bet · GF01FiU17 · 1992-04-28 00:00:00 — I detta betänkande behandlas sex motioner som tar upp olikafrågor om verksamheten och utvecklingen inom den offentligasektorn. I en kommittémotion från Socialdemokraterna görs engenomgång av olika åtgärder som enligt motionärerna skulle bidratill en positiv utveckling av den offentliga sektorn. I tvåmotioner av företrädare för Socialdemokraterna begärs åtgärderför att stimulera kooperativa lösningar inom den offentligasektorn resp. tas behovet av statlig och samverkan iglesbygd upp.I en enskild motion från aktualiseras frågan omanvändningen av 020-nummer i statlig verksamhet. I två motionerfrån Ny demokrati krävs slutligen olika åtgärder för attrationalisera den offentliga verksamheten. Bl.a. begärs enutredning om rationaliseringspotentialen i offentlig sektor ochen utredning med uppgift att rationalisera den statligamyndighetsstrukturen.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden med hänvisningtill det förnyelsearbete som pågår inom såväl den statliga somden kommunala sektorn och som har redovisats i åretsbudgetproposition.Tre reservationer, en från Socialdemokraterna och två från Nydemokrati, samt en meningsyttring från har fogatstill betänkandet. Förnyelse av offentlig sektor1991/92:Fi502 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder genom Kooperativa rådet för att ökakonsumenternas och personalens information och kunskaper omkooperativa lösningar inom den offentliga sektorn.1991/92:Fi503 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av att samverka inom statlig ochkommunal verksamhet i glesbygd.1991/92:Fi504 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklingen av offentlig sektor,2. att som sin mening ger regeringen till känna attregeringen senast i budgetpropositionen 1993 lämnar enredogörelse över genomförandet av omställningen av den statligaförvaltningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om internationalisering avstatsförvaltningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den statliga sektorns specifikakompetensbehov och åtgärder för att säkerställa de statligamyndigheternas behov av utbildningar.Statliga myndigheters telefonservice1991/92:Fi505 av () vari yrkas att hosregeringen begär att åtgärder vidtas så att medborgarna i högreutsträckning kan använda 020-numren i kontakter med statligverksamhet.Rationalisering av offentlig sektor1991/92:Fi506 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den möjliga rationaliseringspotentialen ioffentlig verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av balansräkningar i deproducerande offentliga verksamheterna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det fysiska kapitalets betydelse ioffentlig verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att mäta kapitalavkastningen och ställakrav på höjd kapitalomsättningshastighet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om chefsutbildning i syfte att skapa bättreförutsättningar för nytänkande inom den offentliga verksamheteni fråga om behovet av balansräkning, kapitalavkastning ochkapitalomsättning,6. att hos regeringen begär en utredning med uppgiftatt närmare utreda rationaliseringspotentialen i statlig,och landstingskommunal verksamhet samt föreslå åtgärderi enlighet med vad i motionen anförts om balansräkning,kapitalavkastning och kapitalomsättningshastighet.1991/92:Fi704 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning med uppgift attkraftfullt rationalisera hela strukturen av verk och myndigheteri . I ett antal motioner från den allmänna motionstiden behandlasolika frågor om verksamheten och utvecklingen inom denoffentliga sektorn. I en kommittémotion från Socialdemokraternagörs en bred exposé över åtgärder som enligt motionärerna skullebidra till en positiv utveckling av de offentligaverksamheterna. Yrkandena i två enskilda motioner frånsocialdemokratiskt håll tas upp i anslutning