bet · GF01UbU9 · 1992-03-12 00:00:00 — Anslag till utveckling av skolväsendet, m.m. Proposition 1991/92:100 bil. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag till detvå centrala myndigheterna på skolområdet, nämligen statensskolverk och i skolan.Under anslaget Stöd för utveckling av skolväsendet tillstyrksäven regeringens förslag till besparing (53 milj.kr. ).Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslagatt slopa bidraget till vissa fackliga centralorganisationerskursverksamhet (ca 43 milj.kr.). Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i övrigt.Samtliga motioner avstyrks.Till betänkandet fogas fem reservationer, i vilka bl.a.begärs medel för löntagarorganisationernas verksamhet i skolansarbetslivsorientering och en kampanj med mottot "Rör inte minkompis". Vidare avstyrks förslaget om avskaffande av bidragettill vissa fackliga centralorganisationers kursverksamhet.ÅTTONDE HUVUDTITELN Proposition 1991/92:100 bil. Statens skolverkRegeringen har under anslaget B 1 (s. 32--33) föreslagit2. att till för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på 229954000 kr.2. i skolanRegeringen har under anslaget B 2 (s. 34--36) föreslagit3. att till iskolan för /93 anvisar ett förslagsanslag på90615000 kr.3. Utveckling och produktion av läromedelRegeringen har under anslaget B 3 (s. 37--38) föreslagit4. att till Utveckling och produktion av läromedelför /93 anvisar ett reservationsanslag på17454000 kr.4. Stöd för utveckling av skolväsendetRegeringen har under anslaget B 4 (s. 38--40) föreslagit5. att till Stöd för utveckling av skolväsendetför /93 anvisar ett reservationsanslag på40822000 kr.5. Forskning inom skolväsendetRegeringen har under anslaget B 5 (s. 40--41) föreslagit6. att till Forskning inom skolväsendet /93 anvisar ett reservationsanslag på 24 812 000kr.6. Särskilda insatser på skolområdetRegeringen har under anslaget B 7 (s. 42--43) föreslagit8. att till Särskilda insatser på skolområdet /93 anvisar ett förslagsanslag på 177988000kr.7. FolkbildningRegeringen har under avsnitt C (s. 69) föreslagit1. att godkänner vad i propositionen anförts omavskaffande av anslaget Bidrag till viss centralkursverksamhet, m.m. 1991/92:Ub204 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att ges iuppdrag att ta fram läromedel om samer för skolan, med medelfrån anslagsposten B 3. Utveckling och produktion av läromedel.1991/92:Ub222 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hörselkonsulenter och regionala team fördöva och hörselskadade elever.1991/92:Ub223 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar anslå 26 milj.kr. till anslaget Bidrag tillcentral kursverksamhet m.m. för /93.1991/92:Ub225 av m.fl. (s) vari yrkas2. att beslutar om extrainsatser i skolan på temat,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans arbetslivsorientering isamverkan med arbetsmarknaden.1991/92:Ub227 av m.fl. (s) vari yrkas4. att beslutar tillföra anslaget Bidrag tillcentral kursverksamhet, m.m. 26 milj.kr. för budgetåret1992/93,5. att beslutar tillföra anslaget B 4. Stöd förutveckling av skolväsendet , dvs. merän regeringen föreslår och att detta senare belopp används fördet ändamål som angivits i denna motion,6. att beslutar tillföra 4 milj.kr. till anslagetB 1. för bidrag till löntagarorganisationersverksamhet med skolinformatörer och för information omutbildning och rekrytering av handledare.1991/92:Ub241 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppdrag till i atti samverkan med inrätta ett läspedagogisktinstitut.1991/92:Ub245 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ytterligare stödinsatser förelever med medicinska handikapp.1991/92:Ub246 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av resurscentra för skolelevermed autism.1991/92:Ub248 av (m) vari yrkas att riksdagenför över 20 milj.kr. för /93 från anslaget B 5.Forskning inom skolväsendet till E 