bet · GG01SoU1 · 1992-10-08 00:00:00 — Kraven på en färdigutbildadpsykoanalytiker är också högre ställda än på den legitimeradepsykoterapeuten.Beredning pågår i regeringskansliet.Utskottet gör följande bedömning.De frågor som motionärerna tar upp har behandlats avAlternativmedicinkommittén vars förslag nu bereds iregeringskansliet. Utskottet anser att regeringen börredovisa sina överväganden till riksdagen.Utskottet har tidigare behandlat motioner med yrkanden omskydd för yrkestitlarna psykolog och psykoterapeut och därvidansett att det fanns skäl att ge yrkestitlarna straffrättsligtskydd. Detta har givit regeringen till känna. Påregeringens uppdrag har också övervägt enlämplig utformning av ett straffrättsligt skydd föryrkesbeteckningarna och i anslutning därtill belystkonsekvenserna av ett sådant förfarande. Beredning av fråganpågår nu i regeringskansliet.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte nu föregripabehandlingen av regeringens kommande förslag på området.Motionerna So422 (m), So473 (v) och So519 (fp) avstyrks därför.Översyn av stadgan (1970:88) om enskilda vårdhemTvå motioner tar upp frågan om behovet av en översyn avstadgan om enskilda vårdhem, nämligen motion So209 av BoArvidson och Per Stenmarck (båda m) och motion So481 avJerzy (). I båda motionerna begärstillkännagivanden till regeringen om behovet av en översyn avstadgan. Motionärerna anser att det är angeläget att en översynsker möjligt för att anpassa bestämmelserna till denutveckling som har skett inom de enskilda vårdalternativen.Stadgan om enskilda vårdhem behandlades senast i betänkandetSoU 1985/86:13 med anledning av en motion med en begäran omöversyn. Utskottets dåvarande majoritet uttalade bl.a. följande.Utskottet konstaterar att nya föreskrifteroch allmänna råd innebär en anpassning till den nyalagstiftningen på området -- hälso- och sjukvårdslagen samtsocialtjänstlagen -- och till den redan inledda utvecklingeninom äldreomsorg och långtidsvård. De nya föreskrifterna ger ivissa hänseenden större möjligheter till utnyttjande av enskildavårdhem. Motionen är därigenom delvis tillgodosedd.Någon allmän översyn av själva stadgan övervägs för närvarandeinte. Utskottet har emellertid erfarit att man inomsocialstyrelsen uppfattar stadgan som delvis föråldrad och ibehov av översyn i förenklande riktning, vilket bara till en delkunnat avhjälpas genom de moderniserade föreskrifterna.Utskottet har förståelse för dessa synpunkter. Utskottet ser detdärför som troligt att en översyn av själva stadgan måsteaktualiseras , inte minst för attunderlätta en fortsatt utveckling av vårdens utformning ochinnehåll. Som utskottet tidigare anfört bör det emellertidankomma på som central myndighet att hosregeringen aktualisera behovet av ändrade bestämmelser.En minoritet inom utskottet ansåg att det fanns skäl att seöver stadgan samt att detta borde ges regeringen till känna.Riksdagen följde utskottsmajoriteten (rskr. 156).Tillsynsutredningen har i sitt betänkande SOU 1991:63berört de frågor som motionärerna tar upp. följande (s. 195 f.).Den nuvarande medicinska tillsynen över verksamheten vid deenskilda vårdhemmen är uppdelad mellan ochlänsstyrelserna. har därvid den högstatillsynen, övergripande och på riksnivå, medan länsstyrelsernasvarar för medicinsk tillsyn på regional nivå.En första fråga som blir aktuell i förevarande sammanhang ärden om den statliga medicinska tillsynen över de enskildavårdhemmen även i fortsättningen skall bedrivas av två olikamyndigheter och på två olika nivåer. tillsynenligt vårdhemsstadgan är verksamhetstillsyn. Detta framgårklart av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS1985:16) för tillämpningen av stadgan om enskilda vårdhem m.m.Länsstyrelsernas tillsyn avseende de enskilda vårdhemmen är meroklar. Som tillsynsutredningen tidigare påpekat är också dennatillsyn av medicinsk