bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Omprövning av skattepolitiken (mom. 67), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 103 som börjar med"delar" och slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse:I samband med tidigare behandling av skattepolitiken har det frånsocialdemokratiskt håll framhållits att det inte är möjligt att i dagöverblicka vilka krav som den reala ekonomiska utvecklingen och anpassningentill andra länder kommer att ställa på vårt skattesystem i framtiden.Omfattningen och inriktningen av den anpassning som kan komma att krävas tillEG är svåra att precisera . Ytterligare studier behöver göras. Utskottetdelar denna uppfattning.Regeringens skattepolitik har enligt utskottets uppfattning getts eninriktning som mer och mer fått karaktären av en ren intressepolitik. Kraftigaskattelättnader har genomförts för höginkomsttagare och andra med stortsparande och betydande förmögenheter. Härtill kommer skatteskärpningar förarbetstagare och andra med begränsade resurser och indragningar inom denoffentliga sektorn. Detta är en politik som leder till ökade orättvisor,skärper motsättningarna och skapar kompensationskrav hos stora grupper.Den studie över de fördelningspolitiska effekterna av regeringensskattepolitik som genomförts av LO och som åberopas i motion Fi65 avLars m.fl. (s) visar att löntagarna i nästan varje inkomstläge fåttbidra mera till skattesänkningarna än övriga grupper. Bland kapitalägare ochföretagare ökar köpkraften med växande förmögenheter. Ju rikare man är, destomer tjänar man på regeringens politik. Regeringen har, enligt vad utskottetkunnat utröna, inget som helst stöd för sin tes att denna politik har någonpositiv inverkan på tillväxten. De förändringar som har genomförts hartvärtom enligt utskottets uppfattning haft mycket små och osäkra effekter påtillväxten. Vad man däremot vet säkert är att politiken har lett till ökadeinkomstklyftor och gigantiska budgetunderskott.Den politik som föreslås av regeringen går tvärs emot principen om skattefter bärkraft. En sådan politik är enligt utskottets mening fullständigtoacceptabel.Som framhålls i motion Fi65 (s) bör man stå fast vid de principer somvägledde skattereformen. Den uppföljning som sker genom den särskilt tillsattautvärderingskommittén måste fullföljas. Denna utvärdering bör kunna gesynnerligen värdefull kunskap om skattesystemets konsekvenser för ekonominsfunktionssätt, tillväxten och fördelningspolitiska effekter. Stora förändringarav skattereformen försvårar denna utvärdering och minskar möjligheterna till enekonomiskt och fördelningspolitiskt sund utveckling.Vad som har anförts bör enligt utskottets uppfattning som sinmening ge regeringen till känna. Därtill bör, som yrkas i motion Fi65 (s),besluta att återställa skattereformen i dess huvuddrag. Detta innebären revidering av beslutet om sänkt kapitalinkomstskatt, reavinstskatt,förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt m.m. Brytpunkten i skatteskalan börräknas upp i mindre mån än vad tidigare på regeringens förslag harbeslutat och den allmänna löneavgiften återinföras, liksom de socialaavgifterna på vinstandelsmedel. Även i fråga om ränteavdragsbegränsningen ochde särskilda reglerna för fåmansföretagare bör de tidigare reglernaåterställas.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker bifall till motion Fi65yrkandena 1--3 och 23--35.dels att utskottets hemställan under 67 bort ha följande lydelse:67. beträffande omprövning av skattepolitikenatt med bifall till motion 1991/92:Fi65yrkandena 1--3 och 23--35 och med avslag på motionerna 1991/92:Fi44 yrkandena27--29 och 1991/92:Fi101 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,43. Slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m. (mom.68), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 106 som börjar med"har" och slutar med "(nyd) yrkande 1" bort ha följandelydelse:Genom skattereformen höjdes fastighetsskatten på alla