därtill. Vidarebehandlar utskottet en motion från omanvändningen av 020-nummer i statlig verksamhet.Från Ny demokrati pekas i två motioner på den enligtmotionärerna stora rationaliseringspotentialen i offentligverksamhet. I motionerna begärs dels en utredning om enrationellare myndighetsstruktur, dels att åtgärder vidtas föratt aktivera det fysiska kapitalet.Förnyelse av offentlig sektorI motion Fi504 av m.fl. (s) anförs omutvecklingen av den offentliga sektorn att denna sektorutgör grunden för den generella välfärdspolitiken. Genom en välutbyggd offentlig sektor har tryggheten vid ålderdom, sjukdomoch handikapp värnats. Utbildning och omsorg har erbjudits pålika villkor för alla. En solidarisk finansiering harmöjliggjort utbyggnaden och bidragit till en relativt sett jämnfördelning av välfärden.Motionärerna menar att regeringens inställning tillvälfärdspolitiken och den offentliga sektorn är oklar. Någonsamlad syn på den offentliga sektorn har inte heller redovisats.Regeringens politik förefaller vara inriktad på nedskärningaroch privatiseringar -- inte på utveckling eller förnyelse.Enligt motionärerna är den offentliga verksamheten ofta av högkvalitet, främst tack vare en kompetent och motiverad personal.Ett ökat inslag av konkurrens kan bidra till en hushållning medresurserna och ett förbättrat innehåll. En nödvändigförutsättning för privata inslag är dock att de inordnas i ensolidarisk finansiering och att de blir föremål för demokratiskinsyn och kontroll. Motionärerna avvisar att vinstintressenskall vara styrande för utformningen av vård, utbildning ochomsorg.När det gäller ansvarsfördelningen mellan stat och kommununderstryks i motionen att kommunernas och landstingensorganisatoriska och finansiella handlingsfrihet successivt harvidgats. En ändrad styrning från statsmakterna ställer å andrasidan ökade krav på uppföljning och utvärdering från statenssida och på kommunernas och landstingens uppföljnings- ochutvärderingssystem.För den kommunala sektorn anges fem handlingslinjer som aktivtskall bidra till en effektivare och bättre verksamhet:Tydligare rollfördelning mellan förtroendevalda och tjänstemänÖkad decentralisering av uppgifter från staten till kommuneroch landsting samt ökad delegering så att besluten flyttasnärmare de anställda och medborgarnaBättre villkor för de anställda genom ändradarbetsorganisation och satsningar på kompetensutvecklingFörbättring av effektiviteten och kostnadskontrollen genomatt nya metoder för styrning och uppföljning utvecklasÖkad satsning på utvärdering och på spridning av goda exempelför att ge stimulans till utveckling och förnyelseDen statliga förvaltningen behandlas i den socialdemokratiskakommittémotionen mot bakgrund av det treåriga program föromställning och minskning av den statliga administrationensom den dåvarande regeringen redovisade i anslutning till 1991års kompletteringsproposition (prop. 1990/91:150 del II). Isamband med behandlingen av programmet begärde attregeringen skulle lämna samlade redovisningar av de resultat somuppnåtts. I årets budgetproposition finns inte någon redovisningav hur arbetet förts vidare eller av vilka erfarenheter ochresultat som vunnits. I motion Fi504 (s) ställs nu krav på attregeringen allra senast i samband med nästa årsbudgetproposition skall lämna en sådan redogörelse.I motion Fi504 krävs också att begär att regeringensätter i gång ett utredningsarbete om internationalisering avden statliga förvaltningen. Syftet är att överväga vilkaåtgärder som krävs för att förbereda statsförvaltningen införett öppet . Ett sådant arbete aviserades i 1991 årskompletteringsproposition.I den socialdemokratiska kommittémotionen understryksslutligen att den statliga förvaltningen skiljer sig från denprivata när det t.ex. gäller frågor om rättstillämpning,offentlighet, sekretess och resultatanalys. Statsförvaltningenhar därför specifika kompetenskrav, och särskilda åtgärderbehövs