bet · GF01SfU10 · 1992-04-29 00:00:00 — Utskottet utgår från att verket vid den återkommandeöversynen av sammanställningen överväger möjligheten tillförbättringar och anser inte att det finns skäl för regeringenatt utfärda närmare instruktioner till verket i detta avseende.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motion Sf619yrkande10.AnslagetFrån anslaget finansieras verkets centrala förvaltning iNorrköping, regionkontoren och funktionen för tillståndsprövningvid utredningsslussarna.För /93 föreslås i propositionen att underanslaget D1. Statens invandrarverks förvaltningskostnaderskall anslås ett förslagsanslag på . I beloppetingår ett beräknat ökat anslagsbehov på 95 milj.kr. för de nyakostnader verket får när utredningsansvaret i asylärendenfr.o.m. den 1juli 1992 överförs från polisorganisationen.Föredragande statsrådet bedömer det vidare nödvändigt attinvandrarverket -- liksom under innevarande budgetår -- gesmöjlighet att snabbt kunna anpassa utrednings- ochmottagningskapaciteten till oväntade och kraftiga förändringar iantalet asylsökande utlänningar och ärendemängder. Riksdagenföreslås därför medge att regeringen får bemyndigainvandrarverket att under /93 vid extraordinäraanspråk på myndighetskapaciteten disponera högst 25000000kr. utöver anvisat anslag. Liksom tidigare förutsätter ettutnyttjande av bemyndigandet att förläggningskostnaderna därvidreduceras i en omfattning motsvarande fyra gånger deianspråktagna förvaltningskostnaderna. Statsrådet framhåller attdet mot bakgrund av rådande osäkerhet om utvecklingen i våromvärld måste finnas en god beredskap för att möta en förändradsituation.Hans Göran m.fl. (s) anför i motion Sf628 att Sverigemåste ha bättre resursberedskap, snabbare och effektivarehandläggning, ökad information och avbyråkratisering för attbemästra problemen med att fullfölja vår traditionellt humanaoch generösa flyktingpolitik, och de begär ett tillkännagivandeom att snara åtgärder behövs för att förbättra och förstärkaberedskapen för handläggning av utlänningsärenden ochflyktingmottagning (yrkande 1).Ian m.fl. (nyd) begär i motion Sf630 yrkande 4ett tillkännagivande om att behandlingen av asylärenden börkunna gå väsentligt snabbare än för närvarande.Kritiken i motionerna är svepande, och motionärerna preciserarinte närmare vilka åtgärder de anser bör tillgripas för att nådet önskade målet. Av såväl budgetpropositionen och skrivelsensom i övrigt framgår enligt utskottets uppfattning att båderegeringen och myndigheterna i hög grad är inriktade på attförkorta handläggningstiderna och att ha en god resursberedskap.Utskottet anser inte att motionerna Sf628 yrkande 1 och Sf630yrkande 4 bör föranleda något uttalande.Även () tar upp frågan omhandläggningstiderna för asylärenden. Han begär i motion Sf609dels att invandrarverket och skall få iuppdrag att i sin kvartalsvisa rapportering till regeringen ochriksdagen särskilt redovisa asylärenden där den sammanlagdahandläggningstiden i olika instanser från inlämnande av denförsta ansökan efter ankomsten till till den aktuelladagens datum till icke avgjort ärende har överskridit sexmånader (yrkande 1), dels att åtgärder skall vidtas för särskiltskyndsam handläggning av ärenden där den sammanlagdahandläggningstiden har överskridit (yrkande 2).Utskottet är inte berett att förorda de åtgärder som föreslåsi motionen. Utskottet utgår från att såväl invandrarverket somutlänningsnämnden gör sina överväganden om prioriteringar avärendehandläggningen med utgångspunkten att ärendena avgörs såsnart som möjligt med bibehållen rättssäkerhet, och utskottetavstyrker bifall till motion Sf609.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningoch till bemyndigande att medge invandrarverket att disponeraytterligare medel.D 2. FörläggningskostnaderFrån anslaget finansieras invandrarverketsförläggningsverksamhet. Förläggningsverksamheten omfattar delsden fasta organisationen, dels de tillfälliga förläggningar somden fasta organisationen vid behov kan kompletteras med.I propositionen föreslås att under anslaget D 2.Förläggningskostnader för /93 anvisas ettförslagsanslag på . Medelsbehovet harberäknats efter ett behov av i genomsnitt 13850förläggningplatser och ett årligt antal asylsökande om ca30000.Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlettnågra motionsyrkanden. Efter det att de beräkningar som liggertill grund för budgetpropositionen gjorts har utvecklingen ifråga om antalet asylsökande och i fråga om avgörande av ärendenmedfört att kostnaderna beräknas öka betydligt. Regeringen harockså återkommit med begäran om ytterligare anslag såväl påtilläggsbudget för innevarande budgetår som, ikompletteringspropositionen, för /93. Utskottettar därför i annat sammanhang ställning till framställningarnaom medelsanvisning för /93.Berith m.fl. (v) anser i motion Sf612 att de kommunersom tar emot flyktingar med uppehållstillstånd har byggt upp enfungerande organisation och därför skulle kunna ta emot ävenasylsökande . Fördelarna med att kommunernatar över ansvaret för flyktingförläggningar är enligtmotionärerna att besluten kommer närmare kommunens invånare, attinsynen i verksamheten blir bättre, att medverkan av ortensfrivilligorganisationer kan stärkas, att tillfälligaarbetsmöjligheter eller meningsfulla sysselsättningar kanorganiseras och att en vi-känsla kan skapas kringflyktingmottagning som ett kommunalt åtagande. Motionärerna trorockså att ett kommunalt övertagande av ansvaret för mottagandeav asylsökande skulle innebära ytterligarerationaliseringsvinster. De anser därför att en utredningskyndsamt bör göras vad gäller möjligheten att kommunerna motekonomisk ersättning även sköter förläggningsverksamheten underde asylsökandes utredningstid, och de begär ett tillkännagivandehärom (yrkande 1).Som ovan redovisats har regeringen beslutat om en översyn avmottagningssystemet för asylsökande och flyktingar, varvid bl.a.skall undersökas hur frivilligorganisationer, privataentreprenörer och kommuner kan få en ökad roll för att permanentdriva förläggningar och andra former av boende och verksamhetför asylsökande. Utskottet anser att resultatet av översynen böravvaktas och avstyrker bifall till motion Sf612 yrkande1.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf619 yrkande 27 attinvandrarverket skall få i uppdrag att teckna kollektivhemförsäkring för asylsökande, och motionärerna pekar bl.a. påatt för asylbidrag är fastställd utan hänsyn tillkostnader för hemförsäkring.Vid sin behandling av motsvarande motionsyrkande under förraårets uttalade utskottet i sitt betänkande1990/91:SfU14 att enligt vad utskottet erfarit informerades deasylsökande på slussar och förläggningar om möjligheterna attförsäkra sig och sin egendom, och utskottet ansåg att detdärefter borde ankomma på den enskilde asylsökande att taställning till behovet av en hemförsäkring.Utskottet vidhåller sin bedömning att frågan om hemförsäkringbör ankomma på den enskilde asylsökande. Enligt utskottetsuppfattning bör något utvidgat ansvar i detta avseende inteåläggas staten, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf619yrkande27.De sociala och medicinska förhållandena på förläggningarnaberörs också i motion Sf619 av m.fl. (v).Motionärerna anför att sjukvården på förläggningar är av ojämnkvalitet och att det första mottagandet för flyktingar, som oftaär att jämställa med katastrofoffer, är av avgörande vikt, ochde begär ett tillkännagivande om att bästa möjliga sjukvård börtillhandahållas på förläggningarna (yrkande 18).Asylsökande har rätt endast till akut sjukvård, akut tandvård,förlossningsvård och vård vid abort. har givitut Allmänna råd (1988:8) om hälsovård för flyktingar ochasylsökande. I råden anges vissa riktlinjer för vad som avsesmed akutvård, bl.a. att den asylsökandes behov av vård måstebedömas i perspektivet av att det kan dröja innanhan har möjlighet att få annan vård än akutvård och att dettahar särskilt stor betydelse när det gäller barn. I råden angesvidare att en hälsoundersökning bör göras så snart som möjligtefter personens