hyreshus, oavsettanvändning, till 2,av taxeringsvärdet. För att dämpa överhettningen avinvesteringar i kontor och andra kommersiella byggnader höjdes senarefastighetsskatten till 3,på denna typ av fastigheter för perioden1991--1992.Regeringens förslag att slopa fastighetsskatten på kommersiella fastigheterfrån 1993 innebär ett skattebortfall med ca . Åtgärden syftarenligt regeringen till att åstadkomma en höjning av värdet påkontorsfastigheter genom att öka lönsamheten och därmed begränsakreditförlusterna i bankerna.Som anförs i motion Fi65 av m.fl. (s) finns det ingen anledningatt tro att en avskaffad fastighetsskatt på kort sikt får de starka effektersom anges i propositionen. Utskottet återkommer strax till frågan hur man böråstadkomma långsiktiga förbättringar. Utskottet ifrågasätter också -- liksommotionärerna -- om staten bör ge stora, riktade skattelättnader tillfastighetsägarna och de andra placerarna för att rädda dem från konsekvensernaav deras förlustbringande affärer. Som anförs i motionen hör det också tillbilden att priserna på kontorshus är åtta gånger högre än 1980, trots detkraftiga prisfallet under den senaste tiden.Regeringens politik väcker vidare stark kritik från fördelningspolitisksynpunkt. Förslaget om slopad fastighetsskatt för kommersiella lokaler är ettstort steg vidare på denna förvända politik, som innebär att kapitalägare ochföretagare förstärker sin köpkraft medan låginkomsttagare och andra grupper sombehöver samhällets stöd utsätts för ej acceptabla försämringar i olikahänseenden.Med det anförda tillstyrker utskottet avslagsyrkandet i den nu angivnamotionen (Fi65 yrkande 22) och i motion Fi44 av m.fl. (v) yrkande25.Under förutsättning att fastighetsskatten på lokaler kommer att behållasanser utskottet att den detaljfråga som tas upp i motion Fi65 (yrkande 36) böråtgärdas. Upplåtelse av samlingslokaler som ägs av ideella föreningar tillkommuner och andra icke-kommersiella ändamål bör inte betecknas som ett sådantkommersiellt utnyttjande som föranleder skatteplikt. Utskottet tillstyrkersåledes motionen i denna del och föreslår ett uttalande i enlighet härmed.dels att utskottets hemställan under 68 bort ha följande lydelse:68. beträffande slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m.att med bifall till motion 1991/92:Fi65 yrkandena 22 och 36 samtmed avslag på motionerna1991/92:Fi44 yrkandena 25 och 26 och 1991/92:Fi101 yrkande 1 samt det iproposition 1991/92:150 bilaga I:5.6 framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,44. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom.70), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 108 börjar med rubrikenoch på s. 112 slutar med "samt 30 och 32" bort haföljande lydelse:Försvagningen av statsfinanserna beror emellertid också på den borgerligaregeringens politik. Regeringen har utan finansiering ökat utgifterna med ca 16miljarder kronor genom förslagen rörande Nordbanken och i tilläggsbudget I ochII. Därtill kommer skattesänkningar som belastar innevarande budgetår med drygt3 miljarder kronor. På det sättet blåser regeringen upp underskottet föratt försämringen till nästa budgetår inte skall se fullt lika illa ut.Även för /93 leder regeringens förslag till attstatsfinanserna försvagas bl.a. till följd av mycket omfattande ochofinansierade skattesänkningar. Sedan regeringsskiftet har riksdagenpå regeringens förslag beslutat om skattesänkningar på över 30 miljarderkronor--ett inkomstbortfall som måste täckas genom ökad statlig upplåning.Utskottet finner det oansvarigt med ofinansierade skattesänkningar av dennaomfattning i ett skede när statsfinanserna försämras dramatiskt.Enligt utskottets mening bör finanspolitiken inriktas på att återställabalansen i statens finanser. Stora och permanenta underskott i statens budgetbör undvikas eftersom de driver upp räntorna, hämmar investeringarna och sänkertillväxten.På bör utgiftspolitiken ges en sådan utformning att de offentligautgifternas andel av