för att säkerställa de statliga myndigheternas behov avutbildningar.I motion Fi503 av m.fl. (s) aktualiserasbehovet av samverkan mellan statlig och verksamhet iglesbygd. Motionärerna pekar på behovet av sektorsövergripandelösningar för att vidmakthålla offentlig service i främstLapplands, och glesbygder. I dettasammanhang har inte minst polisen en viktig roll. Med en vissmindre förstärkning kan polisen i samverkan med andramyndigheter ta på sig vidgade uppgifter -- t.ex. tulluppgifteroch delar av räddningstjänsten -- och bidra till ursamhällsekonomisk synpunkt rationella lösningar.I motion Fi502 av m.fl. (s) tasfrågan om kooperation som medel i förnyelsen av den offentligasektorn upp. Det har blivit allt vanligare att offentligtfinansierad verksamhet bedrivs i fristående former. Motionärernamenar att bland dessa fristående driftsformer intar denkooperativa en särart. Det kooperativa företaget läggertonvikten vid medlemmarnas nytta av företaget. I det kooperativaföretaget kan närhet och inflytande kombineras med långsiktighetoch sociala mål. I motionen ges exempel på den pågåendeutvecklingen av olika kooperativa former såsom brukarkooperativ,personalkooperativ och samhällskooperativ. Motionärerna ställerkrav på åtgärder genom kooperativa rådet för att ökakonsumenternas och personalens information och kunskaper omkooperativa lösningar inom den offentliga sektorn.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.En framgångsrik ekonomisk utveckling i under1990-talet är i hög grad beroende av hur vi lyckas medreformeringen av den offentliga sektorn. Det hänger bl.a. sammanmed att den offentliga sektors andel av BNP i vårt land ärstörre än i något annat jämförbart land. Valfriheten,produktiviteten och servicenivån måste öka. Det kan inte minstske genom att produktionen av service läggs på andra händer.Andelen entreprenader i statlig och börsåledes öka som huvudmannaskapet för delar avnuvarande offentlig verksamhet kan komma att omprövas.Avgiftsfinansiering bör förekomma i större utsträckning för attöka konsumentstyrningen av tjänsteproduktionen.Ett omfattande förnyelsearbete pågår inom såvälden statliga som den kommunala förvaltningen. I årets finansplan(prop. 1991/92:100 bil. 1) har regeringen gett uttryck för sinsyn på styrningen av statsförvaltningen och på olika finansiellafrågor som rör de statliga myndigheterna. I inledningen tillcivildepartementets huvudtitel (prop. 1991/92:100 bil. 14) haren redovisning gjorts av pågående utvecklingsarbete när detgäller bl.a. den regionala samhällsförvaltningen och dekommunala frågorna.I motion Fi504 av m.fl. (s) yrkande 1anförs att regeringen inte har redovisat någon samlad syn på denoffentliga sektorns utveckling. Det torde emellertid enligtutskottets mening inte råda något tvivel om regeringensinställning till den offentliga sektorn även om denna -- imotsats till -- inte presenterats i en separatbilaga till budgetpropositionen. Utskottet anser attbudgetpropositionen i princip inte bör belastas med informationsom inte har sammanhang med konkreta förslag som föreläggsriksdagen.I den socialdemokratiska kommittémotionen Fi504, yrkande 2,begärs att regeringen senast budgetproposition skalllämna en redogörelse över det treåriga omställningsprogram förden statliga administrationen som beslutade om våren1991. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna attriksdagen i samband med sitt beslut begärde en kontinuerlig ochsamlad uppföljning av programmet (1990/91:FiU37). En förstaavrapportering av personalkonsekvenser m.m. har lämnats redan ivårens kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150).I samma motion, yrkande 3, begärs en utredning omstatsförvaltningen och den ökade internationaliseringen. Ettsådant arbete har satts i gång genom tillsättandet avutredningen (Ju 1992:B) Vissa frågor om den svenskastatsförvaltningens samarbete med regeringen vid ett svensktEG-medlemskap m.m. Motionärernas