bet · GG01KU6 · 1992-11-10 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 20 motioner rörande skildavalfrågor. Utskottet föreslår med anledning av två motioneröversyn av vissa regler rörande överklagandetider enligtvallagen och av brevröstningsföreskrifter. Övriga motioneravstyrks, huvudsakligen under hänvisning till pågåendeutredningsarbete och framlagt delbetänkande frånVallagsutredningen. Två reservationer och meningsyttringföreligger. 1991/92:K224 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förenklat förfarande vid utlandssvenskarnas deltagande iriksdagsval.1991/92:K231 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till lagändring som syftar till att urriket flyttade svenska medborgare automatiskt förs över till densärskilda röstlängden i enlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:K611 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär sådan ändring i vallagenatt, om skiljandet kyrka--stat ej är genomfört till nästa val,kommunernas valnämnder kan anordna val till kyrkofullmäktige påsamma dag som övriga val,5. att hos regeringen begär sådan ändring i vallagenatt ett bemyndigande görs för valnämnden enligt vad i motionenanförts om kyrkofullmäktiges köp av valnämndens tjänster.1991/92:K701 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en sådan ändring av 6 kap. 9 §ValL att i motionen berört missbruk av partimarkerade valsedlarundanröjs.1991/92:K702 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att frågan om användning avsymboler på valsedel prövas av avvalförfarandet.1991/92:K703 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag om en ändringav valkretsindelningen i för val till ienlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:K704 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre garanterad valhemlighet.1991/92:K705 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående ny valkretsindelning i län.1991/92:K706 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att Fyrstadskretsen avskaffas.1991/92:K708 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kyrkofullmäktigvalet.1991/92:K709 av (m) vari yrkas att hosregeringen begär förslag om att brevröstningslagen utformas såatt valförsändelse kan befordras med utnyttjande av kurirpost.1991/92:K710 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts rörande vallokalernas tillgänglighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna attåtgärder vidtas för att samtliga vallokaler skall blitillgängliga för alla röstande.1991/92:K711 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förändringar i vallagstiftningen, avseddaatt förhindra det slags agerande i riksdagsvalen som redovisatsi motionen.1991/92:K712 av och (m, fp) variyrkas att hos regeringen begär förslag till ändring avöverklaganderegler i vallagen i enlighet med vad som anförts imotionen.1991/92:K713 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändrad valkretsindelning.1991/92:K714 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att utreda möjligheten för olika fraktioner attpresentera kandidater i kyrkoval på samma valsedel så attväljarna utser sina representanter genom markering på valsedeln.1991/92:K715 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlandssvenskarnas röstningsmöjligheter.1991/92:K716 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förändringar i valen till kyrkofullmäktige, stiftsfullmäktigeoch kyrkomötet.1991/92:K717 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder för att förhindra missbruk av nomineringsrätten vidriksdagsval.1991/92:K719 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrad kontroll av identitet vidröstavgivning i vallokal. Valkretsindelningen i länMotionernaI motionerna 1991/92:K703 av och (), 1991/92:K705 av och () och1991/92:K706 av () föreslås attvalkretsindelningen i ändras. I motion K703 erinrasom att frågan om ny valkretsindelning varit aktuell under