BNP successivt kan sänkas i takt med ökad tillväxt. Enstram utgiftspolitik måste alltså bibehållas och utrymmet för nya långsiktigautgiftsåtaganden är mycket begränsat.Statsfinanserna försämras nu dramatiskt som det föreligger ettmycket stort behov av insatser för att skapa arbete och utbildning. Med hänsynhärtill är det enligt utskottets mening inte möjligt att sänka skatterna underde närmaste åren.Utskottet står fast vid principerna bakom skattereformen. De beslut somregeringen har genomdrivit om skattesänkningar för kapitalägare ochhöginkomsttagare bör därför omprövas. Det gäller besluten om sänktkapitalinkomstskatt, reavinstskatt, förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt.Dessa åtgärder har en omfördelande effekt men ger inte alls de tillväxteffektersom regeringen har gjort gällande.Energiskatten för den tunga industrin bör sänkas för att åstadkomma merkonkurrensneutrala villkor. Utskottet avvisar emellertid regeringens förslagatt helt avskaffa energiskatten på industrin. Utskottet avvisar ocksåregeringens förslag om höjd inkomstskatt, sänkt mervärdesskatt och slopadfastighetsskatt på kommersiella lokaler.Regeringens budgetförslag innebär att de offentliga utgifternas ökningstakt ireala termer avtar från ca 3,och till att avstannahelt . Det är, som utskottet ser det, en alltför hård nedpressning av deoffentliga utgifterna. Med tanke på konjunkturläget är det mer rimligt med enviss ökning av den offentliga konsumtionen. En sådan utveckling ligger dessutominom de ramar som ges av ambitionen att på sänka utgiftskvoten.Därtill bör i nuvarande läge investeringsnivån höjas kraftigt.Utskottet anser således att det inte finns tillräckliga skäl att bedriva enså hårdhänt åtstramningspolitik som regeringen vill få till stånd. Å andrasidan får finanspolitiken inte bli så expansiv att den leder till en uppgång iinflationen.En budgetpolitik utformad på detta sätt förordas av Socialdemokraterna imotion Fi40. I enlighet med det synsätt som kommer till uttryck i motionenanser utskottet att satsningen på arbete och utbildning måste öka. Den förnärvarande viktigaste politiska frågan är att bekämpa den ökandearbetslösheten. Med hänsyn härtill finner utskottet motionärernas förslag omett tvåårigt investeringsprogram på vara väl avvägt. Ettstatligt räntebidrag skall stimulera kommuner och statliga myndigheter atttidigarelägga sina investeringar. Inom ramen för detta program skallinvesteringar stödjas även på annat sätt.Regeringens förslag att avskaffa investeringsbidraget till bostadsbyggandeoch trappa av övrigt stöd till bostadsbyggandet måste avvisas.Bostadsfinansieringen bör lösas genom en snabb övergång till räntelånesystemetsom kan minska statens utgifter med mycket betydande belopp.Utskottet avvisar regeringens förslag att dra in 7,5miljarder kronor från kommunsektorn liksom planerna på att införa karensdagar isjukförsäkringen. Höjningen av barnbidraget bör enligt utskottets meningtidigareläggas till den 1 juli 1992.Däremot bör de besparingar i förhållande till regeringens förslag genomförassom redovisas i Socialdemokraternas motion Fi40. De avser bl.a. minskadeutgifter för försvaret genom oförändrad försvarsram, utökad beslutskapacitetvid med åtföljande minskning av förläggningskostnaderna samtaktiva åtgärder för att förebygga och rehabilitera ryggskador med åtföljandeminskning av utgifterna inom sjukförsäkringen.Med en sådan inriktning av budgetpolitiken kan statens budgetunderskottminskas. Det budgetförslag Socialdemokraterna redovisar i motion Fi40 ger ettunderskott som kameralt räknat är mindre än enligtregeringens förslag. Med hänsyn tagen till högre aktivitet i ekonomin ochminskade ränteutgifter förbättras den offentliga sektorns finanser därutövermed ytterligare drygt 8 miljarder kronor.Utskottet biträder med det anförda det förslag till budgetpolitiskariktlinjer som Socialdemokraterna redovisar i motion Fi40 yrkande 2. här anfört innebär vidare att utskottet avstyrker bifall till debudgetpolitiska riktlinjer som förordas av regeringen i den revideradefinansplanen (mom. 2) samt av Ny demokrati i motion Fi42 yrkandena 2, 6, 12--17samt 30 och 32.dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse:70. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på regeringens förslag i proposition 1991/92:150bilaga I:1 yrkande 2 och motion 1991/92:Fi42 yrkandena 2, 6, 12--17, 30 och 32godkänner vad som förordas i motion 1991/92:Fi40 yrkande 2 samt som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,45. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom.70)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 110 börjar med "Nydemokrati" och på s. 112 slutar med "samt 30 och 32" bort ha följandelydelse:Ny demokrati framhåller i motion Fi42 att det måste föras en mycketstram finanspolitik med ytterligare utgiftsnedskärningar. De resurser somdärvid frigörs skall användas på ett tillväxtbefrämjande sätt och komma allatill del. Enligt motionärerna är det också viktigt att kunna minskabudgetunderskottet för att klara EG:s konvergensregler.Eftersom budgetunderskottet till en del beror på att statens inkomsterförsvagas ser motionärerna det som mycket viktigt att företagens försäljningkan öka och att sysselsättningen därigenom också kan förbättras.Statsbudgetens saldoutveckling enligt LK-kalkylen ser Ny demokrati som ettskräckscenario som till varje pris måste undvikas genom att besparingskravensätts högre och genom att man stimulerar till ökade inkomster.Sålunda bör enligt Ny demokrati u-hjälpen kraftigt begränsas ochhemspråksundervisningen avvecklas. Stora nedskärningar förordas också i detstatliga stödet till organisationer, politiska partier, ,sjukvård samt flyktingmottagning. Besparingar skall också uppnås genom attsjukpenningen, föräldrapenningen och arbetsskadeförsäkringen samordnas i ettenhetligt system där ersättningen utgår med 2/3 lön under de . Motionärerna vill dessutom införa ett inkomstprövat barnbidrag.Arbetslivsfondens tillgångar skall till en del användas förinfrastrukturinvesteringar. Motionärerna vill dessutom öka stödet tillBaltikum, till miljö och till de sämst ställda pensionärerna iSverige. Antalet ålderdomshem skall byggas ut och satsningen påjärnvägsinvesteringar skall utökas.På skatteområdet föreslås bl.a. sänkt turistmoms.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. I likhet med Ny demokratianser utskottet att den borgerliga regeringen för en i grunden riktig politikmen att de förslag till besparingar och skattesänkningar som redovisas inte ärtillräckligt långtgående.Under de närmaste åren krävs en mycket stram utgiftspolitik. Det är ocksåviktigt att de resurser som frigörs används på ett arbetsskapande ochtillväxtbefrämjande sätt.De svenska skatterna måste så fort som möjligt anpassas till övriga Europa.Medan skatternas andel av BNP i utgör ligger genomsnittet förEG-länderna strax över 40%.För att skapa utrymme för skattesänkningarna måste en lång rad utgifteromprövas. I likhet med vad som förordas i motion Fi42 (nyd) anser utskottet attu-hjälpen måste ses över och effektiviseras. Biståndsbehoven är omättliga menSverige torde vara bättre på att ge meningsfull hjälp till våra grannländer iBaltikum än att förhandla om hur hjälpen skall sippra ned till befolkningen ienpartistater långt borta. Utskottet delar motionärernas uppfattning attbiståndsmålet bör sänkas från 1,0 till 0,av BNI.Sverige måste öppna sig för omvärldens turister. En aktiv och professionellmarknadsföring av landet samt inte minst sänkt turistmoms kan få turismen attväxa snabbt vilket ger förbättrad sysselsättning och växande skatteintäkter.Socialpolitiken är en viktig del i den svenska välfärden. Det är också denminst konkurrensutsatta samhällssektorn, där sjukvården intar en särställningmed många drag gemensamma med en planekonomi. Som utskottet ser det finns härbetydande möjligheter till besparingar genom konkurrens och privatisering.Dagmarreformen bör enligt