ankomst till . När det gäller barn börhälsoundersökningen i allmänhet innefatta läkarundersökning.Hälsoundersökningen bör ses som en familjeutredning därundersökning av barn och föräldrar så långt möjligt samordnas.Barn bör dessutom , helst redan under tidenpå förläggningen, få kontakt med barnhälsovården så att enbarnhälsovårdsjournal kan upprättas. Skolbarn bör på samma sättfå kontakt med skolhälsovården.Socialstyrelsen redovisade regeringsuppdraget attfölja utvecklingen av det psykiska och fysiska hälsoläget hosflyktingbarn och flyktingungdomar i . Styrelsen framhöllatt det fanns rapporter om att gällande regler om asylsökandebarns rätt till akut sjukvård tolkas godtyckligt och föreslogatt regeringen skulle ta initiativ till en närmare utredning omen vidgad rätt till hälso- och sjukvård, inklusive tandvård, förasylsökande barn. Denna fråga bereds enligt skrivelsen iregeringskansliet.Enligt regeringens skrivelse förbereds en uppföljning av dehittills genomförda hälsoundersökningarna av asylsökande. Vidarepågår en revidering av allmänna råd 1988:8 föratt få ett väldefinierat innehåll för hälsovård och akutvård.Utskottet, som med tillfredsställelse noterar de övervägandeni frågan om akutsjukvård för asylsökande som pågår inomregeringskansliet och hos , anser att någonåtgärd med anledning av motion Sf619 yrkande18 inte ärpåkallad.Lars m.fl. (v) anför i motion Sf619 att en så storandel som 20--av de asylsökande har varit utsatta förtortyr och att många har grava fysiska och psykiska skador.Motionärerna anser att det är väsentligt att landstingenerhåller statlig ersättning för att genomföra olika projekt förbehandling av tortyrskador hos asylsökande och metodutvecklingoch personalutbildning på området. Det är vidare väsentligt attmedel anslås för ett centrum på nationell nivå fördiagnostisering och dokumentation av sådana skador, förslagsvismed anknytning till och invandrarverketsutredningsslussar, och motionärerna begär att 25 milj.kr. skallanslås för dessa ändamål (yrkande 28).Utskottet hänvisade vid sin behandling av motsvarandemotionsyrkande under förra årets (1990/91:SfU13) tilltidigare uttalanden av socialutskottet. hadeerinrat om tidigare uttalanden beträffande vikten av attinvandrare och flyktingar med smärtsamma erfarenheter från tidenföre ankomsten till kan erhålla en god och efter derasbehov anpassad vård. erinrade också om attutskottet tidigare framhållit att stödet och hjälpen måste varatillgänglig där flyktingen vistas, och utskottet lämnade ocksåen redogörelse för olika verksamheter som pågick på flera håll ilandet för att ge tortyrskadade vård. hade ibetänkandet 1988/89:SoU15 ansett det rimligt att statenövergångsvis bidrar med uppbyggnaden av särskildastödverksamheter för flyktingar och invandrare med svårapsykiska och fysiska men och att därför regeringen bordeöverväga hur staten kan stödja en uppbyggnad av sådanaverksamheter i landstingens eller frivilligorganisationernasregi. Detta hade på förslag av utskottet som sinmening gett regeringen till känna. Regeringen hade därefteröverlämnat riksdagsskrivelsen i denna del till utredningen (S1989:1) om service, stöd och vård till psykiskt störda.Socialförsäkringsutskottet ansåg att resultatet avutredningsarbetet i denna del borde avvaktas. -- Den osäkerhetsom rått om psykiatriutredningens uppdrag efter meddeladetilläggsdirektiv har undanröjts genom att regeringen genombeslut förklarat att direktiven för utredningenomfattar uppdraget att överväga hur staten kan stödja enuppbyggnad av stödverksamheter i landstingens ellerfrivilligorganisationernas regi för flyktingar och invandraremed svåra psykiska och fysiska men.Resultatet av psykiatriutredningens arbete bör enligtutskottets mening avvaktas, och utskottet avstyrker bifall tillmotion Sf619 yrkande28.D 3. Åtgärder för invandrareFrån anslaget bekostas bidrag till den centrala verksamhetenvid invandrarnas riksorganisationer enligt förordningen(1986:472) om statsbidrag till invandrarnas riksorganisationersamt till vissa samarbetsorgan