bet · GG01KU11 · 1992-12-03 00:00:00 — Motioner med anledning av propositionen I detta betänkande behandlas proposition 1992/93:120 omändring i sekretesslagen (1980:100) med anledning av EES-avtaletjämte fyra motioner som väckts med anledning av propositionen.Vidare behandlas yrkanden i tre motioner från den allmännamotionstiden , vilka rör sekretessfrågor. Utskottet hartillstyrkt propositionen och har avstyrkt samtliga motioner.I en reservation (s) föreslås ett tillkännagivande tillregeringen angående offentlighet, sekretess och meddelarskyddi samband med det fortsatta integrationsarbetet inom ramen förEES och vid ett medlemskap i I en meningsyttring (v) harförordats avslag på propositionens förslag i vissa delar. I proposition 1992/93:120 om ändring i sekretesslagen medanledning av har regeringen föreslagit attanta i propositionen framlagt förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100).Lagförslaget är intaget som bilaga till betänkandet. Motioner med anledning av propositionen 1992/93:K15 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till ändring i8kap. 6 § sekretesslagen (1980:100) enligt vad i motionenanförts om meddelarfrihet,2. att avslår regeringens förslag till ändring i 16kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) enligt vad i motionen anförtsom meddelarfrihet.1992/93:K16 av (-) vari yrkas att riksdagenavslår regeringens proposition 1992/93:120.1992/93:K17 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1992/93:120 om ändring i sekretesslagen medanledning av EES-avtalet.1992/93:K18 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentlighet, sekretess och meddelarskydd isamband med det fortsatta integrationsarbetet inom ramen för EESoch EG.Motioner från den allmänna motionstiden1991/92:K401 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehov av sekretess för privata donationsfonder.1991/92:K411 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ändring i sekretesslagenbeträffande föräldraskap.1991/92:K417 av och von der Esch (m)vari yrkas1. att hos regeringen begär en allmän översyn avsekretesslagstiftningen jämte följdföreskrifter i syfte attförstärka skyddet för den s.k. offentlighetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om informations- ochyttrandefrihetens betydelse för kontroll och insyn i ett öppet,demokratiskt rättssamhälle. Ändring i sekretesslagen med anledning av , m.m.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås ändringar i sekretesslagen till följdav . En genomgång av EES-avtaletssekretessbestämmelser redovisas. Genomgången har lett till attändringar i tre paragrafer i sekretesslagen föreslås. En avändringarna gäller 8 kap. 6 § om sekretess för uppgift istatlig tillsynsverksamhet m.m. i fråga om näringslivet, där detföreslås att sådana uppgifter som på grund av avtalet erhållitsfrån utländsk tillsynsmyndighet eller inhämtats inom landetskall omfattas av s.k. absolut sekretess. Den andra ändringenavser det ömsesidiga biståndet i tullfrågor därsekretessbestämmelserna i 9 kap. 3 § föreslås utvidgas till attutöver avtal med främmande stat gälla beträffande avtal medmellanfolklig organisation. Vidare föreslås en ändring i 16 kap.1 § 3 sekretesslagen med innebörd att vissa uppgifter om tredjeman, som finns hos tillsynsmyndigheten och som erhållits ellerinhämtats med stöd av internationella avtal, skall varaundantagna från meddelarfriheten i enlighet med vad som gäller enligt 8 kap. 6 § första stycket 2 för samma slagsuppgifter. Slutligen föreslås i sekretesslagens bilaga enteknisk anpassning till ny lagstiftning om teknisk kontroll.I propositionen framhålls att den svenska anpassningen tillEES-avtalet skall bedrivas på ett sätt som är förenligt med dentradition av betydande öppenhet som så länge präglat svenskförvaltning. En alltför stor beredvillighet att gåsekretessintressena till mötes kan leda till att principen omöppenhet förbyts i sin motsats. I sammanhanget framhålls vidareatt allt