mer än20 år samt om det förslag som majoriteten i Personval- ochvalkretsutredningen lade fram. Mot bakgrund av uttalanden sedan1981 av justitieministrarna i frågedebatter i om behovet av en reformanser motionärerna att bör begära förslag om ändring ivalkretsindelningen. I motion K705 framhålls att den nuvarandevalkretsindelningen bygger på historiska traditioner dåskillnaderna mellan land och stad var mer påtagliga än . ordning bör bygga på att utgör en valkrets och attlänet i övrigt delas i en sydlig och en nordlig del. De trevalkretsarna skulle då bli ungefär lika stora vad gällerbefolkning och mandattilldelning. I motion K706 anförs attFyrstadskretsen under hela sin existens varit en oformlighet.Fyrstadskretsen bör därför avskaffas.Gällande regler, m.m.För val till är riket indelat i 28 valkretsar. I deflesta fall utgör länet en valkrets. Enligt 2 kap. 1 § vallagenutgör , , och Lunds kommuner envalkrets (Fyrstadskretsen) och i övrigt envalkrets. Fyrstadskretsen har 17 och länet i övrigt 11 fastavalkretsmandat. Vid val erhöll båda valkretsarnavardera två utjämningsmandat.Tidigare behandlingFrågan om valkretsindelningen i har varit aktuelli under en följd av år med anledning av motioner ochfrågedebatter. En utförlig redovisning lämnades i utskottetsbetänkande /92:KU3 till vilket här kan hänvisas.Utskottet anförde i nämnda betänkande att det är angeläget attfrågan om valkretsindelningen i togs upp tillförnyad prövning. Under hänvisning till att olika valfrågorskulle komma att utredas ansåg utskottet att något särskiltinitiativ från sida inte var erforderligt.Statsrådet inbjöd i en skrivelse tillpartisekreterarna företrädare förriksdagspartierna att delta i en arbetsgrupp för beredning avfrågan om valkretsindelningen i under ledning avstatssekreteraren i höll ett inledande sammanträde den 14 maj 1992.Utskottets bedömningDen arbetsgrupp med företrädare för riksdagspartierna som påinitiativ av statsrådet bildats för att behandlafrågan om valkretsindelningen i har enligt vadutskottet erfarit hållit två sammanträden, senast . Med anledning av de pågående samtalen anserutskottet att något initiativ från utskottets sida med anledningav motionerna inte är erforderligt. Motionerna K703, K705 ochK706 avstyrks följaktligen.2. De kommunala valkretsarnaMotionenBertil () föreslår i motion 1991/92:K713 att detendast skall finnas en valkrets i varje kommun vid de kommunalavalen. I motionen yrkas att ger regeringen detta tillkänna.Gällande regler m.m.Föreskrifter om valkretsindelning av kommun ges i vallagen2kap. 9--13 §§. Det är kommunfullmäktige som beslutar omvalkretsindelning, vars beslut dock skall fastställas avlänsstyrelsen. För val av kommunfullmäktige skall kommun indelasi valkretsar, om det i kommunen finns flera än 24000röstberättigade invånare eller om för kommunen skall utses minst51 fullmäktige. Överstiger antalet röstberättigade invånare ikommun 6000 får kommunen indelas i valkretsar. Annan kommunfår indelas i valkretsar endast om synnerliga skäl föreligger pågrund av kommunens särskilt betydande utsträckning ellerliknande förhållanden.Valbarhet är ej inskränkt inom en valkrets. Som röstberättigadanses den som har upptagits i gällande röstlängd.Vid valkretsindelningen skall iakttas att valkretsarna utformasså att varje krets kan beräknas komma att utse minst 15kommunfullmäktige. Vidare skall, i den mån det kan ske utanolägenhet, indelningen utformas så att antalet fullmäktige förhela kommunen kan beräknas bli lika fördelat på de särskildakretsarna. Kretsarna bör också vara utformade så att varje kretskan omslutas med en sammanhängande gränslinje.I 1983 års demokratiberednings uppdrag ingick att pröva fråganom förbättrad proportionalitet vid val av kommunfullmäktige ivalkretsindelade kommuner. Beredningen stannade för att föreslåatt nuvarande ordning vid kommunfullmäktigvalen tillämpas tillsytterligare erfarenheter vunnits. Beredningens