4. Samhällsvetenskapligafakulteterna m.m.1991/92:Ub252 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av projektmedel för utvecklande avstöd till elever med medicinska handikapp.1991/92:Ub263 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en sammanslagning av ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fristående organisationför utvärdering av skola och skolresultat.1991/92:Ub282 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av regionala resurscentra förelever med autism.1991/92:Ub295 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av förbättrat stöd för barn medmedicinska handikapp.1991/92:Ub303 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av regionala resurscentra för elever med autism.1991/92:Ub803 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsuppgifterna vid statensskolverk.1991/92:Ub810 av m.fl. (v) vari yrkas3. att till Stöd för utveckling av skolväsendetför /93 anvisar . utöverregeringens förslag.1991/92:So224 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av specialpedagogiskahjälpmedel för handikappade.1991/92:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fortsättning avutvecklingsprojektet .1991/92:Kr273 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fortsättning påverksamheten "kultur i skolan". Statens skolverkStatens skolverks arbetsuppgifter och organisation framgår avförordningen (1991:1121) med instruktion för statens skolverk.Föredragande statsrådet föreslår att bidraget (för innevarandebudgetår .) under detta anslag tilllöntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörer ochför information om utbildning och rekrytering av handledareslopas. Vidare föreslås att stödet till den av Förbundet motläs- och skrivsvårigheter bedrivna verksamheten vid Skrivknutenbör öka med , varmed det sammanlagda bidraget tillverksamheten blir nära 1,6 milj.kr.I två motioner behandlas funktion ocharbetsuppgifter. I motion 1991/92:Ub263 (m) understryksvikten av att verksamheten i skolan utvärderas. Enligtmotionären kan fältorganisation inte fullgöra ensjälvständig utvärdering av skolväsendet. I stället börutvärderingsfunktionen ligga hos en från skolmyndigheternafristående organisation (yrkande 2). Vidare föreslås i sammamotion (yrkande 1) att statens skolverk och statens institutför handikappfrågor i skolan () bör slås samman till enmyndighet. Motionären hänvisar till utvecklingen i kommunerna,där det finns en strävan att öka samverkan mellan den vanligaundervisningen och undervisningen av elever med olika former avinlärningsproblem, sociala problem och handikapp. I motion1991/92:Ub803 (c) yrkande 3 anses det inte förenligt medskolverkets arbetsuppgifter att fördela bidrag till vissaorganisationer. Motionärerna föreslår att regeringen införarbetet med budgetpropositionen 1993/94 gör en översyn i syfteatt renodla arbetsuppgifter.Utskottet vill erinra om beslut om ansvaret förskolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) som bl.a.innebar att två centrala myndigheter på skolans områdeinrättades fr.o.m. , nämligen statens skolverkoch . En av huvuduppgifter är att utveckla ochansvara för en nationellt sammanhållen och samordnaduppföljning och utvärdering av skolans verksamhet (jfr nämndaförordning med instruktion för statens skolverk). framhöll vid behandlingen av propositionenom ansvaret för skolan skall ansvar förläroplansutveckling samt tillsyn och utvärdering också omfattahandikappade elever. Det är således endast åtgärder rörande detspeciella stödet till handikappade som skall åligga (jfrförordningen med instruktion för statens institut förhandikappfrågor i skolan, 1991:1081). Utskottet delarföredragande statsrådets uppfattning i budgetpropositionen(s.11) att det är viktigt att se till att ordningen med ensärskild myndighet för handikappfrågor inte försvårarambitionen att så långt möjligt integrera de handikappade i denordinarie skolverksamheten.Enligt utskottets mening är det för tidigt att dra någraslutsatser i vad mån myndigheterna har kunnat genomföra deuppgifter som ålagts dem och vilka arbetsuppgifter someventuellt kan överföras till annan myndighet. Utskottetinstämmer i vad som anförs i budgetpropositionen (s. 11),nämligen att det är angeläget att redan från början följa,studera och utvärdera hur väl den nya myndighetsorganisationenlyckas motsvara ambitionerna.