förhandlingsarbete, också det internationella, somregel ställer krav på viss sekretess så att t.ex. egnaförhandlingspositioner inte blir tillgängliga för motparter iarbetet, vilket skulle göra att svenska intressen inte kandrivas på bästa sätt. Det är enligt propositionen svårt atthävda att skall avstå från internationellt samarbetedärför att det är förknippat med krav på sekretess iverksamheten. En annan sak är att med kraft bör drivauppfattningen att offentlighet är ett viktigt värde också i detmellanfolkliga samarbetet. I propositionen hänvisas vidare tillatt de sekretesskrav som enligt artikel 83 i EES-avtaletshuvuddel skall fastställas av är att anse somfolkrättsligt bindande beslut som såvitt avser svenskamyndigheter måste införlivas i den svenska lagstiftningen föratt bli gällande här i landet. Ett sådant införlivande fårenligt departementschefen tas upp senare när harfastställt reglerna.Lagrådet har lämnat det remitterade lagförslaget utan erinran.MotionernaI motion K18 av m.fl. (s) understryksoffentlighetsprincipens betydelse. Ett tillkännagivande tillregeringen begärs i fråga om offentlighet, sekretess ochmeddelarskydd inför det fortsatta integrationsarbetet inom ramenför EES och EG. Motionärerna framhåller att integrationsarbetetgett upphov till en betydande oro för att offentlighetsprincipenkommer att inskränkas i en utsträckning som inte är förenlig medsvenska rättstraditioner och rättsprinciper. Den svenskaoffentlighetsprincipen är inte förhandlingsbar.Utrikessekretessen kan endast i undantagsfall få gå föreoffentlighetsprincipen. Motionärerna hänvisar också till ettEG-direktiv om integritetsskydd för enskilda, vilket anses varaillavarslande med hänsyn till offentlighetsprincipen. Det ärenligt motionen mycket angeläget att Datalagsutredningenbehandlar denna fråga. Slutligen framhålls att det ärsynnerligen angeläget att frågorna kring offentlighet, sekretessoch meddelarsskydd blir noggrant belysta och analyserade underdet fortsatta integrationsarbetet inom ramen för EES och vid etteventuellt framtida EG-medlemskap. Lagar och författningar iSverige får t.ex. inte bli föremål för en slentrianmässigtillämpning av bestämmelserna om utlandssekretess.Motion K15 av m.fl. (v) vänder sig i första handmot att meddelarfriheten begränsas genom regeringens förslag.Förslaget om absolut sekretess i vissa fall innebär också enligtmotionärerna ett brott mot grundprincipen att allt hos enmyndighet är offentligt och att handlingen först fårsekretessbeläggas när en skadeprövning gjorts. Också motionernaK17 av () och K16 av (-)vänder sig emot att området för absolut sekretess utökas och motatt meddelarfriheten kan påverkas. I motion K17 anförs vidareatt det är fel att genom att anta propositionen iförväg binder sig för de beslut som kan komma att träffas avGemensamma EES-kommittén.Henrik S Järrel och von der Esch (m) begär i motion1991/92:K417 ett tillkännagivande till regeringen ominformations- och yttrandefrihetens betydelse för kontroll ochinsyn i ett öppet, demokratiskt rättssamhälle samt rörandebehovet av en översyn av sekretesslagstiftningen. Motionärernaframhåller att en del sekretessbestämmelser försvårar elleromöjliggör en i grunden sund och för ett öppet, demokratisktsamhälle nödvändig kontroll och insyn. Det framstår enligtmotionärerna som angeläget att se över den samlade svenskasekretesslagstiftningen i syfte att gallra och förstärka skyddetför offentlighetsprincipen.BakgrundOffentlighetsprincipen definieras i propositionen som dengrundsats enligt vilken samhällsorganens verksamhet skall skeunder allmän insyn och kontroll. Den offentliga verksamhetenmåste ligga öppen för medborgarna och de nyhetsförmedlandeorganen på sådant sätt att dessa kan inhämta upplysningar iskilda angelägenheter efter eget val, oberoende avmyndigheternas informationsgivning. Offentlighetsprincipenfyller tre huvudändamål. Den utgör en garanti förrättssäkerheten, effektivitet i förvaltningen och effektivitet