minoritet (c, fp,vpk) reserverade sig till förmån för ett system medutjämningsmandat utan procentspärr.Frågor rörande det kommunala valsystemet, särskilt frågan omutjämningsmandat i valkretsindelade kommuner, behandlades iriksdagen med anledning av motioner(1990/91:KU4). Utskottet ansåg att frågor om utjämningsmandatborde kunna omfattas av den översyn av vallagsfrågorna somaktualiserats. anslöt sig till utskottets bedömning.Vallagsutredningen (Ju 1991:02) som tillsattes harbl.a. att se över valförfarandet från administrativ och teknisksynpunkt. I direktiven (1991:13) erinras bl.a. omkonstitutionsutskottets uttalanden. Enligt direktiven har densärskilde utredaren att i en första etapp företa en mer tekniskgenomgång av skilda frågor varefter utredningen förutsättsbreddas genom parlamentarisk medverkan för det fortsattaarbetet.Utskottets bedömningVallagsutredningen, som avlämnat ett delbetänkande(SOU 1992:108) med förslag till vissa ändringar ivalförfarandet, m.m., har enligt sina direktiv bl.a. attbehandla frågor om utjämningsmandat i de kommunala valen. Dennafråga, som inte tagits upp i det nu avlämnade betänkandet, börenligt utredningsmannen behandlas i det fortsatta arbetet, somavses ske under parlamentarisk medverkan.Enligt utskottets mening är det i motionen framförda förslagetom endast en valkrets per kommun av den arten att det kommer attingå i den översyn som avser valkretsar och utjämningsmandat.Med hänvisning till det pågåendet utredningsarbetet avstyrksmotion K713.3. BrevröstningMotionenBirger Hagård (m) hemställer i motion 1991/92:K709 attriksdagen hos regeringen begär förslag om att brevröstningslagenutformas så att valförsändelse kan befordras med utnyttjande avkurirpost. Enligt motionären förekom vid de allmänna valen 1991att ett femtontal tjänstemän vid den svenska ambassaden i Bonnsände sina brevröster till med utnyttjande av kurirpost.Det visade sig sedermera att dessa röster kom att behandlasolika av skilda valnämnder. I ett fall hade rösterna godtagitsoch i övriga fall inte godtagits därför att de inte varitavsända med vanlig post. I de senare fallen hade beslutenöverklagats till valprövningsnämnd som lämnatöverklagandena utan bifall under hänvisning till de mycketdetaljerade bestämmelser som finns i brevröstningslagen ompoststämplar etc. Nämnden var dock inte enig.Gällande regler m.m.Förfarandet vid brevröstning är reglerat i lag (1991:189)ombrevröstning i och Schweiz.Röstberättigade svenska medborgare som vistas iFörbundsrepubliken eller får rösta genom attfrån samma land sända sina valsedlar till valnämnden med posten(brevröstning). Enligt 2§ tredje stycket nämnda lag läggerväljaren sedan han gjort sin försändelse i ordning in dentillsammans med sitt röstkort i ett omslagskuvert och tillsluterdetta. Därefter lämnas försändelsen för postbefordran. Enligt2§ fjärde stycket samma lag får brevröstningsförsändelsen varaiordninggjord tidigast före valdagen och skall avgessenast dagen före valdagen. Försändelsen skall anses avgiven dendag då den är poststämplad. I 4§ brevröstningslagen anges attvalnämndens kontroll av omslagskuvert med brevröst skall omfattaatt:1. omslagskuvertet inte blivit öppnat efter tillslutandet,2. omslagskuvertet har avlämnats för postbefordran iFörbundsrepubliken eller ,3. brevröstningsförsändelsen inte har avgetts senare än dagenföre valdagen.Valprövningsnämnden anförde i sitt beslut (dnr 32-1991,1991.11.13): "I lagen om brevröstning är liksom i vallagen nogareglerat hur röstningsförfarandet skall gå till, bl.a. i syfteatt valnämnderna inte skall behöva ta ställning till om annatförfarande än det uttryckligen angivna kan godtagas. Klagandenahar inte lämnat sina brevröstningsförsändelser tillpostbefordran på det sätt som föreskrivs i lagen ombrevröstning." lämnade överklagandena utanbifall. Två av nämndens ledamöter var skiljaktiga och villebifalla besvären.