önskemål har såledestillgodosetts.I anslutning till yrkande 8 i motion Fi504 av Hans Gustafssonm.fl. (s) tas frågan om de statliga myndigheternasutbildningsbehov upp. Det sker bl.a. mot bakgrund av regeringensförslag att lägga ner SIPU. Utskottet vill understryka attmyndigheterna numera i princip själva ansvarar för sinautbildningsfrågor och därmed också avgör hur behoven avutbildning skall tillgodoses och hur mycket resurser som skallanvändas på detta jämfört med andra möjliga användningar.Myndigheterna har därvid att välja mellan ett stort utbud avutbildningsanordnare. Bland dessa finns också vissa statligamyndigheter som t.ex. RRV när det gäller utbildning iresultatanalys och ekonomiadministrativa frågor och statensarbetsgivarverk beträffande viss chefsutbildning. bedömning bör det mot bakgrund av det anförda intevara några svårigheter att säkerställa de statligamyndigheternas behov av utbildning.Utskottet övergår härefter till att behandla några enskildamotioner som tar upp olika förnyelsefrågor inom den offentligasektorn.Utskottet delar i allt väsentligt vad som sägs i motionFi503 av m.fl. (s) om behovet av samverkanmellan stat och kommun för att upprätthålla offentlig service it.ex. På den statliga sidan har främstlänsstyrelserna att verka för att en sådan samordning kommertill stånd. Utskottet konstaterar att intressantasamverkansprojekt innebärande bl.a. lokalmässig samordning pågåri och i . Motionärerna pekar påpolisverksamhetens betydelse i sammanhanget. Enligt vadutskottet har erfarit prövar regeringen enframställning från i om vidgadeuppgifter för polisen. föreslår bl.a. lagändringarsom skulle möjliggöra för polisen att erbjuda kommunerna vissatjänster i glesbyggda områden.Beträffande motion Fi502 av m.fl. (s)kan utskottet konstatera att det råder en betydande samsyn närdet gäller behovet av att utveckla kooperativa lösningar inombl.a. den offentliga sektorn. Utskottet vill i sammanhangethänvisa till vad regeringen anför i bilaga iårets budgetproposition (prop. 1991/92:100, bil. 14).Motionärerna menar att det är angeläget att kunskaperna om denkooperativa företagsformen ökas genom insatser från . Enligt utskottets mening sker detta i viss utsträckningredan i dag. Rådet ger ekonomiskt stöd till de lokalakooperativa utvecklingscentra som finns på olika håll i landet.Dessa centra har som en av sina främsta uppgifter att spridainformation och svara för rådgivning. Rådet arbetar också föratt ta fram ett forskningsprogram på området tillsammans medglesbygdsmyndigheten. Vidare har rådet tagit initiativ till atti samarbete med få till stånd en bättre samverkan mellanutvecklingsfonderna och de lokala kooperativa utvecklingscentra.Med hänvisning till vad här anförts avstyrker utskottetmotionerna Fi502 (s), Fi503 (s) samt Fi504 (s) yrkandena 1--3och 8.Statliga myndigheters telefonserviceI motion Fi505 av () understryks att det ärangeläget att man i statlig verksamhet har en god serviceandagentemot medborgarna. Motionären pekar på att privata företagofta använder 020-nummer för att förbättra servicenmot kunderna. I motionen begärs att regeringen vidtar åtgärderså att medborgarna i högre utsträckning kan använda 020-nummer ikontakter med statlig verksamhet.Utskottet vill i sammanhanget erinra om beslutvåren . Utskottet ansåg att 020-systemet i ökad utsträckningborde tillämpas inom statsförvaltningen. Vad utskottet anfördegav regeringen till känna (1988/89:FiU30, rskr. 327).I regeringens skrivelse 1991/92:15 har regeringen anmält attärendet fortfarande bereds och att kostnadsfrågor och tekniskafrågor övervägs. Utskottet uppmärksammade i ett yttrande tillkonstitutionsutskottet (1991/92:FiU3y) att ärendet ännu inteföranlett någon åtgärd. utgår från attregeringen återkommer till i frågan senast i sambandmed att budgetproposition läggs fram.Med hänvisning till vad här anförts avstyrker utskottet motionFi505 (v).Rationalisering av offentlig sektorI motion Fi506 av m.fl. (nyd) omrationalisering av den offentliga sektorn sägs att detenorma skattetrycket förhindrat utveckling och tillväxt ochdärmed drastiskt försämrat våra möjligheter att uppfylla devälfärdslöften som givits till medborgarna.Transfereringssystemen måste därför analyseras och moderniseras.Produktionen av varor och tjänster inom den offentliga sektornmåste vidare förbättras och effektiviseras. Genom förbättradkonkurrens kan produktiviteten och produktkvaliteten höjas ochkostnaderna sänkas.I motionen sägs att det finns en stor besparingspotential idet fysiska kapital (fastigheter, maskiner, inventarier) som denoffentliga sektorn förfogar över. Om man överför erfarenheternafrån industrin till hälso- och sjukvården skulle den årligakostnadsbesparingseffekten vid neddragning av det fysiskakapitalet uppgå till av det bokförda värdet påkapitalreduktionen. Därtill kommer reducerade räntekostnader.Besparingseffekten inom hälso- och sjukvården skulle, hävdas deti motionen, bli 35 miljarder kronor.Enligt motionärerna har man inom den offentliga verksamhetenhittills inte fäst tillräcklig uppmärksamhet vid det sysselsattakapitalet. Det finns enorma möjligheter att förbättraeffektiviteten genom att ge de producerande enheterna egnabalansräkningar, att mäta kapitalavkastningen och ställa krav påhöjd kapitalomsättningshastighet. I motionen begärs därför atten chefsutbildning startas i syfte att skapa bättreförutsättningar för nytänkande inom den offentliga verksamheteni fråga om behovet av balansräkning, kapitalavkastning ochkapitalomsättning. föreslås också hos regeringenbegära en utredning om rationaliseringspotentialen i statlig,och landstingskommunal verksamhet.I motion Fi704 av m.fl. (nyd) omrensning bland myndigheter och verk ställs krav på enutredning med uppgift att kraftfullt rationalisera helastrukturen av verk och myndigheter i . Enligtmotionärerna har 119 nya verk och myndigheter tillkommit sedan1960 om man undantar kronofogde- och skattemyndigheterna. Sedanden har fått åtminstone sju nya statligamyndigheter. En övergripande kartläggning bör göras av enfristående utredning. I utredningen bör man också dra uppriktlinjerna och sätta upp målen för nedläggningar,sammanslagningar och effektiviseringar av myndigheter och verk.Utskottet vill med anledning av motion Fi506 (nyd) anföraföljande. Ett av de grundläggande skälen för den pågåendeomställningen av den statliga fastighetsförvaltningen ochlokalförsörjningen har varit att få till stånd en effektivarekapitalanvändning. De av fastställdariktlinjerna innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen börskiljas från brukandet av lokaler och mark samt attfastighetsförvaltningen så långt möjligt bör bedrivas medmarknadsmässigt avkastningskrav och i separata resultatenheter(prop. 1991/92:44, FiU8).En liknande utveckling sker inom den kommunala sektorn. Inomnågra landsting har man genomfört en bolagisering avfastighetsförvaltningsverksamheten. Åtskilliga landsting harmotsvarande verksamhet organiserad i form av resultatenheter medsåväl resultaträkningar som balansräkningar. De allra flestalandstingen har infört någon typ av marknadsliknande hyror. Pådet sättet kan man bl.a. göra användarna medvetna om kostnadernaför lokalerna, minska behoven av nybyggnad och minskaytanvändningen.Det finns enligt utskottet goda möjligheter till besparingargenom en effektivare fastighetsförvaltning och lokalanvändninginom den offentliga sektorn. Det går emellertid enligt utskottetinte att överföra erfarenheter från industrin på detschablonmässiga sätt som motionärerna gör. Enligt beräkningarsom landstingsförbundet låtit utomstående expertis göra skulleett normallandsting genom en effektivare kapitalanvändning kunnafrigöra ett finansiellt utrymme på ,vilket motsvarar investeringar. Det handlar härfrämst om realisationsinkomster och således om engångseffekter.Utskottet vill också erinra om att statsförvaltningen nusuccessivt övergår till en ny redovisningsmodell. Den skall varainförd senast till och innebär en redovisning imer företagsliknande former. Krav kommer bl.a. att ställas påsåväl resultaträkning som balansräkning. Utskottet anser detinte motiverat med ett omfattande utredningsarbete omrationaliseringsfrågor på det sätt som föreslås i motionen. här visat pågår ett betydande utvecklingsarbete påområdet. Enligt utskottets mening finns det på såväl denstatliga som den kommunala sidan en stor medvetenhet om debesparingsmöjligheter som en effektiv fastighetsförvaltninginnebär.Utskottet anser för sin del inte att det är påkallat atttillsätta någon särskild utredning för att se över den statligaförvaltningsstrukturen på det sätt som föreslås i motion Fi704(nyd). En mycket omfattande omstrukturering genomförs förnärvarande. Utskottet vill i sammanhanget erinra om det beslutsom tog om en minskning av denstatliga administrationen. Det rör sig om många olika typer avförändringar. Myndigheter läggs ihop eller avvecklas. I vissafall bildas nya myndigheter genom en uppdelning av verksamheten.Förändringar av huvudmannaskap förekommer också liksom ändradeverksamhetsformer, t.ex. övergång från myndighet till affärsverkeller bolag.I ett pågående granskningsprojekt hos revisorer haromstruktureringarna inom statsförvaltningen studerats. Därvidhar verksamhets- och organisationsförändringar som genomförtsunder 1991 och planeras för kartlagts. De uppgår tillminst ett 60-tal. I ett 20-tal fall har uppsägningar av personalskett eller kommer att ske. Flera myndigheter har lagts ned,bl.a. transportrådet som särskilt tagits upp i motionen. Somtidigare berörts ger regeringen i vårenskompletteringsproposition en redovisning av erfarenheterna av depågående förändringarna.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi506 (nyd) ochFi704 (nyd). beträffande förnyelse av offentlig sektoratt avslår motionerna1991/92:Fi502, 1991/92:Fi503 samt 1991/92:Fi504yrkandena 1--3 och 8,res. 1 (s)2. beträffande statliga myndigheters telefonserviceattriksdagen avslår motion 1991/92:Fi505,res. 2 (nyd)3. beträffande rationalisering av offentlig sektoratt avslår motionerna1991/92:Fi506 och 1991/92:Fi704.res. 3 (nyd)den 28 april 1992På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), (), RolandSundgren (s), Per (), Tom (), LisbetCalner (s), (), Bo G Jenevall (nyd), ArneKjörnsberg (s), (), (), AlfEgnerfors (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Förnyelse av offentlig sektor (mom. 1), , Per , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "En framgångsrik" och på s. 6 slutar med "av utbildning"bort ha följande lydelse:Den offentliga sektorn utgör grunden för den generellavälfärden och är av stor betydelse för medborgarnas/de enskildamänniskornas trygghet och service. En solidarisk finansiering avden offentliga sektorn ger möjlighet till att erbjuda utbildningoch omsorg på lika villkor.Utskottet anser att regeringens inställning tillvälfärdspolitik och offentlig sektor är oklar. Någon samlad synpå hur de offentliga verksamheterna bör utvecklas redovisasinte.Den offentliga sektorns utveckling -- inte minst inom områdenavård, omsorg och utbildning -- har en stor betydelse förvälfärden och för samhällsekonomin. Därför är det viktigt attpolitiken inriktas på att inom ramen för en effektiv hushållningmed de gemensamma resurserna åstadkomma en kvalitativt godverksamhet.Den borgerliga regeringen saknar uppenbarligen vilja ochförmåga att utveckla och förnya den offentliga sektorn. Deåtgärder som föreslås är ensidigt inriktade på nedskärningar ochbesparingar. Utgångspunkten verkar vara att offentligt drivenverksamhet är ineffektiv. Som framgått ovan delar vi inte denuppfattningen. Utskottet konstaterar dock att det finns ettbehov av att reformera den offentliga sektorn för att på bästasätt bidra till alla medborgares välfärd och trygghet.