäringslagen(1971:437) med den ändringen att paragrafen erhåller i bilaga 2som utskottets förslag betecknad lydelse,24.beträffande fiskesamernas rättigheteratt med avslag på motionerna 1992/93:Bo1 och1992/93:Bo14 yrkande 3, båda motionsyrkandena i motsvarande del,lägger regeringens förslag till handlingarna,res. 7 (s)25.beträffande skogsrenskötseln m.m.att avslår motionerna 1992/93:Bo7 yrkande 13 och1992/93:Bo14 yrkande 3, detta yrkande i motsvarande del,res. 8 (s)26. beträffande 99 § rennäringslagenatt med anledning av regeringens förslag antar 99 §i regeringens förslag till lag om ändring i rennäringslagen(1971:437) med den ändringen att paragrafen erhåller i bilaga 2som utskottets förslag betecknad lydelse,27.beträffande lagförslagen i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring irennäringslagen (1971:437) med den lydelse som framgår av bilaga1, i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt undermom. 1--26 ovan,28.beträffande renforskningenatt lägger regeringens förslag till handlingarna,29.beträffande statliga informationsinsatseratt avslår motion 1992/93:Bo3,30.beträffande utveckling av rennäringenatt avslår motion 1992/93:Bo8 yrkande 4,res. 9 (nyd)31.beträffande väg till samebyatt avslår motion 1992/93:Bo11,32.beträffande behandlingen av propositionens bilaga 3att avslår motion 1992/93:Bo16 yrkande 3,33.beträffande sameradio och -TVatt med avslag på motion 1992/93:Bo13 läggerregeringens förslag till handlingarna,34.beträffande sameslöjd, biblioteksservice samt Gaaltie-- samiskt konst- och kulturcentrumatt lägger regeringens förslag till handlingarna,35.beträffande stödet till den samiska idrottenatt avslår motion 1992/93:Bo14 yrkande 5,res. 10 (s)36.beträffande jakt- och fisketurismenatt avslår motion 1992/93:Bo8 yrkande 6.res. 11 (nyd)den 3 december 1992På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), ()och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Renskötselrätten som en kollektiv rätt (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet ansluter" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Utskottet delar regeringens bedömning att frågan omrenskötselrättens ursprung är så central att det bör framgå avrennäringslagen att den vilar på urminnes hävd. Däremot kanutskottet inte ansluta sig till regeringens uppfattning attrenskötselrätten är en kollektiv rätt som tillkommer den samiskabefolkningen. I detta hänseende kan inte rättsläget ansesklarlagt. Det kan enligt utskottets mening, vilket också påpekasi motion Bo8 yrkande 1, inte uteslutas att rätten till sinkaraktär är en enskild rätt, som grundas på urminnes hävd.Utskottet anser därför att , mot bakgrund av vad imotionen anförts, inte bör anta regeringens förslag till lag omändring i 1 § andra stycker rennäringslagen utan i stället antautskottets förslag till lag om ändring i 1 § nämnda lag i denlydelse som framgår här nedan.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande renskötselrätten som en kollektiv rättatt med anledning av regeringens förslag och motion1992/92:Bo8 yrkande 1 antar utskottets förslag till lag omändring i 1 § rennäringslagen (1971:437),Regeringens förslag Utskottets förslag 1 §Den som är av samisk härkomst (same) får enligt bestämmelsernai denna lag använda mark och vatten till underhåll för sig ochsina renar.Rätten enligt första Rätten enligt förstastycket stycket(renskötselrätten) (renskötselrätten)tillkommer den samiska grundas på urminnesbefolkningen och grundas på hävd.urminnes hävd.Renskötselrätten får utövas av den som är medlem i sameby.2.Rättsliga förhållanden (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet förstår" och på s. 11 slutar med "yrkande2" bort ha följande lydelse:Såsom påpekas i motionen föreslås i propositionen ingenändring av det område inom vilket renskötsel får ske.Renskötselrätten får enligt rennäringslagen utövas såväl påstatens mark som på privat mark inom vissa områden året runt ochinom andra områden under vissa tider . Detta är och harvarit en känslig fråga. Både samer och annan ortsbefolkninganser i en del fall att deras rätt har kränkts. De ifrågasätterde rättsliga förhållandena när det gäller rätten till mark ochvatten. Utskottet anser i likhet med motionärerna i Bo8 (nyd)att frågorna om vem som äger mark och vatten och vilkarättigheter som i övrigt finns inom renskötselområdet måsteutredas så att klarhet i frågorna vinns.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion Bo8(nyd) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande rättsliga förhållandenatt med anledning av motion Bo8 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3.Ökat skydd för renskötselrätten (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "I 30 §" och slutar med "3 avstyrks" bort ha följandelydelse:Genom den i propositionen föreslagna ändringen i 30 §rennäringslagen kommer skyddet för rennäringen att öka pååret-runt-marker. Det är i och för sig bra. Motrennäringsintresset skall emellertid ställas markägarensintresse att utnyttja sin egendom på ett från näringssynpunkttillfredsställande sätt. Enligt utskottets mening saknas dettillräckliga skäl för att förbjuda markägaren att vidta åtgärdersom inte innebär att markanvändningen ändras.Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört föreslås attriksdagen med anledning av motion Bo8 (nyd) yrkande 3 inte antarregeringens förslag till lag om ändring i 30 § rennäringslagen.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande ökat skydd för renskötselrättenatt med anledning av motion 1992/93:Bo8 yrkande 3inte antar regeringens förslag till lag om ändring i 30 §rennäringslagen (1971:437),4.Antalet skötesrenar (mom. 11)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Antalet skötesrenar" och på s. 18 slutar med "5avstyrks" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion Bo8 (nyd) måste renskötseln gesförutsättningar att utvecklas som näring. Det betyder bl.a. atten successiv avveckling av de regleringar som i så hög grad styrnäringen måste påbörjas. För koncessionsrenskötseln innebär detbl.a. att den nuvarande begränsningen av antalet skötesrenarmåste höjas från 30 till förslagsvis 50 renar. Härigenom skullemöjligheter skapas för skötesrenägarna att ge sitt reninnehaven mera näringsmässig inriktning. Det inslag av hobbyverksamhetsom kännetecknar en del av innehavet av skötesrenar skulledärmed också försvinna.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo8 (nyd) yrkande 5anfört om antalet skötesrenar bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11.beträffande antalet skötesrenaratt med anledning av motion 1992/93:Bo8 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5.Förbud mot nätfiske (mom. 17), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Av vad" och slutar med "Bo5 (s)" bort ha följandelydelse:Av vad ovan redovisats framgår att en målsättning är attförbättra fiskevården för att skydda och bevara fiskebestånden.Det är därför enligt utskottets mening redan av det skäletmotiverat att överväga ett sådant förbud som föreslås i motionBo 5 (s). Några hållbara skäl att framgent tillåta attröding och öring fångas med nät under lektid finns inte. Ettsådant fiske innebär ett hot mot fiskebeståndet och dessnaturliga balans. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motionen ge regeringen till känna.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande förbud mot nätfiskeatt med anledning av motion Bo5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6.Ersättning för viltskador (mom. 19), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Ett ersättningssystem" och slutar med "Bo12 (s)avstyrks" bort ha följande lydelse:Vi har alla ett samlat ansvar för landets rovdjursstammar. Omde stora rovdjuren i vårt land skall kunna fortleva måste viockså gemensamt medverka till att förutsättningar härför skapas.En av de viktigaste förutsättningarna är enligt utskottetsmening att rovdjuren accepteras av oss människor och då inteminst av dem som lever nära och därmed också i störreutsträckning påverkas av dessa djur. Det finns enligt utskottetsmening mot bakgrund härav betydande fördelar med ettersättningssystem för viltskador som baseras pårovdjursförekomsten.Det nu förordade ersättningssystemet kräver bl.a. godakunskaper om rovdjursförekomsten med avseende på såvälutbredning som numerär. Sådan kunskap finns inte ierforderlig omfattning. Det betyder att ytterligare insatsermåste till för att ersättningssystemet skall kunna ges denavsedda rollen i en större bevarandestrategi för landetsrovdjursstammar. Ytterligare forsknings- ochinventeringsverksamhet med avseende på arternas biologi ochreproduktion måste sålunda komma till stånd. Med avseende på detansvar i egenskap av faunavårdande myndigheter somNaturvårdsverket och länssstyrelserna har bör det enligtutskottets mening i första hand ankomma på dessa att svara fördetta arbete. Det är enligt utskottets mening