utskottets mening upphävas. Stora besparingar kanockså göras på barnbidraget som är ett tydligt exempel på den orimligarundgången av skatter och bidrag. Eftersom höginkomsttagarna knappast har någotdirekt behov av barnbidraget bör bidraget till det första barnet inkomstprövasoch endast utgå till de familjer som förslagsvis tjänar mindre än 300000 kr.per år.Utbyggnad, modernisering och underhåll av infrastrukturen är mycket viktigför att få till stånd en ökad tillväxt och produktivitet. Utskottet föreslår i likhet med motionärerna att 2 miljarderkronor satsas på sådana investeringar med medel från arbetslivsfonden.Satsningarna på utbildning bör inriktas på kvalitet, kunskaper ocheffektivisering. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning atthemspråksundervisningen inte skall betalas med skattemedel. Därmed kan bidragettill driften av det kommunala skolväsendet begränsas med 1,3 miljarder kronor.Bostadssubventionerna bör avvecklas. Liksom Ny demokrati finner utskottetregeringens förslag till reformering av bostadsfinansieringen genomtänkt ochväl avvägt.Slutligen instämmer utskottet i Ny demokratis uppfattning att regeringenmåste ta ett samlat grepp om organisationsbidragen. Principerna förorganisationsbidragen bör ses över i en parlamentariskt sammansatt kommittévars resultat bör utmynna i dels en klarare redovisning av de olika bidragen,dels en kraftigt minskad bidragsvolym.Med det anförda biträder utskottet de budgetpolitiska riktlinjer som Nydemokrati för fram i motion Fi42 (nyd) yrkandena 2, 6, 12--17 samt 30 och 32.Utskottet avstyrker därmed bifall till de riktlinjer som regeringen lägger frami finansplanen och som Socialdemokraterna redovisar i motion Fi40 (s) yrkande2.dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse:70. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på regeringens förslag i proposition 1991/92:150bilaga I:1 yrkande 2 och motion 1991/92:Fi40 yrkande 2 godkänner vad somförordas i motion 1991/92:Fi42 yrkandena 2, 6, 12--17, 30 och 32 samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,46. Miljöräkenskaper (mom.84), , , , , och (alla s) anser:dels att den del av utskottets yttrande på s. 116 som börjar med "" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse:Regeringen har med utgångspunkt från utredningens förslag ochremissinstansernas synpunkter givit i uppdrag att utvecklametoder och modeller för att redovisa viktiga samband mellan miljö och ekonomi.Av kompletteringspropositionen framgår att regeringen avseratt ge () i uppdrag att utveckla och kompletteramiljöstatistiken samt utveckla fysiska miljö- och naturresursräkenskaper.Förslag om medel härför läggs fram i kompletteringspropositionen. Ett uppdraghar också givits åt att utveckla system med miljöindexsom kan ge en samlad bild av tillståndet i de svenska ekosystemen.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi83 (s) i så måtto attarbetet med att ta fram ett miljöräkenskapssystem har dragits i långbänk.Regeringen bör därför nu tillse att det fortsatta utredningsarbetet--medutgångspunkt från de ovan angivna utredningsuppdragen--får en sådanuppläggning och sådana resurser att förseningar med att färdigställa ettmiljöräkenskapssystem undviks. Som utskottet ser det bör regeringen därförårligen redovisa för hur arbetet med miljöräkenskaper fortskrider ochinformera om vad som sker i det internationella samarbetet påområdet. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi83 (s) yrkande 4 börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 84 bort ha följande lydelse:84. beträffande miljöräkenskaperatt med anledning av motion 1991/92:Fi83 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom.1)Bo G Jenevall (nyd) anför:Som framgår av betänkandet råder inom många områden stor samstämmighet mellankompletteringspropositionens och Ny demokratis inriktning av politiken. Detfinns dock skillnader på några viktiga punkter. Ny demokrati vill sålundaunderstryka att förnyelsearbetet går för långsamt. Man måste gå snabbare frammed utgiftsminskningarna för att skapa utrymme för ytterligareskattesänkningar. Man måste ta bort onödig byråkrati, dra nerorganisationsstödet kraftigt och rationalisera den kommunala verksamheten. Somframgår bl.a. av reservationen till avsnittet om budgetpolitiken bör det gå attpå ett väsentligt sätt öka takten i utgiftsminskningarna genom att se över ettflertal områden i statsbudgeten.Jag vill i detta sammanhang även upprepa vad som framhölls angåendeutformningen av arbetsmarknadspolitiken i en reservation till finansutskottetsbetänkande (1991/92:FiU20) om årets finansplan.Som framgått av avsnittet om den ekonomiska utvecklingen kommer sannolikt dennuvarande lågkonjunkturen att bestå under större delen av . Även år 1993kan i värsta fall bli ett mindre gynnsamt år. Mot den bakgrunden bör nya formerför arbetsmarknadspolitiken prövas. Det nuvarande systemet som till viss delskyddar de arbetslösa ekonomiskt leder i alltför liten utsträckning tillproduktivt arbete. Det är min uppfattning att en effektivarearbetsmarknadspolitik, som syftar till att bereda produktivt arbete förtusentals arbetslösa utan ökade kostnader för staten, måste komma tillstånd. Den ekonomiska politikens viktigaste uppgift är att skapaförutsättningar för företagen att verka och kunna expandera vilket innebär ökadsysselsättning och därmed tryggad ekonomi för alla.Jag vill också särskilt understryka att ungdomarnas svåra situation påarbetsmarknaden måste uppmärksammas mer. Ungdomarna måste få möjlighet attkomma ut på arbetsmarknaden. Vi stöder därför regeringens åtgärder härvidlag.Resultatet får dock inte bli att arbetstagarorganisationerna genomarbetsdomstolen försöker att stoppa ikraftträdandet av beslut.Fackföreningarna är ej till för att göra arbete. En demokrati skallstyras av folkets valda ombud. Den kollektiva företrädarrätten måste på siktbrytas och ersättas av den individuella arbetstagarens frihet ochförhandlingsrätt på verkstadsgolvet, inom sjukvården och på andraarbetsplatser.2. Finansiering av vissa sysselsättningsskapande åtgärder (mom.14)Bo G Jenevall (nyd) anför:Ny demokrati instämmer med utskottet i fråga om principen att medel frånarbetslivsfonden skall kunna disponeras för finansiering av vissasysselsättningsskapande åtgärder, t.ex. infrastrukturen. Enligt min uppfattningbör utöver regeringens förslag föras över frånarbetslivsfonden och användas till infrastrukturella sysselsättningsskapandeåtgärder för järnvägar. En satsning på bra järnvägar skapar inte barasysselsättning utan också tillväxt i ekonomin. Dessutom sparas miljön omkommunikationerna förbättras. Enligt Ny demokratis uppfattning skall dessa 2miljarder kronor omgående avsättas till högprioritetsobjektetsnabbjärnvägsutbyggnaden från till Sundsvall.3. Finansiering av arbetslöshetsförsäkringen (mom.15), , , Per , , och (alla s) anför:Nuvarande beräkningar tyder på att arbetsmarknadsfonden kommer att uppvisaett underskott på ca 10 000 milj.kr. vid utgången av nästa budgetår. I det lägesom nu har uppstått motsätter vi oss inte regeringens förslag om en utökadrörlig kredit i under /93 för att förstärkaarbetsmarknadsfonden.Vi vill framhålla att med Socialdemokraternas förslag minskar arbetslöshetenså mycket att fondens underskott under nästa budgetår blir mindre än 5 000milj.kr. ökar det knappast. Vår satsning på aktiva åtgärderminskar således statens utgifter för de arbetslösa med väsentliga belopp.4. Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt samt riktlinjer förinvesteringsplaneringen (mom.46 och 48)Bo G Jenevall (nyd) anför:Jag anser att behovet av resurstillskott till trafikens infrastruktur ärbetydande med hänsyn till de många års försummelser som måste tas igen.Propositionens förslag till medelsanvisning är därför otillräckligt och börutökas med 2 000 milj.kr. till sammanlagt 4 200 milj.kr. Enligt min mening kanangelägna satsningar göras på de för landet viktiga tillväxtprojekten.