för sådana riksorganisationer.Vidare bekostas från anslaget bidrag som utgår enligtförordningen (1990:623) om bidrag till avgränsadeinvandrarpolitiska projekt.Härutöver fördelas vissa projektbidrag av statens kulturrådinom ramen för insatser för FN:s kulturårtionde.I propositionen föreslås att till anslaget D3. anvisas ettreservationsanslag på 22426000 kr.I motion Sf629 föreslår m.fl. (v) att resurserskall ställas till kommunernas förfogande för ett socialtstödprojekt för invandrarungdom. Projektet bör organiseras såatt invandrare anställs för att arbeta inom sin egen nations-och språkgrupp. Arbetet måste bygga på uppsökande verksamhet menbör ges en fast bas i form av lokalutrymmen i invandrartätabostadsområden. Stor frihet måste lämnas när det gällerverksamhetens konkreta utformning för att den skall kunnaanpassas till skilda förhållanden. Motionärerna begär attregeringen skall lägga fram förslag till åtgärder för att startaett socialt stödprojekt i enlighet med det anförda (yrkande 2).I samma motion anförs att med tillräckligt stöd från det svenskasamhället kan invandrarorganisationerna göra viktiga insatserför barn, ungdomar och kvinnor i de egna grupperna. De områdensom de anser bör anslagsmässigt prioriteras inominvandrarpolitiken är bl.a. organisationsstödet tillinvandrarorganisationernas kulturella verksamhet, stöd tillverksamhet bland invandrarkvinnor och stöd till vissa avgränsadeprojekt, och de begär ett tillkännagivande härom (yrkande 3).Ungdomskommittén, som tillsattes , överlämnade iaugusti 1991 sitt slutbetänkande (SOU 1991:60) Olika men ändålika -- Om invandrarungdomar i det mångkulturella är det inte möjligt att generellt uttala sig omhuruvida invandrarungdomar eller andra generationensinvandrare missgynnas i det svenska samhället. Densocio-ekonomiska tillhörigheten kan ha större betydelse än detetniska ursprunget för hur ungdomar klarar sig i det svenskasamhället. Kommittén kritiserar den bild som ibland ges avinvandrarungdomar som en särskilt problemfylld grupp. Ibetänkandet betonas att invandrarungdomar med sina erfarenheter,språkkunskaper och kulturella kompetens är en tillgång som måstetas till vara på ett bättre sätt än . Betänkandet beredsför närvarande inom regeringskansliet.Som utskottet framhöll i sitt betänkande 1990/91:SfU13 fickbarn- och i uppdrag avregeringen att utse en särskilt projektansvarig med uppgift attgenom särskilda överenskommelser med kommuner, organisationeroch föreningar stimulera till ett intensifierat lokaltutvecklingsarbete med avseende på utsatta ungdomar mellan 13 och20 år i eftersatta bostadsområden, varmed främst avsågs de s.k.miljonprogramsområdena i storstadsregionerna. Delegationenskulle kunna använda 10 milj.kr. under en treårsperiodav de medel som disponeras av allmänna arvsfonden. Genom dettautvecklingsarbete nås många invandrarungdomar. -- Insatsernasamordnas av en särskild arbetsgrupp och följs redan frånstarten av en grupp utvärderare. Utvärderingen och enredovisning av arbetsgruppens arbete skall enligt regeringensskrivelse föreligga senast i februari 1995.Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en kartläggningav det anslagsfinansierade stödet till föreningslivet och underåret redovisat uppdraget till regeringen. I uppdraget ingick attäven redovisa förslag om hur en fördjupad prövning av stödet kangöras. Statskontorets rapport (1991:6) bereds för närvarandeinom . -- En arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet har gjort en preliminäröversyn av systemet med statsbidrag till invandrarnasriksorganisationer och redovisat några alternativ till nuvarandeordning. Dessa frågor och de alternativa modellerna har undervåren 1991 diskuterats med invandrarrådet.Utskottet, som vill erinra om att möjligheter tillprojektbidrag också finns inom ramen för åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism (A5), avstyrker med hänsyntill pågående utredningsarbete och projektverksamhet bifall tillmotion Sf629 yrkandena2 och3.Ines Uusmann m.fl. (s) tar i motion Sf633 uppinvandrarkvinnornas situation och begär att regeringen skall geinvandrarverket i uppdrag att redovisa åtgärder för att stärkakvinnornas ställning i samhället.Av regeringens skrivelse framgår att invandrarverket underhösten 1991 fått i uppdrag att belysa hur invandrarkvinnors livförändras i det nya landet och lämna förslag om vad som behövergöras för att stärka invandrarkvinnors ställning. Motion Sf633får därmed anses tillgodosedd, och utskottet avstyrker bifalltill motionen.Lars m.fl. (v) anser i motion Sf619 att det är viktigtatt svenska frivilligorganisationer ges ekonomiskaförutsättningar att lämna rådgivning och stöd åt flyktingar somplanerar att återvandra samt att ytterligare 1 milj.kr. böranslås för detta ändamål. De framhåller att återvandrare frånSverige i och organiserat verksamhet förhjälp till självhjälp för återvandrare samt anser att Sverigebör anslå 0,5 milj.kr. för attstödja denna verksamhet. Motionärerna begär således attriksdagen skall anslå ytterligare 1,5 milj.kr. till stöd föråtervandrande flyktingar (yrkande 30).Projektbidrag har kunnat utgå tillorganisationer för deras projekt för stöd till flyktingarnasfrivilliga återvändande. Med hänsyn till det stora värdet avprojektet förutsätter utskottet en välvillig bedömning av fråganom bidrag även under nästa budgetår inom ramen för tillgängligaresurser. Utskottet är dock inte berett att förorda attytterligare medel av den storleksordning som föreslagits imotionerna skall anvisas under anslaget, och utskottet avstyrkerdärför bifall till motion Sf619 yrkande30.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.D 4. Överföring av flyktingar m.m.Från anslaget bekostas organiserad överföring till avflyktingar, bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag tillflyktingars resor från för bosättning i annat land samtbidrag enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingarför kostnader för anhörigas resor till . Vidare betalasockså bidrag till resor från för vissa asylsökande somvill lämna landet innan asylärendet är avgjort.Sverige har haft ett av beslutatsystem för kollektiv överföring av flyktingar genom s.k.flyktingkvoter. har kvoten varit generell, dvs.icke nationalitetsbestämd. Kvoten skall användas för uttagningav flyktingar eller andra personer som befinner sig i ensärskilt utsatt situation och/eller för att ta hand om fall därUNHCR har särskilda svårigheter att finna ett lämpligtplaceringsland. Den svenska kvoten är inte begränsad tillflyktingar i ordets formella bemärkelse, utan kan användas ocksåför personer som är förföljda och befinner sig i fara men ännuinte kunnat lämna sitt land. Antalet faktiskt överfördaflyktingar varierar , eftersom uttagningsbeslutinte alltid kan följas av utresetillstånd från detland där flyktingen befinner sig.Regeringen ger budgetårsvis riktlinjer för kvotens användning.Statens invandrarverk har ansvaret för uttagning och överföringav flyktingar till . Uttagningarna sker i nära samverkanmed främst UNHCR. samråder de nordiskaregeringarna regelmässigt i policyfrågor inom ramen för dennordiska samrådsgruppen för flyktingfrågor.Kvoten uppgick och fram t.o.m.förra budgetåret till ca 1250 personer . För budgetåret1991/92 beslöt att öka kvoten till 2000 personer(prop. 1990/91:192, SfU13, rskr. beslötriksdagen, som en tillfällig åtgärd med anledning avflyktingsituationen i och kring , att under budgetåretytterligare ca 1250 flyktingar och andra personer i behov avskydd fick föras över till Sverige.För /93 föreslår regeringen att till anslagetD4. anvisas ett förslagsanslag på . Beloppetmotsvarar en flyktingkvot om ca 2000 personer. Ibudgetpropositionen anges att några önskemål från UNHCR förnärvarande inte finns om ytterligare överföring av flyktingartill Sverige.Ingvar m.fl. (s) anför i motion Sf605 att en generöskvot för organiserad överföring av flyktingar bör vara ettcentralt inslag i en aktiv flyktingpolitik och att den avriksdagen fastställda kvoten bör kunna ökas genom beslut avregeringen, om det internationella läget så kräver. Demottagningserbjudanden som UNHCR har från länder som tar emotflyktingar inom ramen för en kvot är helt otillräckliga,framhåller motionärerna, och det är därför nödvändigt attSverige såväl successivt ökar den egna flyktingkvoten somarbetar kraftfullt internationellt för att andra länder ökarsina flyktingkvoter. Motionärerna begär ett tillkännagivande omdet anförda (yrkande 8).Liksom motionärerna anser utskottet att bör visagenerositet i fråga om att ta emot flyktingar inom ramen för enorganiserad överföring av flyktingar. Utskottet anser också attviss flexibilitet finns för överföring av flera flyktingar närdet internationella läget så kräver, och att riksdagensstyrning av flyktingkvotens storlek liksom hittillshuvudsakligen avser anslagsbeviljande. Utskottet anser attfrågan om önskvärdheten och förutsättningarna att ökaflyktingkvoten bör uppmärksammas kontinuerligt och utgår frånatt så sker inom . Med hänsyn till detinternationella samarbete som enligt vad som ovan redovisatspågår, anser utskottet sig också kunna utgå från att även fråganom olika länders möjligheter att ta emot flyktingar genomöverföring ägnas tillbörlig uppmärksamhet. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion Sf605 yrkande8.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf619 yrkande 26 attflyktingkvoten bör ökas till 3000 personer och anslaget föröverföring av flyktingar m.m. ökas med 4milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit.Som återgivits ovan finns inte önskemål frånUNHCR om överföring av flyktingar utöver vad som föreslagits avregeringen. Redan på grund härav men också med hänsyn till denmycket ansträngda situationen inom mottagningssystemet anserutskottet inte att nu bör beslutas någon ökning avflyktingkvoten. Utskottet tillstyrker med det anfördaregeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker bifalltill motion Sf619 yrkande26.Berith () begär i motion Sf17 med hänvisning tillden utökade flyktingkvoten för /92 att särskilthjälpbehövande flyktingar från lägren med irakiska kurder iTurkiet ges asyl i Sverige.Som återgivits ovan ger regeringen riktlinjer för användningenav flyktingkvoten. har godkänt en extra överföringunder /92 med hänsyn till situationen i och kringIrak. Något ytterligare uttalande av om användningenav denna extrakvot bör enligt utskottets uppfattning integöras, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf17.D 5. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingarm.m.Ersättningssystemet och anslagetFrån anslaget betalas fr.o.m. ersättningtill kommuner och landstingskommuner enligt förordningen(1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m.Övergångsvis lämnas också ersättning från anslaget för sådanaflyktingar som togs emot i kommunerna . Bestämmelserför denna ersättning finns i förordningen (1990:928) om statligersättning för ekonomisk hjälp till flyktingar som beviljatsuppehållstillstånd --1990.Till anslaget föreslås i budgetpropositionen anvisas ettförslagsanslag på . Förslaget har inteföranlett något motionsyrkande, och utskottet biträderförslaget.Riksdagen antog /ett samlatreformprogram i syfte att underlätta för flyktingar att så snartsom möjligt få en fast förankring i svenskt arbets- ochsamhällsliv och därmed minska deras beroende av samhällets stöd.Reformprogrammet bestod av följande delar:en reformerad svenskundervisning (prop. 1989/90:102, UbU27),målinriktad prioritering inom arbetsmarknadsverket av tidigainsatser till förmån för flyktingar (prop. 1989/90:100, AU11),åtgärder för att utveckla samverkan mellan de olika organ somär engagerade i flyktingmottagandet och ett nyttersättningssystem till kommunerna för flyktingmottagandetfr.o.m. 1989/90:105, SfU21).I det nya systemet för ersättning till kommunerna harersättningarna för ekonomiskt bistånd till flyktingar ochhuvuddelen av övriga bidrag till kommunerna lagts samman i enschabloniserad engångsersättning som räknas upp medhänsyn till bl.a. kostnadsutvecklingen. för flyktingar som fyllt16 år och .