inte rimligt attlägga detta övergripande samhällsansvar på en gruppnäringsidkare, dvs. samerna, på det sätt som regeringenföreslår.Mot bakgrund av det ovan anförda bör enligt utskottets meninghuvudansvaret för att rovdjursinventeringar genomförs och attresultaten av dem sammanställs läggas på länsstyrelserna.Arbetet bör genomföras i nära samarbete med bl.a. de renägandesamerna och med . Frågan huruvidainventeringsarbetet förutsätter ytterligare tilldelning av medelfår enligt utskottets mening prövas sedan erfarenheter vunnitsav den föreslagna ordningen.Vad utskottet nu med anledning av regeringens förslag samtmotion Bo12 (s) anfört bör som sin mening geregeringen till känna. I den mån motion Bo4 (-) inte kan ansestillgodosedd genom det nu anförda avstyrks den av utskottet.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19.beträffande ersättning för viltskadoratt med anledning av regeringens förslag samt motion1992/93:Bo12 och med avslag på motion 1992/93:Bo4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7.Fiskesamernas rättigheter (mom. 24), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med ", som" och slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Såsom framgått har endast samer som är medlemmar i ensameby rätt att bl.a. jaga och fiska med stöd avrennäringslagens bestämmelser. Fiskesamerna, som faller utanfördenna grupp, saknar dessa rättigheter. En del har fiskerättgenom avtal medan andra helt saknar sådan rätt. Möjligheten attjaga och fiska på statens mark ovanför odlingsgränsen och pårenbetesfjällen kommer i och för sig att öka väsentligt om deändringar som redovisats om upplåtelse av småviltsjakt och fiskeförverkligas. Upplåtelse kommer dock inte att kunna ske i defall upplåtelsen skulle kunna innebära bl.a. att samebymedlemsrätt till jakt eller fiske träds för när. Utvidgningen av jakt-och fiskemöjligheterna ger inte fiskesamerna någon tillförsäkradrätt att utöva sin näring. Utskottet anser inte att frågan omfiskesamernas möjligheter till försörjning är löst på etttillfredsställande sätt. Regeringen bör på nytt överväga fråganoch återkomma till med ett förslag till lösning. nu anfört om fiskesamernas rättigheter börriksdagen med anledning av propositionen och motionerna Bo1 (s)och Bo14 (s) yrkande 3, båda motionsyrkandena i motsvarande del,som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 24 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:24. beträffande fiskesamernas rättigheteratt med anledning av regeringens förslag ochmotionerna 1992/93:Bo1 och 1992/93:Bo14 yrkande 3, bådamotionsyrkandena i motsvarande del, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8.Skogsrenskötseln m.m. (mom. 25), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Det finns" och slutar med "skogsrenskötselnm.m." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det en brist att skogsrenskötselnsvillkor och skogssamernas rättsliga ställning inte utretts avSamerättsutredningen eller behandlats i propositionen. En sådanutredning bör komma till stånd och frågan om skogsrenskötselnsroll och utvecklingsmöjligheter övervägas. Regeringen bördärefter i lämpligt sammanhang redovisa sina överväganden iförening med eventuella förslag.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionernaBo7 (v) yrkande 13 och motion Bo14 (s) yrkande 3, delvis, omskogsrenskötseln m.m. som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande skogsrenskötseln m.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Bo7 yrkande13 och 1992/93:Bo14 yrkande 3, detta yrkande i motsvarande del,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9.Utveckling av rennäringen (mom. 30)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Det är" och slutar med "4 avstyrks" bort ha följandelydelse:För att renskötseln skall ges möjligheter att utvecklas somnäring måste en långtgående avreglering komma till stånd. Ienlighet med förslaget i motion Bo8 (nyd) måste sålunda vägenmot en friare och därmed mera marknadsinriktad rennäring öppnas.I sammanhanget måste också hänsyn tas till renskötselnsbetydelse för sådana motstående intressen som natur- ochmiljövård. Genom den nu förordade avregleringen skapas enligtutskottets mening förutsättningar för rennäringen att verka påmarknaden på samma villkor som andra näringar.