art och torde ha samband medlänsstyrelsernas uppgift dels att i det särskilda fallet meddelatillstånd till drivandet av enskilt vårdhem och att återkallasådant tillstånd och dels att bestrida de uppgifter iförhållande till vårdhemmen som tidigare ålåg länsläkarna ochsocialvårdskonsulenterna. I propositionen 1980/81:177 om vissaförfattningsändringar till följd av socialstyrelsensomorganisation m.m. uttalade föredragande statsrådet attansvaret för länsläkarnas och socialvårdskonsulenternasuppgifter enligt vårdhemsstadgan i fortsättningen bordefullgöras inom ramen för de resurser länsstyrelserna disponerar.Det borde enligt statsrådets mening ankomma på resp.länsstyrelse att avgöra hur behovet av medicinsk sakkunskap bästskulle tillgodoses.Enligt de för tillsynsutredningen utfärdade direktiven skulleutredningen bl.a. pröva frågan om en regionalt organiseradtillsynsfunktion särskilt med avseende på tillsynen över privathälso- och sjukvård och vård som bedrivs av annan än hälso- ochsjukvårdspersonal. Utredningen skulle härvid beakta resultatetav utredningsarbetet rörande en samordnad länsförvaltning ochvad denna utredning kom fram till vad beträffar en länsregionaltorganiserad tillsynsfunktion.Tillsynsutredningen har fört diskussioner med den särskildeutredare som utrett frågan om länsförvaltningens socialafunktion, dess uppgifter och arbetssätt. Utredningen har ocksåtagit del av och kommenterat resultatet av dennesutredningsarbete, som publicerades i betänkandet (Ds 1989:9)Länsstyrelsernas sociala funktioner.Redan vid tidpunkten för detta betänkandes tillkomst hade enarbetsgrupp inom utarbetat förslag ominrättandet av en regionala organisation förtillsynen över hälso- och sjukvården. I nyssnämnda betänkandehar den särskilde utredaren utgått från att en sådanorganisation skulle tillskapas. Det påpekas bl.a. attlänsstyrelserna saknar kompetens för tillsynen över denkvalificerade medicinska vård som bedrivs vid vissa enskildavårdhem. Uppgiften att utöva den statliga tillsynen över denvårdverksamheten borde enligt betänkandet föras över till "en nyregional nivå", varmed torde förstås de då tilltänkta regionalatillsynsenheterna inom organisation. Dennatanke har emellertid inte kommit till uttryck i enskildavårdhemsstadgan. Inte heller i övrigt har utredningen omsamordnad länsförvaltning föranlett några ändringar ivårdhemsstadgan.Tillsynsutredningen ifrågasätter om länsstyrelserna ifortsättningen bör ha alla de befogenheter som tillkommer demi förhållande till de enskilda vårdhemmen. En orsak härtill äratt länsstyrelsernas resurser för handläggning av sådana ärendensom kräver medicinska bedömningar är så knappa, attlänsstyrelserna måste anlita konsultläkare härför. Samtidigtkommer sådan expertis att finnas fast knuten tillsocialstyrelsens regionala tillsynsorganisation.-- -- --Utredningen anser att alla enskilda vårdhem, såväl de däravancerad medicinsk behandling kan meddelas som de där vården ärav den art som man vanligen förbinder med begreppet vårdhem,dvs. i stor utsträckning somatisk eller psykiatrisklångtidssjukvård, bör omfattas av tillsynsregeln i HSL. Detta ärför övrigt i parallellitet med att HSL:s tillsynsregel fr.o.m.den 1 januari 1992 kommer att omfatta också hälso- ochsjukvården vid bl.a. de landstingskommunala sjukhemmen, som judå kommer att föras in under primärkommunalt huvudmannaskap.Vården vid dessa hem är av samma karaktär som vid den sistnämndakategorin enskilda vårdhem.I övrigt vill tillsynsutredningen framhålla attvårdhemsstadgans bestämmelser måste anses som otidsenliga och ibehov av en grundlig översyn. Utredningen har kännedom om på departemental nivå tagit kontakt med omatt förbereda en sådan översyn. Det är möjligt att frågan omtillsynen i sammanhanget efter en sådan översyn måste ses mot enannan bakgrund än i nuläget.Utskottet gör följande bedömningUtskottet