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet med vad som framförts i motionen attdet inte är tillfredsställande att brevröster som sänds medutrikesförvaltningens kurirpost och som kommer valmyndigheternatillhanda inom föreskriven tid inte kan godtas därför att detinte finns någon poststämpel, åsatt i brevröstningslandet, påresp. Erforderliga uppgifter om avsändningsdag börkunna framgå av expeditionen av kurirposten. Det finns därförenligt utskottets mening skäl att låta seöver de aktuella reglerna och lägga fram förslag till lämpliglösning. Utskottet tillstyrker motion K712. Vad utskottet anförtbör ges regeringen till känna.4. UtlandsröstningMotionernaUtlandssvenskarnas röstning tas upp i tre motioner.Lennart Fremling (fp) föreslår i motion 1991/92:K224 att det komplicerade ansökningsförfarandet inför röstning i utlandetvid riksdagsval förenklas. Nuvarande regler innebär enligtmotionen att åtskilliga svenska medborgare som vistas utomlandsinte utövar sin rösträtt. bör ge regeringen till kännavad i motionen anförts om förenklat förfarande vidutlandssvenskarnas deltagande i riksdagsval.Chris Heister (m) föreslår i motion 1991/92:K231 att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagändring som syftar till attde medborgare som flyttar ur riket automatiskt skall föras övertill den särskilda röstlängden. Motionären anför bl.a. att detnuvarande systemet är krångligt och skapar ett ansenligtbyråkratiskt merarbete hos , utlandsmyndigheteroch de svenska medborgarna. Enligt motionen kommer de nyligenbeslutade nya reglerna beträffande folkbokföring och bosättningatt leda till att fler svenskar än tidigare kommer att ansesvara utflyttade och därför inte föras upp i den allmännaröstlängden. När detta konstateras kan tidsgränserna för densärskilda röstlängden vara passerade. En skyndsam ändring ärenligt därför erforderlig årsriksdagsval.Elisabeth m.fl. (m) föreslår i motion 1991/92:K715att bör utarbeta förslag till ändrade regleroch rutiner som kan förbättra utlandssvenskarnas möjligheter attdelta i riksdagsvalet. Enligt motionärerna har det visat sigmycket svårt att beräkna hur många svenska medborgare som vidvalen permanent, långvarigt eller tillfälligt befinner sigutomlands. I särskild röstlängd fanns vid valupptagnadrygt 18000 personer av vilka 13500 utnyttjade sin rösträtt-- ett valdeltagande på . Motionärerna uppger att dethar beräknats att uppemot 80000 svenska medborgare ärverksamma utomlands. Hur många som missat att bli uppförda i densärskilda röstlängden är enligt motionen svårt att veta. Deterfordras därför förbättringar i informationen tillutlandssvenskarna. Dessutom bör den som en gång upptagits i densärskilda röstlängden få stå kvar till dess att personenåterflyttar till . Enligt motionen bör Vallagsutredningenkunna utarbeta förslag till ändrade regler och rutiner som kanförbättra utlandssvenskarnas möjligheter att delta iriksdagsvalet.Gällande regler m.m.Enligt 4 kap. 11 § vallagen har en svensk medborgare som ej ärbosatt i riket rösträtt vid val till , om han varitfolkbokförd här och uppnått ålder senast påvaldagen. Vidare anges att en svensk medborgare skall ansesbosatt utom riket, om han enligt skattemyndigheternas personbandej är folkbokförd här. I särskild röstlängd tas efter ansökanupp de röstberättigade svenska medborgare som inte ärfolkbokförda i riket . Ansökan kan göras av svenskmedborgare som är bosatt utomlands eller före kommeratt bosätta sig utomlands och därför inte är folkbokförd iSverige när den allmänna röstlängden upprättas.Skriftlig ansökan skall skickas till den centrala valmyndighetensenast med en försäkran på heder och samvete attsökanden är svensk medborgare. Särskild röstlängd upprättasvarje år. Ansökan om att tas upp i den särskilda röstlängdenmåste göras inför varje ordinarie val. Den gäller då även förde två kommande mellanvalsåren. När ansökan kommit in tillcentrala valmyndigheten får sökanden en skriftlig