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo8 (nyd) yrkande4 anfört om en fri och marknadsinriktad rennäring bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:30.beträffande utveckling avrennäringenatt med anledning av motion 1992/93:Bo8 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10.Stödet till den samiska idrotten (mom. 35), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "har" och slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:Den samiska idrotten har en lång tradition och dagens samiskaidrottsrörelse har en förankring i de traditionella värdena isamiskt samhällsliv. har naturligtvis den samiskaidrotten utvecklats under inflytande av samhällsutvecklingen istort. Bl.a. mot bakgrund av idrottens knytning till den samiskakulturen har samerna valt att organisera sig i ett gemensamtidrottsförbund som omfattar alla de idrottsgrenar m.m. somutövas av samerna. Till grund för detta ligger en strävan attdels ta till vara de traditionella värdena i samisktsamhällsliv, dels utveckla själva idrottandet.Den av samerna valda och till kulturen knutnaorganisationsformen innebär att samisk idrott inte kan erhållaverksamhetsbidrag från . Detta är enligtutskottets mening inte rimligt. Även om det i andra sammanhangkan finnas skäl för att ett idrottsförbund skall varaorganiserat på visst sätt för att stöd skall utgå talar enligtutskottets mening starka skäl för att den samiska idrotten medsin kulturella förankring bör kunna få stöd inom ramen fördagens ordning. I enlighet med förslaget i motion Bo14 (s)yrkande 5 bör sålunda regeringen -- efter hörande av Sametingetnär detta inrättats -- återkomma till med förslag omnya former för statligt bidrag till den samiskaidrottsverksamheten.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo14 yrkande 5 anförtbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 35 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:35.beträffande stödet till den samiskaidrottenatt med anledning av motion 1992/93:Bo14 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11.Jakt- och fisketurismen (mom. 36)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "har" och slutar med "av "bort ha följande lydelse:Även om äganderättsfrågorna, som framhålls i motion Bo8 (nyd),är komplicerade och därmed kan ta att reda ut bör dettaenligt utskottets mening inte hindra att initiativ tas för attstärka turistnäringen inom renskötselområdet. Även enligtutskottets mening bör sålunda förutsättningar skapas för enlångsiktigt livskraftig turistnäring på marker ovanförodlingsgränsen liksom på renbetesfjällen. I första hand börturistverksamhet med anknytning till jakt och fiske prioriteras,men även andra för området lämpliga verksamheter bör komma ifråga.Enligt utskottets mening bör statens insatser inte barainriktas på nödvändiga avregleringar och andra liknande åtgärderutan också avse initiativ för att åstadkomma en aktiv ochvälriktad marknadsföring. Denna marknadsföring bör i första handavse och som turistland och riktas motsåväl som utlandet.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo8 (nyd) yrkande6 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 36 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:36.beträffande jakt- och fisketurismenatt med anledning av motion 1992/93:Bo8 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeHarry () anför:Propositionen utgör en summering av den politiska process sominleddes då de samiska organisationerna hos regeringenbegärde tillsättandet av den utredning som kom att kallasSamerättsutredningen. Utredningen och den process som därmedbörjade avsåg att klarlägga det politiska och rättsligaförhållandet mellan den svenska staten och samerna somurbefolkning. Kristdemokratiska samhällspartiet har inte somaktiv part tidigare deltagit i det arbetet eftersom vi intevarit representerade i . Kds har trots detta följtprocessen med intresse.Efter alla dessa år av diskussioner och utredande är detförståeligt att förväntningarna från bl.a. samernas sida på dennu aktuella propositionen varit stora. Att dessa förväntningarinte helt infriats har med all tydlighet framkommit vid deuppvaktningar inför utskottet som samernas representanter gjort.Det är naturligtvis av stort värde att beslut som anger denframtida inriktningen på flera för samerna så väsentliga områdenupplevs som genomarbetade och välbetänkta. Det är i dettasammanhang fullt förståeligt att Samernas Nationalråd framförtönskemål om att det nyinrättade som inledning av sittarbete bereds möjlighet att behandla de frågeställningar somredovisas i propositionens bilaga 2. I en sådan ärendehanteringskulle möjligheter skapas att via erhålla samernassamlade uppfattning sammanvägd.Mot detta skall ställas att behandlingen av helaproblemkomplexet, vid ett sådant förfarande, allvarligt skulleförsenas. har krav framförts om ett samlatsamepolitiskt grepp och propositionen möter i viss mån dennaönskan.Dessutom kan konstateras att är oförhindrat attbehandla aktuella frågor och att i skilda sammanhang återkommamed ytterligare förslag.Jag vill avslutningsvis erinra om utskottets uppfattning omatt ett riksdagsbeslut i frågan kommer att skapa den klarhet sombör utgöra grunden för en konstruktiv dialog mellan ,regeringen och Sametinget.