konstaterar att vårdhemsstadgans bestämmelser delvisär otidsenliga och i behov av en grundlig översyn. Utskottetanser det vara mycket angeläget att bestämmelserna nu ses över.Utskottet utgår ifrån att en översyn kommer till ståndutan något tillkännagivande från riksdagen.Motionerna So209 (m) och So481 (kds) får därmed ansestillgodosedda och avstyrks. beträffande legitimationatt med anledning av motionerna 1991/92:So210,1991/92:So216, 1991/92:So405, 1991/92:So409, 1991/92:So412,1991/92:So416, 1991/92:So421, 1991/92:So443, 1991/92:So448,1991/92:So454, 1991/92:So477, 1991/92:So478, 1991/92:So487,1991/92:So498, 1991/92:So505 och 1991/92:So526 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. (s) - motiv.men. (v)2. beträffande de allmänna råden om kiropraktorersverksamhetatt avslår motionerna 1991/92:So458 och1991/92:So485,3. beträffande komplettering av utländsk utbildning försvensk sjuksköterskelegitimationatt avslår motion 1991/92:So413,4. beträffande tillsyn av privat sjukvårdatt avslår motion 1991/92:So462,5. beträffande tillsyn över vissa terapibehandlingaratt avslår motionerna 1991/92:So422, 1991/92:So473och 1991/92:So519,6. beträffande översyn av stadgan om enskilda vårdhematt avslår motionerna 1991/92:So209 och1991/92:So481.Stockholm den 8 oktober 1992På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (nyd),(), (), My (), BarbroWesterholm (fp), (), () ochBerit Andnor (s).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Legitimation (motiveringen till mom. 1), , , ,, och (alla s) anseratt det avsnitt i betänkandet på s. 12 som börjar med "Vadförst gäller" och slutar med "och So526 (nyd) yrkande 1" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att en samlad översyn under parlamentariskmedverkan nu bör göras och att regeringen därefter bör återkommatill i dessa frågor och vissa andra frågor som harsamband härmed. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen tillkänna med anledning av motionerna So210 (s), So216 (v), So405(s), So409 (m), So412 (m), So416 (m), So421 (m), So443 (s),So448 (fp), So454 (s), So477 (s), So478 (s), So487 (m, fp, c,kds, v), So498 (m), So505 (fp) och So526 (nyd) yrkande 1.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Gudrun () anför:LegitimationJag anser att utskottet i fråga om behörighetsregler försocionomyrket bort anföra följande.Enligt min mening bör behörighetslagen ändras så att ävensocionomer kan erhålla legitimation. bördessutom få i uppdrag att utforma ytterligare behörighetsreglerför socionomyrket. Enligt min uppfattning är socionomyrket iflera avseenden minst lika ansvarsfullt som ett flertal av deyrken som har legitimationskrav förenade med yrkesutövningen.I övrigt ansluter jag mig till utskottsmajoritetensuppfattning.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1 borde ha hemställt:1. beträffande legitimationatt med bifall till motionerna 1991/92:So210,1991/92:So216 och 1991/92:So526 yrkande 1 delvis och medanledning av motionerna 1991/92:So405, 1991/92:So409,1991/92:So412, 1991/92:So416, 1991/92:So421, 1991/92:So443,1991/92:So448, 1991/92:So454, 1991/92:So477, 1991/92:So478,1991/92:So487, 1991/92:So498, 1991/92:So505 och 1991/92:So526,yrkande 1 delvis, som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts. Sammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 4Gällande bestämmelser m.m. 4Införande av EES-rätt 5Legitimationsfrågor 6Aktuellt 6Naprapater 7Socionomer och kuratorer 8Dietister 9Arbetsterapeuter 10Fotterapeuter 11Utskottets bedömning 12Utformningen av allmänna råd förkiropraktorers verksamhet 12Komplettering av utländsk utbildning för svensksjuksköterskelegitimation 14Tillsynsfrågor m.m. 15Tillsyn av privat sjukvård m.m. 15Tillsyn över vissa terapier 16Översyn av stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem 19Hemställan 21Reservation 22Meningsyttring av suppleant 23