ifolkstyret. Principen om allmänna handlingars offentlighet ochyttrandefriheten är inslag i offentlighetsprincipen.Meddelarfriheten, dvs. rätten för var och en att utom i vissaundantagsfall lämna uppgifter i vilket ämne som helst förpublicering, kan också ses som en del av det regelverk genomvilket offentlighetsprincipen förverkligas.EES-avtalet och EFTA-avtalen innebär att åtar sigvissa skyldigheter på sekretessområdet. I huvuddelfinns sålunda två bestämmelser om sekretess. Artikel 83 gällerinformationsutbytet mellan offentliga myndigheter. I dettautbyte skall EFTA-staterna ha samma rättigheter att ta emot ochsamma skyldigheter att ge information som EG-medlemstater samtvara underkastade de sekretessregler som skall fastställas avGemensamma . Enligt propositionen får som ovannämnts frågor om införlivande i den svenskasekretesslagstiftningen av de sekretesskrav som enligt artikel83 skall fastställas av tas upp senare närkommittén fastställt reglerna.I artikel 122 finns en bestämmelse som innebär att deavtalsslutande parternas ombud m.m. samt anställda som ärverksamma enligt även efter det att deras uppdraghar upphört skall vara förpliktade att inte lämna utupplysningar som omfattas av sekretess. En motsvarandebestämmelse finns i 1 kap. 6 § sekretesslagen. Någonlagstiftning föreslås därför inte i detta avseende.Särskilda bestämmelser om tystnadsplikt på konkurrensområdetfinns i protokoll 23 artikel 9 och protokoll 24 artikel 9 tillEES-avtalet och i vissa artiklar i protokoll 4 tillövervakningsavtalet. I protokollen finns bestämmelser ominformationsutbyte mellan , och de nationella tillsynsorganen.Bestämmelserna om sekretess m.m. i protokoll 4 tillövervakningsavtalet återfinns i kap. II artikel 20, kap. VIartikel 27, kap. IX artikel 24, kap. XI artikel 17, kap. XIIIartikel 17 och kap. XV artikel 3.2. Kapitlen har rubriceratsAllmänna procedurregler för tillämpning av artiklarna 53 och 54i , Tillämpning av konkurrensregler på transport påjärnväg, landsväg och inre vattenvägar, Regler för tillämpningav artiklarna 53 och 54 i på sjöfarten, Procedurenför tillämpning av konkurrensreglerna på företag inomluftfartssektorn, Regler för kontroll av företagskoncentrationersamt Bestämmelser tillämpliga på företag på kol- ochstålområdet; avsnitt I Allmänna bestämmelser om avtal ochkoncentrationer.I bestämmelserna föreskrivs att tillsynsorganen, tjänstemänoch övriga anställda vid dessa organ inte skall avslöjauppgifter som de inhämtat med stöd av protokollet och som är avsådant slag att de omfattas av sekretess. Den inhämtadeinformationen får inte användas för andra ändamål än vad deninhämtats för. I vissa fall utgör sekretessen inte hinder föroffentliggörande av allmän information eller undersökningar sominte innehåller uppgifter om enskilda företag ellerföretagssammanslutningar.Enligt 8 kap. 6 § första stycket 1 sekretesslagen gällersekretess för uppgift om enskilds affärs- ellerdriftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat om detkan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs.Presumtionen är således att uppgifterna är offentliga. Enligtförsta stycket 2 i nämnda paragraf gäller sekretess även föruppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden förden som trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse medden som är föremål för myndighetens verksamhet. Sekretessen fördessa uppgifter om tredje man är absolut, dvs. någotskaderekvisit är inte uppställt.I sekretesslagen finns redan bestämmelser om absolut sekretessför uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållandensom myndighet erhållit i enlighet med internationella avtal.Bestämmelser finns i 9 kap. 3 § och 8 kap. 5 § som rörbeskattnings- och indrivningsverksamhet resp. tillsynsverksamhetpå bl.a. värdepappersområdet. Hinder föreligger även föröverförande av informationen till bl.a. andra myndigheter.Till skillnad från vad som gäller enligt dessa bestämmelserföreslås i propositionen att sekretessen i 8 kap. 6 § andrastycket inte endast skall avse uppgifter som erhållits frånutlandet utan också uppgifter som till följd av avtaletinhämtats inom landet. föreslås en motsvarighet i 9kap. 3 §.Meddelarfrihet råder för sådana uppgifter som avses i 8kap. 6 § med undantag för första stycket 2, som således avser deuppgifter om tredje man som har absolut sekretesskydd.Propositionens förslag innebär att samma undantag frånmeddelarfriheten skall gälla om uppgifterna inhämtats med stödav internationell överenskommelse.Sekretesslagens regler om sekretess hos tillsynsorgan förområdena banker och andra kreditinstitut, värdepapper, livsmedelsamt växter och utsäde uppfyller enligt propositionen redan dekrav avtalet ställer. Några lagändringar i dessa avseendenbehövs inte enligt propositionen.När det gäller ömsesidigt bistånd i tullfrågor finnsbestämmelser i protokoll 11 till . I artiklarna 10och 11 regleras hur mottagen information skall behandlas frånsekretessynpunkt samt användningen av upplysningar.Informationen skall vara av förtrolig natur och omfattas avsekretesskydd hos de berörda staterna, men även i tillämpligagemenskapsorgan, dvs. För att bestämmelsen i 9kap. 3 § sekretesslagen skall bli tillämplig på avtal också medEG måste den enligt propositionen förutom överenskommelse medfrämmande stat också gälla avtal med mellanfolklig organisation.EES-utskottets behandlingMed anledning av två motioner rörande EES-avtaletskonsekvenser på sekretessområdet uttalade (1992/93:EU1 s. 175 f.), som inhämtat yttrande frånkonstitutionsutskottet, att den nu aktuella propositionen inteborde föregripas genom några uttalanden i ärende.EES-utskottet hänvisade emellertid till att endastpåkallar en viss förstärkning av det sekretesskydd som redangäller för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiskaförhållanden. Någon utvidgning av sekretesskyddet till nya typerav uppgifter krävs inte. Inte heller behövs några inskränkningari meddelarfriheten. framhöll dock att de särskildareglerna i sekretesslagen som gäller uppgifter rörande Sverigesförbindelser med andra länder och mellanfolkliga organisationerkan komma att tillämpas i ökad utsträckning på grund avEES-samarbetet. I praktiken kan det medföra att exempelvisuppgifter med anknytning till nya EES-regler, som skallbehandlas i , kan komma att skyddas av sekretess.Om motsvarande uppgifter skulle gälla ett internt svensktlagstiftningsärende skulle däremot sekretessen inte bli aktuell.Med hänsyn till frågans vikt utgick utskottet från attregeringen följer utvecklingen och tar de initiativ som behövsför att inte offentlighetsprincipen skall urholkas på dettasätt. pekade slutligen på att Grundlagsutredningeninför EG (Ju 1991:03) överväger bl.a. frågor omoffentlighetsprincipen som har samband med ett svensktmedlemskap.Utskottets bedömningOffentlighetsprincipen är omistlig för den svenskarättsordningen och för demokratin i . Genom rätten att fåut allmänna handlingar främjas ett fritt meningsutbyte och enallsidig upplysning. Handlingsoffentligheten utgör ett inslag iden medborgerliga yttrande- och informationsfriheten och ärdärmed en av förutsättningarna för den fria demokratiskaåsiktsbildningen. Också meddelarfriheten är av central betydelseför den fria åsiktsbildningen genom massmedia. Väsentliga ochviktiga samhällsintressen får inte åsidosättas genomsekretessbestämmelser, som hindrar en i grunden sund och för ettöppet demokratiskt samhälle nödvändig kontroll och insyn.Det är enligt utskottets mening visserligen självklart attSverige skall uppfylla de åtaganden som följer av ,men den svenska anpassningen måste ske på ett sätt som ärförenligt med offentlighetsprincipen. Grundregeln måste vara attoffentlighet gäller och att utrymmet för sekretess är undantag.Det är viktigt av vi från svensk sida i det kommandeintegrationsarbetet hävdar vår tradition av betydande öppenhet iförvaltningen och att man inte tillmötesgår för oss främmandesekretessintressen. Anpassningsarbetet måste mot denna bakgrundutgå från en återhållsamhet gentemot sekretessintressena.Propositionen präglas också av detta synsätt. De förslag tilländringar i sekretesslagen som läggs fram innebär endastförhållandevis begränsade ingrepp i offentligheten och ärförenliga med rättssystematiken. De följder för meddelarfrihetensom förslaget innebär är enligt utskottets mening marginellaeftersom det inte råder någon meddelarfrihet förifrågavarande typ av uppgifter.Mot den angivna bakgrunden tillstyrker utskottetpropositionens förslag. Motionerna K15 yrkandena 1 och 2, K16och K17 avstyrks följaktligen. Med anledning av vad som anförtsi motion K17 får utskottet hänvisa till att det i den nuaktuella propositionen inte begärs något godkännande av framtidabeslut av . Utskottet vill -- liksom (1992/93:EU1 s. 160) -- understryka att i de fall EES-kommitténfattar beslut i en fråga som hör till beslutsområdeeller som eljest är av större vikt blir beslutet inte bindandeför förrän godkänt det.När det gäller den i motion K18 behandlade frågan om detfortsatta integrationsarbetet inom ramen för EES och EG villutskottet understryka det som också i skilda sammanhangframhållits av företrädare för regeringen, nämligen att densvenska offentlighetsprincipen inte är förhandlingsbar. Detfinns också klara tecken på att EG rör sig mot en ökad öppenhet.Bl.a. har kommissionen ombetts att lägga fram enrapport för rådet om åtgärder för att förbättra allmänhetenstillgång till information hos institutionerna. I propositionenframhålls också att med kraft bör driva uppfattningenatt offentlighet är ett viktigt värde också i det mellanfolkligasamarbetet. Det är enligt propositionen ingen orealistisk linjemed tanke på att den svenska offentlighetsprincipen tillhör defrån början unika svenska rättsliga företeelser som sprider sigtill allt fler länder. I och finns enlagfäst huvudregel om insyn i myndigheternas verksamhet sompåminner om det svenska systemet, även om det inte är fråga omen ovillkorlig rätt att ta del av en allmän handling. I ställetkan den enskilde få nöja sig med att myndigheten lämnarinformation om vad handlingen innehåller. I gäller engrundläggande offentlighetsprincip.Internationellt förhandlingsarbete ställer krav på visssekretess. Utan sekretess kan egna förhandlingspositioner blitillgängliga för motparter i sådana sammanhang att de svenskaintressena inte kan drivas på bästa sätt. Det kan inte hellerbortses från att man i internationella förhandlingar brukar tavederbörlig hänsyn till förhandlingsmotparten. Det är emellertidenligt utskottets mening angeläget att man från svensk sidaverkar för största möjliga öppenhet i förhandlingarna.Utrikessekretessen bör således tillämpas med återhållsamhet. framhållit (s. 177) kan uppgifter med anknytningtill nya EES-regler, som skall behandlas i , kommaatt skyddas av sekretess medan motsvarande uppgifter som gällerett internt lagstiftningsärende är offentliga. förutsätter att regeringenmot bakgrund av frågans vikt följer utvecklingen och tar deinitiativ som behövs för att offentlighetsprincipen inte skallurholkas på detta sätt.Utskottet förutsätter vidare att ser överde frågor som väckts med anledning av nyligenpresenterade förslag till direktiv om integritetsskydd förenskilda och att integrationsarbetet på detta område sker medutgångspunkt i intresset av största möjliga offentlighet.Även när det gäller andra områden som behandlas i detfortsatta integrationsarbetet inom ramen för EES och vid ettframtida EG-medlemskap förutsätter utskottet att frågorna kringoffentlighet, sekretess och meddelarskydd blir noggrant belystaoch analyserade. Mot bakgrund av den grundåskådning som tecknatsi propositionen anser utskottet emellertid att någottillkännagivande till regeringen inte behövs. Utskottet villockså erinra om att inför EG övervägerbl.a. frågor om offentlighetsprincipen som har samband med ettsvenskt medlemskap. Utskottet anser inte heller att det behövsett tillkännagivande till regeringen om informations- ochyttrandefrihetens betydelse för kontroll och insyn i ett öppetdemokratiskt samhälle. Motion K18 och K417 yrkande 2 avstyrksföljaktligen. Utskottet är vidare inte berett att nu förorda enallmän översyn av sekretesslagstiftningen jämteföljdföreskrifter, varför även motion K417 yrkande 1 avstyrks.Uppgifter om föräldraskapMotionenIngrid och (båda s) föreslår i motionK411 att 7 kap. 4 § sekretesslagen ändras så att det aldrigskall vara möjligt att samhället har uppgifter om en människasföräldrars identitet utan att kunna lämna ut dem till den detberör. Denna förändring bör enligt motionärerna ske skyndsamt.BakgrundI 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) finns bestämmelser omsekretess inom . Inom gällersekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden, omdet inte står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon som står honom nära lider men.Regeringsrätten har med stöd av denna bestämmelse i en dom den 7juni 1989 vägrat en vuxen person att få del av uppgifter i enbarnavårdsakt som utvisar vem som kunde vara personens fader.Utskottet har under de senasteåren behandlat den fråga motionären tar upp. I ett yttrande tillsocialutskottet anfördes att det är angeläget attintresset av att en person skall kunna få tillgång tilluppgifter om sin börd i möjligaste utsträckning kan tillgodoses.Utskottet hänvisade till att barnets intresse av att få sådanvetskap beaktats i inseminationslagen (1984:1140) och uttaladeatt det fanns anledning för regeringen att i lämpligt sammanhangöverväga en ändring av sekretesslagen för att tillgodose detnämnda intresset (1989/90:KU8y). deladekonstitutionsutskottets inställning (1989/90:SoU28). Frågan togsåter upp vid påföljande (1990/91:KU10), varvidutskottet hänvisade till yttrandet till socialutskottet. Hösten1991 behandlades frågan på nytt (1991/92:KU11). Utskottethänvisade då till att det i pågick ettarbete med frågan om sekretess för uppgift om faderskap.Utskottets bedömningEnligt vad utskottet inhämtat kommer en promemoria som tar uppden aktuella frågan att bli föremål för remissbehandling . Enligt utskottets mening bör det pågåendeutredningsarbetet inte föregripas. Motion K411 avstyrksföljaktligen.Privata donationsfonderMotionenI motion K401 av () begärs ett tillkännagivandetill regeringen angående behovet av sekretess för privatadonationsfonder. Motionären hänvisar till ett beslut av JO den24 (1989/90 s. 370). I beslutet anfördes attsekretesslagen inte är tillämplig på handlingar hos privatdonationsfond som förvaltas av ett offentligt organ. I motionenframhålls att personer som söker bidrag ur fonderna ofta tvingasredogöra för sina personliga och ekonomiska förhållanden. Det ärenligt motionären beklagligt att en ansökan om bidrag blirallmän handling när den kommer in till myndigheten.Utskottets bedömningAv det uttalande av JO som motionären tar upp framgår att enprivat donationsfond inte kan anses som myndighet. Att denförvaltas av ett offentligt organ påverkar enligt JO intebedömningen. Offentlighetsprincipen och de inskränkningar idenna som gäller till följd av sekretesslagen avser endasthandlingar och uppgifter hos myndighet. Sekretesslagen är därförinte tillämplig på en privat fonds handlingar.JO anser således att ansökningar till en privat donationsfondinte är allmänna handlingar även om de förvaltas av ettoffentligt organ. Någon skyldighet att lämna ut sådanaansökningshandlingar finns därför inte. Mot denna bakgrund finnsenligt utskottets mening inte anledning förorda ett sådanttillkännagivande till regeringen som begärs i motionen. MotionK401 avstyrks följaktligen. beträffande sekretessen hos de konkurrensövervakandeorganenatt med avslag på motionerna 1992/93:K15 yrkandena 1och 2, 1992/93:K16 i denna del samt 1992/93:K17 i denna delantar regeringens förslag till ändring i sekretesslagen(1980:100) såvitt avser 8 kap. 6 § och 16 kap. 1 §,res. (s) - delvismen.