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottetEva () anför:Vänsterpartiet anser att med anledning avVänsterpartiets partimotion Bo7 yrkande 5, motion Bo6 (v)yrkandena 1 och 4 och Bo16 (kds) yrkande 2 bör avslåpropositionens bilaga 2. Ärendet bör beredas ytterligare.Skälet till detta är den kritik som från olika håll harframförts. I en ny beredningsomgång bör synpunkter och förslaginhämtas från det inrättade och från företrädare förden bofasta befolkningen inom renbetesområdet samt från berördalänsmyndigheter.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom.1 borde ha hemställt:1. beträffande behandlingen av propositionens bilaga 2att med anledning av motionerna 1992/93:Bo6yrkandena 1 och 4, 1992/93:Bo7 yrkande 5 och 1992/93:Bo16yrkande 2 avslår regeringens förslag i propositionen 1992/93:32bilaga 2, i motsvarande del, och som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts.Propositionens lagförslag 1Förslag tillLag om ändring i rennäringslagen (1971:437)2Förslag tillLag om ändring i väglagen (1971:948)3Förslag tillLag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheterUtskottets förslag till ändring i regeringens förslag tilllag om ändring i rennäringslagen (1971:437)Bilaga 2Regeringens förslag Utskottets förslag 17 §1Om det behövs virke till en anläggning eller en byggnad somavses i 16 § första eller andra stycket, får skog avverkas på dedelar av betesområdet som hör till lappmarkerna, renbetesfjälleneller de områden i och som vidutgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtnatill renbete. Inom samma delar av betesområdet får medlemmar isamebyn för eget behov ta bränsle och slöjdvirke.Länsstyrelserna i Länsstyrelserna iJämtlands, ochoch får får gege en i länet bosatt same en i länet bosatt same somsom inte är medlem i inte är medlem i någonnågon sameby tillstånd sameby tillstånd att inomatt inom länet ta länet ta slöjdvirkeslöjdvirke för eget för eget behov på markbehov på renbetesfjällen inom lappmarkerna someller på mark inom tillhör eller vidlappmarkerna som tillhör utgången av juni 1992eller vid utgången av juni tillhörde staten.1992 tillhörde staten. iLänsstyrelsen i får geJämtlands län får ge en i detta län eller ien i detta län bosatt same bosatt samesådant tillstånd även som inte är medlem isåvitt avser de områden någon sameby sådanti och tillstånd pålän som vid utgången av renbetesfjällen och inom dejuni 1992 tillhörde staten områden i ochoch var särskilt som vidupplåtna till renbete. utgången av juni 1992Tillstånd får bara ges tillhörde staten och varsamer som i en inte särskilt upplåtna tilloväsentlig utsträckning renbete. Tillstånd fårägnar sig åt bara ges samer som i en intesameslöjd. Tillståndet oväsentlig utsträckningfår återkallas när ägnar sig åtförutsättningar för sameslöjd. Tillståndettillståndet inte längre får återkallas närföreligger. förutsättningar för tillståndet inte längre föreligger.Växande barrträd får avverkas endast efter anvisning avmarkens ägare eller brukare, om denne inte medger något annat.På sådan mark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hörtill en samebys betesområde får byn eller medlemmar i byn fördet ändamål som anges i första stycket ta endast torra träd,vindfällen, skogsavfall, tall- och grantjur eller, förtillfälligt behov, lövträd som växer på utmark. 99 §2Länsstyrelsens beslut beslutenligt 1, 2, 12, 17, 21, 39, enligt 1, 12, 17, 21, 39, 43,43, 50, 62, 65 a och 71 50, 62, 65 a och 71 §§,§§, 72 § andra och 72 § andra och tredjetredje styckena samt 74, 79, styckena samt 74, 79, 80, 9380, 93 och 97 §§ denna och 97 §§ denna laglag får överklagas hos får överklagas hoskammarrätten. kammarrätten.Länsstyrelsens beslut att beslut attbevilja registrering av bevilja registrering avrenmärken får dock inte renmärken får dock inteöverklagas.