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1991/92:Ub263 yrkandena 1 och 2samt 1991/92:Ub803 yrkande 3.I motion 1991/92:Ub225 (s) yrkande 3 hävdas att om skolanskall kunna förmedla kunskaper och insikter om arbetslivetbehövs en aktiv medverkan från bl.a. parterna påarbetsmarknaden. Enligt motionärerna bör anvisamedel till löntagarorganisationernas verksamhet i skolansarbetslivsorientering.Utskottet hänvisar till vad utbildningsministern iinledningen till budgetpropositionen (s. 20) anmäler när detgäller det statsfinansiella läget och besparingar inomutbildningsdepartementets område.Löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörerm.m. har behandlats av utskottet ochsenast vid föregående (jfr bet. 1990/91:UbU21).Utskottet har därvid framhållit vikten av att det råder godakontakter mellan företrädare för de enskilda skolenheterna ochföreträdare för anställda vid berörda företag. Utskottet utgårfrån att goda kontakter mellan skolan och arbetslivet även ifortsättningen bör kunna upprätthållas. När det gällerersättning till de fackliga organisationerna för derasmedverkan i skolan bör samma villkor gälla som för övriginformationsverksamhet i skolan.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1991/92:Ub225yrkande 3.Regeringen beräknar det samlade medelsbehovet till statensskolverk till 229 954 000 kr.I motion 1991/92:Ub227 (s) yrkande 6 föreslås att 4 milj.kr.tillförs detta anslag för bidrag till löntagarorganisationernasverksamhet med skolinformatörer och för information omutbildning och rekrytering av handledare (dvs. totalt233954000 kr.) i enlighet med vad som i det föregående imotion 1991/92:Ub225 yrkande 3 anförts om skolansarbetslivsorientering.Utskottet anser att med hänsyn till detstatsfinansiella läget bör genomföra den besparing som föreslåsunder detta anslag i vad gäller bidraget tilllöntagarorganisationerna. Då utskottet ej heller i övrigt harnågot att erinra mot medelsberäkningen föreslår utskottetbeträffande anslagsbeloppet att med bifall tillproposition 1991/92:100 och med avslag på motion 1991/92:Ub227yrkande 6 till för /93 anvisarett förslagsanslag på 229 954 000 kr.2. i skolanStatens instituts för handikappfrågor i skolan ()arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen(1991:1081) med instruktion för statens institut förhandikappfrågor i skolan.I budgetpropositionen (s. anmäls bl.a. att i sinanslagsframställning för /93 redovisat förslagtill en reformkostnad av ca 55 milj.kr. Föredragande statsrådetfinner anledning att påminna om gränsdragningen mellanskolverkets och enligt myndigheternasinstruktioner. Statsrådet beräknar en höjning av medlen tillSIH:s förvaltningskostnader med . Högstaprioritet måste ges den verksamhet som direkt riktar sig tillde handikappade eleverna, dvs. stödorganisationen.I motion 1991/92:Ub222 (s) framförs förslag om särskildahörselkonsulenter och regionala team för döva ochhörselskadade elever. Motionärerna konstaterar att det ärlandstingens hörselvårdskonsulenter som ansvarar för attföräldrarna får den information som behövs för att rättskolplacering sker för döva och hörselskadade elever. Denregionala stödorganisationen för handikappade elever somadministreras av har ingen hörselpedagogisk expertis.