bekräftelse pådetta. Ansökan som görs för sent eller som saknar egenhändigtundertecknad försäkran avgiven det år röstlängden upprättas tasinte upp till prövning. Ansökningsblanketter för att bliupptagen i särskild röstlängd lämnas vid anmälan om utvandring.Dessutom finns sådana hos samtliga svenska utlandsmyndigheter.Vidare får samtliga personer som tagits upp i röstlängderna förföregående valperiod direktadresserade ansökningsblanketter.Tilläggsdirektiv till VallagsutredningenI tilläggsdirektiv till (Ju 1992:02) anförs att det är angeläget att söka förenkla självaröstningsförfarandet för utlandssvenskarna i syfte attunderlätta för dem att använda sig av den rösträtt deprincipiellt är tillerkända. Det kan enligt direktiven tillföljd av de komplicerade reglerna om anmälan till särskildröstlängd och röstmottagning på svenska utlandsmyndigheter varaförenat med betydande svårigheter för en svensk medborgare somär bosatt utomlands att rösta. Exempel på åtgärder som utredarenbör överväga är att se över röstningsförfarandet.Utskottets bedömningVallagsutredningen har enligt sina tilläggsdirektiv haft attsärskilt se över de bestämmelser som reglerarröstningsförfarandet för utlandssvenskar i syfte att göra detlättare för denna väljarkategori att delta i riksdagsvalen.Utredningen har i sitt avlämnade delbetänkande bl.a.föreslagit att den särskilda röstlängden skall framställas medhjälp av de register som finns inom folkbokföringssystemet ochdär väljaren automatiskt tas upp i den särskilda röstlängden.Den som inte tagits upp i den särskilda röstlängden skall ändå kunna tas upp efterbegäran före valdagen. Om utlandssvenskenröstar och denna röst kommer in till RSV förevaldagen skall rösten uppfattas som en begäran att tas upp i densärskilda röstlängden. Den som befinner sig i skallsenast dagen före valdagen kunna begära röstkort, vilketerfordras för röstning i vallokal eller på postkontor.Utskottet finner att förslag i storttillgodoser syftet i motionerna. Utredningsförslaget kommer nuatt beredas inom . Med anledning avpågående beredning finner utskottet inte anledning att föreslånågon åtgärd från sida. Motionerna K224, K231 ochK715 avstyrks följaktligen.5. Utnyttjandet av partibeteckningar, m.m.MotionernaFrågor om otillbörligt utnyttjande av partibeteckningar ochden fria nomineringsrätten och symboler på valsedlar tas upp ifyra motioner.I motion 1991/92:K701 av m.fl. (s) yrkasatt hos regeringen begär en sådan ändring av 6 kap.9§ vallagen att i motionen påtalat missbruk av partimarkeradevalsedlar undanröjs. I motiveringen erinras om den partiellaförfattningsreformen, som bl.a. innebar gemensam valdag och ettmera tidsenligt sammanräkningsförfarande samt att staten åtogsig att framställa enhetligt utformade valsedlar. De etableradepartierna erhöll också ett betydande antal valsedlarkostnadsfritt. skedde lättnader i reglerna omvalsedlars ogiltighet. En åtgärd var att slopa regeln om att envalsedel för att vara giltig skulle uppta ett giltigtkandidatnamn. Därmed skapades förutsättningar för nuvarandeofficiella service från statens sida genom tillhandahållande avs.k. partimarkerade valsedlar i röstningslokaler och postkontor.Enligt motionen har det utvecklats ett tilltagande missbruk avetablerade partiers namn. Det har enligt motionen förekommit attvalmyndigheterna tillhandahållit partimarkerade valsedlar somvarit oönskade av partierna i fråga. valrörelseaccentuerades ytterligare missbruket. Det förekom bl.a.valsedlar med partibeteckningarna "Socialdemokratiskaarbetarpartiet" resp. "Moderata samlingspartiet" men där detförts upp kandidater företrädande åsikter liggande fjärran fråndessa båda demokratiska partiers synsätt. Syftet bakom sådanaaktioner synes enligt motionärerna ha varit att få införeträdare för annat parti -- i detta fall Sjöbopartiet.Motionärerna anser att det är angeläget att reglerna i 6 kap.9§ vallagen om tillhandahållande av valsedlar ändras förenästa ordinarie val.Bertil () föreslår i motion 1991/92:K711 en översynav vallagens bestämmelser rörande valsedlar och partibeteckningför att komma till rätta med det tilltagande missbruket.Motionären erinrar om att tryckte upp valsedlar medbeteckningarna Socialdemokratiska resp. Moderatasamlingspartiet. Som första namn fördes upp det av resp. partianmälda första namnet varefter följde företrädare förSjöbopartiet, , Ny demokrati m.fl. bör hosregeringen begära erforderliga ändringar i vallagen.Håkan () föreslår i motion 1991/92:K717 attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att förhindramissbruk av nomineringsrätten vid riksdagsval. Motionärenerinrar om ett tilltagande försök från grupper som själva är försvaga för att få representation i att manipulera sigtill representation med hjälp av den s.k. frianomineringsrätten. I motionen framhålls att det i riksdagsvalet1991 förekom en ny form av manipulation.Partiet Landsekonomerna (som tidigare uppträtt somOpinionspartiet) gick ut med en riksvalsedel med partiledarensom första namn. Därefter följde 34 professorer, varav sannoliktinte någon var tillfrågad om de ville kandidera. Enligtmotionären var "professorslistan" en extrem och oförutseddtillämpning av den princip som säger att varje väljare har rättatt skriva till egna kandidater på en lista ifall han eller honär missnöjd med de kandidater som resp. parti erbjuder.Problemet bör nu utredas skyndsamt. Ett naturligt forum ärenligt motionären Personvalskommittén.Lena () föreslår i motion 1991/92:K702 att frågan omsymboler på valsedlar bör utredas av . Imotiveringen anförs bl.a. att det tillkommit nyaväljargrupper för vilka symboler skulle kunna vara till storhjälp. Det gäller främst begåvningshandikappade personer somtidigare ofta var omyndigförklarade och därmed saknaderösträtt. Det gäller också invandrare från många olika håll ivärlden och där vissa grupper, främst kvinnor, ibland fårbedömas som analfabeter. Motionären anser att symboler påvalsedlarna skulle kunna vara av stort värde för de relativtstora grupper väljare som tillkommit under senare år.Gällande regler, m.m.Föreskrifter om valsedlar ges i 6 kap. vallagen. Till valsedelskall användas särskilda blanketter som tillhandahålls avcentrala valmyndigheten. Valsedlarna skall vara lika tillstorlek och material. På valsedel skall finnas partibeteckning.Valsedel bör dessutom innehålla namn på en eller flera kandidater beteckning som visar för vilken valkrets sedeln är avsedd uppgift om det val för vilket sedeln gäller.Upptar valsedel med registrerad partibeteckning namn påkandidater, skall valsedeln, om partiet anmält kandidater förvalet, som första namn uppta namnet på kandidat som tagits upppå listan över kandidater som partiet anmält. Regler omregistrering av partibeteckning ges i 5 kap. vallagen. Enligt3§ får partibeteckning registreras om partibeteckningen bestårav eller innehåller ord. Kandidat som mot sin vilja förs upp påvalsedel kan anmäla detta enligt 6 kap. 7a§ vallagen tilllänsstyrelsen som skall föra en förteckning över sådanaanmälningar som kommer in före valet.Personvalskommittén, m.m.I direktiven till (dir. 1991:121) tasbl.a upp frågan om den fria nomineringsrätten. Med anledning avatt den visat sig medföra vissa olägenheter, senast vid 1991 årsval, bör överväga möjligheterna attförhindra vad som kan uppfattas som ett otillbörligt utnyttjandeav den fria nomineringsrätten. I direktiven erinras även om attkonstitutionsutskottet i sitt betänkande 1991/92:KU3 pekat påbehovet av en lösning av ifrågavarande problem.Personvalsutredningens arbete bör vara avslutat årsutgång.Tidigare behandlingFrågan om att förse valsedlar med punktskrift som hjälp försynskadade har behandlats i med anledning av motioner.Riksdagen har under hänvisning till att hadefrågan under övervägande ansett att något uppdrag tillregeringen inte var erforderligt (1986/87:KU15).