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Enligt instruktionen för skall institutet samverka medlandstingens pedagogiska hörselvård när det gällerhörselskadade elever. har planeringsberedningarnainom länsskolnämndsorganisationen förfogat över medel för attköpa tjänster från landstingens pedagogiska hörselvård. harfrån länsskolnämnderna övertagit den till handikappade, somför närvarande omfattar 104,5 tjänster för olika slag avhandikapp. Utskottet utgår från att inom ramen för anvisademedel utnyttjar den hörselpedagogiska expertis som finns inomlandstingen så att kommunerna även i fortsättningen kan få stödvid planeringen av hörselskadade elevers skolgång.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1991/92:Ub222.I tre motioner, nämligen 1991/92:Ub245 (s), 1991/92:Ub252 (s)och 1991/92:Ub295 (fp) framförs förslag om stöd till elevermed medicinska handikapp. Enligt motionärerna har avskoleleverna någon form av medicinskt handikapp. Motionärernakonstaterar att elever med syn- och hörselskador samtrörelsehinder bistås i sin skolsituation av särskildakonsulenter, medan elever med medicinska handikapp inte får ettmotsvarande stöd. För dessa elever kan det vara fråga om mycketkvalificerade pedagogiska utredningar som inte ryms inomordinarie skolhälsovård. Motionärerna erinrar slutligen om attSIH i sin anslagsframställning för /93 begärt 2milj.kr. för stödåtgärder till elever med medicinska handikapp.Liksom motionärerna vill utskottet fästa uppmärksamheten påatt ett stort antal elever i det ordinarie skolväsendet harmedicinska handikapp. Det rör sig om t.ex. elever medastma/allergi, diabetes, psoriasis, epilepsi och stamning samtelever med hjärt-, njur- och lungsjukdomar. Dessa elever harofta svårigheter att genomföra sin skolgång på samma sätt somandra elever. Det gäller problem med praktiska frågor i denvanliga skoldagen, t.ex. utformningen av skollokalerna,skolmatens sammansättning och schemaläggningen. Det förekommerockså att elever med visst medicinskt handikapp inte kan deltai alla verksamheter i skolan.I skrivelse till utbildningsutskottetfrån framhålls att ca 10%av skoleleverna har ett medicinskt handikapp, dvs. kronisksjukdom/handikapp som fordrar medicin eller behandling och ärså funktionellt betydelsefull att elevens skolsituation ipedagogiskt, fysiskt, psykiskt eller socialt avseende påverkasav sjukdomen/handikappet. Enligt centralkommittén är medicinskahandikapp i skolan inte i första hand ett medicinskt problemutan ett pedagogiskt och psykosocialt problem. Okunnighetenbland skolans personal är enligt centralkommittén stor. Det ärangeläget att kunskap om medicinska handikapp och deraspsykosociala aspekter, lämplig pedagogik m.m. kontinuerligtsamlas in och sprids till samtliga skolor. bör den specialkompetens som fordras förmedicinska handikapp finnas inom där övriga handikappfrågorinom skolan handläggs.SIH:s förslag i anslagsframställningen för /93om 2 milj.kr. för utökning av institutets verksamhetsområdetill att omfatta elever med medicinska handikapp biträds inte ibudgetpropositionen. Föredragande statsrådet framhåller (s. 36)att ett av de främsta hindren för att dessa elever skall få enbra skolsituation är bristande kunskap hos lärare om elevernassjukdomar och symptom. Det är en uppgift för skolhälsovården,över vilken har tillsynen, att sprida kunskap om demedicinska handikappen. Därmed kan förutsättningar skapas föratt skolans verksamhet anpassas också till de medicinskthandikappade elevernas behov. Statsrådet understryker att dettagäller såväl generellt som i fråga om den enskilde eleven.Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning i vadgäller skolhälsovårdens ansvar för elever med medicinskahandikapp. Utskottet vill i detta sammanhang erinra omelevvårdskonferensens uppgifter vid varje skola(grundskoleförordningen 3kap. 3--5§§ resp.gymnasieförordningen 7kap. 32--36§§). kallas utomstående expertis som harkompetens i frågor som skall behandlas.Det är nödvändigt att undervisningen och skolans övrigaverksamhet anpassas till elevens behov. Ansvaret för dettavilar ytterst på skolledningen och personalen i varje skola. Påcentral nivå ankommer det på att inom ramen för sintillsynsverksamhet noga följa utvecklingen.Med hänvisning till vad utskottet nu anfört föreslårutskottet att avslår motionerna 1991/92:Ub245,1991/92:Ub252 och 1991/92:Ub295.När det gäller anslagsbeloppet under detta anslagberäknar regeringen det samlade medelsbehovet till 90615000kr. för /93. Då utskottet inte har något atterinra mot medelsberäkningen föreslår utskottet att riksdagentill i skolan /93 anvisar ett förslagsanslag på 90615000kr.3. Utveckling och produktion av läromedelUr anslaget utgår bidrag till produktion av läromedel i ämnendär det är brist på lämpliga läromedel. Bidrag utgår enligtförordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissaläromedel. Anslaget disponeras av statens skolverk och avstatens i skolan ().I motion 1991/92:So224 (s) yrkande 4 om handikappolitikenkonstateras att det råder brist på specialpedagogiskahjälpmedel. Enligt motionärerna är det därför viktigt attproduktionen av läromedel för handikappade elever ökar.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.För innevarande budgetår disponerar . Bl.a. betalas kostnader för utveckling ochproduktion av samt information om läromedel för elever medhandikapp. underdetta anslag.SIH skall enligt sin instruktion (1991:1081) utveckla,framställa och distribuera läromedel för handikappade elever. ingår fyra rikscentraler för pedagogiskahjälpmedel, nämligen rikscentralen i (RPH-HÖR),rikscentralen i (RPH-RH), rikscentralen i (RPH-SYN) och rikscentralen i (RPH-SÄR).Riksrevisionsverket genomförde en förvaltningsrevisionav bl.a. verksamheten vid rikscentralerna. Resultatet avgranskningen har redovisats i riksrevisionsverketsrevisionsrapport 1990:1010 (dnr 1989:1983). Såväl statensskolverk som avser att göra en översyn av det statligastödet till utveckling och produktion av läromedel samtinvesteringsbehov.Utskottet utgår från att statens skolverk inom ramen för denordinarie utvärderingen och tillsynen av skolverksamheten ikommunerna beaktar de handikappade elevernas tillgång tillläromedel. Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1991/92:So224 yrkande 4.I motion 1991/92:Ub204 (v) yrkande 1 begärs att skolverketges i uppdrag att ta fram läromedel om samer för skolan.Enligt motionären finns det inte läromedel om samer, samerskultur och samernas historia i svenska skolor. Om den samiskakulturen skall kunna bevaras och utvecklas krävs det att dengörs synlig i samhällets totala kulturbild och att den gesstatus bl.a. genom att undervisning om samerna sker i Sverigesskolor.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Enligt direktiven till läroplanskommittén (dir. 1991:117)måste kunskaper om det svenska kulturarvet få en merframträdande plats i undervisningen. Det framhålls vidare attperspektivet inte får vara för snävt. Även frågan om förståelseoch respekt för såväl inhemska minoriteters som andra folkskulturarv skall genomsyra undervisningen.När det gäller undervisningen om samer, samers kultur ochsamernas historia anser utskottet att dessa frågor bör tas uppi sitt naturliga sammanhang i olika läroämnen. Detta synsättbör självfallet även återspeglas vid behandlingen avsamefrågorna i läromedlen. Som anförts i det föregående pågårinom en översyn av principerna för stödet tillutveckling och produktion av läromedel. I detta arbete kommerbl.a. frågan om identifiering av bristområden påläromedelsområdet att belysas. Mot denna bakgrund finnerutskottet ingen anledning att föreslå vidta någonsärskild åtgärd i denna fråga, varför motion 1991/92:Ub204yrkande 1 avstyrks. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attregeringen avser att förelägga ensärskild proposition om en samlad samepolitik.Då utskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningenföreslår utskottet när det gäller anslagsbeloppet attriksdagen till Utveckling och produktion av läromedel /93 anvisar ett reservationsanslag på17454000 kr.4. Stöd för utveckling av skolväsendetUnder detta anslag utgör två anslagsposter Utvecklingsarbeteenligt bedömning och Vissa specialdestineradeutvecklingsinsatser den största andelen av det totalaanslagsbeloppet. Den senare anslagsposten skall användas tillmedel för vissa av statsmakterna fastlagda specialdestineradeutvecklingsinsatser enligt förordningen (SKOLFS 1991:4) omstatsbidrag till särskilda utvecklingsinsatser inomskolområdet. Vidare utgår medel för utvecklings- ochutvärderingsarbete kring skolans dataundervisning.I enlighet med i inledningen till budgetpropositionen (s. 20)redovisade besparingar under utbildningsdepartementetsverksamhetsområde har detta anslag minskats med 53 milj.kr.Denna minskning beräknas på det sammanlagda medelsutrymmet förde två förstnämnda anslagsposterna.I motion 1991/92:Ub225 (s) yrkande 2 under rubriken fostra framhålls att arbetet nu måste intensifieras iskolan för att bemöta mobbning, främlingsfientlighet ochrasism. Enligt motionärerna bör centrala medel anslås för enkampanj inom skolans område med mottot "Rör inte minkompis".Utskottet finner det angeläget att slå fast att skolan börengageras för att motarbeta främlingsfientlighet och rasism.Detta ligger enligt utskottets uppfattning helt i linje medintentionerna bakom mål och riktlinjer i gällande läroplanerför och gymnasieskolan. Enligt vad utskottetinhämtat har i skrivelse till samtliga skolstyrelser() redovisat en sammanställning av lämpligtundervisningsmaterial när det gäller skolans åtgärder motetnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. har till skolstyrelserna sänt ut sin broschyrMoteld -- Tips på material som kan användas i undervisningen.Slutligen har genomfört en enkätbland undervisningsråden i verkets fältorganisation om etniskdiskriminering, främlingsfientlighet och rasism i skolan.I budgetpropositionen bil. 12 (, s. 164)tas frågan upp om åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism.Enligt föredragande statsrådet måste främlingsfientlighetliksom tendenser till rasism och antisemitism med kraftbekämpas. En rad initiativ härtill har tagits av ideellaorganisationer och andra aktörer i samhället. Regeringen harockså en viktig roll i kampen mot främlingsfientlighet, vilkethar strukits under i regeringsförklaringen, anför föredragandestatsrådet. Mot denna bakgrund föreslås att särskilda medelavsätts till regeringens disposition för insatser motfrämlingsfientlighet, rasism och antisemitism. Medlen bör kunnaanvändas för olika ändamål. De insatsområden som kan kommaifråga är t.ex. skolan, lärarfortbildningen, kulturen samtarbete bland ungdomar. Regeringen föreslår att 10 milj.kr. fårdisponeras för sådana insatser under ett särskilt anslag A5.Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism för budgetåret1992/93 (elfte huvudtiteln). Enligt vad utskottet erfarit harregeringen fattat beslut om att avsätta5,2 milj.kr. ur allmänna arvsfonden för insatser motfrämlingsfientlighet och rasism bland barn och ungdom.Enligt utskottet är motionärernas yrkande i huvudsaktillgodosett, varför motion 1991/92:Ub225 yrkande 2 avstyrks.I två motioner behandlas vissa utvecklingsprojekt inomskolans verksamhet. I motion 1991/92:Kr273 (s) yrkande 4framförs önskemål om att verksamheten "kultur i skolan" skallfå möjlighet att utvecklas även i fortsättningen. I motion1991/92:Kr271 (s) yrkande 24 begärs att projektet "dans iskolan" skall få fortsatt stöd till sin verksamhet.När det gäller särskilda utvecklingsinsatser i skolan börsträvan vara att inlemma kulturinsatser i skolans reguljäraverksamhet och att det efter hand skall bli naturligt att deenskilda skolorna tar ansvar för sin egen kulturverksamhet (jfrprop. 1989/90:100, bil. 10, bet. UbU13, rskr. I sambandmed behandling av propositionen om ansvaret förskolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr.