bet · GF01NU20 · 1992-04-21 00:00:00 — Regeringen har aviserat en nyforskningspolitisk proposition till våren 1993.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de fyrahär aktuella motionerna i berörda delar.Tre särskilda regionala projekt är föremål för yrkanden ifyra motioner.I motion 1991/92:N229 (s) behandlas en försöksverksamhet medrådgivning för produktutveckling till småföretagare ochinnovatörer, vilken bedrivs inom tre s.k. idéverkstäder iGävleborgs län. lämnas råd omproduktutveckling till småföretagare och innovatörer inom ramenför Produktråd (GPR) och tre idéverkstäder i ,och . har kommunerna ansvarat förfinansiering och drift av idéverkstäderna, medanutvecklingsfonden i länet har samordnat och administrerat GPR.Problemet för regionen är, anför motionärerna, att detlångsiktigt inte går att ekonomiskt klara verksamheten. Medbidrag från resurser för stöd till innovatörer ochsmåföretagare skulle det, enligt motionärerna, skapas möjlighetatt mer långsiktigt bygga upp en sådan organisation. Dettaskulle, föreslår de, kunna göras på försök i län.Den verksamhet som bedrivs av Produktrådfinansieras av , och utvecklingsfonden. Avden årliga budgeten på ca 1,2 milj.kr. svarar för ca 0,5milj.kr. (via anslaget F1, programmet Nya produkter),för ca 0,6 milj.kr. och utvecklingsfonden förresterande 0,1 milj.kr. Därutöver bidrar utvecklingsfonden tillverksamheten genom egna arbetsinsatser. Enligt uppgift frånNUTEK avser verket inte att avbryta sitt engagemang iproduktrådens verksamhet; det finns produktråd i samtliga län.Någon utökning av medverkan är dock enligt verket intetrolig med hänsyn bl.a. till de av regeringen föreslagnabesparingarna på det aktuella anslaget.Enligt utskottets mening är den verksamhet som bedrivs iGävleborgs län inom ramen för de tre idéverkstäderna i ,och ett exempel på hur rådgivning avseendeproduktutveckling, särskilt riktad till innovatörer och andrasmåföretagare, kan utformas på ett framgångsrikt sätt. Modellenär unik för , men borde enligt utskottetsuppfattning kunna stå som förebild för hur motsvarande typ avverksamhet skulle kunna byggas upp i andra delar av landet.Det ligger inom ansvarsområde att utan detaljstyrningfatta beslut om stöd till olika verksamheter. Utskottet villdock framhålla det angelägna i att den aktuella verksamheten iGävleborgs län kan upprätthållas och vidareutvecklas. Ävenutvecklingsfonden och bör -- inom ramen för sinaresurser -- uppmärksamma verksamheten. Något initiativ frånriksdagens sida anser utskottet dock inte erforderligt; motionenavstyrks.En s.k. tvärsektoriell samverkan i är föremålför yrkanden i motionerna 1991/92:N202 (s) och 1991/92:N275 (m).I med omnejd startades ettsamverkansprojekt mellan staten och näringslivet --utveckling (SIRU).Projektets syfte är att stärka betingelserna för industrinsutveckling i . Ett annat exempel på tvärsektoriellsamverkan i är "Miljöprojekt godstrafik" i Göteborgmed syfte att effektivisera godstransportsystemen för att minskaluftföroreningarna. I båda motionerna begärs att skalluttala sig för ett ökat statligt engagemang via i deaktuella samverkansprojekten. Projekten ses av motionärerna somförsöksmodeller som borde kunna stå som förebilder för liknandeprojekt i andra delar av landet. I motion 1991/92:N202 (s)preciseras begäran om statligt stöd till ett yrkande om att 30milj.kr. skall avsättas till SIRU inom ramen för NUTEK:sresurser.NUTEK har från anslaget till teknisk forskning och utveckling,programmet Nya produkter, anvisat . för enförstudieprocess inom SIRU den 1 augusti 1991till . En lägesrapport skall avlämnas senastden och en slutrapport senast den 30 juni 1993.Enligt uppgift från är det inte aktuellt med någraytterligare medel till projektet.Den typ av regionalt samverkansprojekt som tas upp i de tvåhär aktuella motionerna är, menar utskottet, exempel påverksamheter som borde kunna få tillämpning även i andra delarav landet utifrån de speciella förutsättningar som gäller iolika regioner. Som tidigare nämnts är det somsjälvständigt fattar beslut om stöd till olika verksamheter inomramen för befintliga resurser och gällande riktlinjer.Enligt utskottets uppfattning saknas det anledning förriksdagen att nu ta något initiativ beträffandesamverkansprojektet . De två aktuella motionerna avstyrksdärmed.I bedrivs en form för tillämpadindustriell forskning genom samverkan mellan skogsindustrinoch högskolan i /. I motion 1991/92:N216 (kds)begärs att skall göra ett uttalande om att dennaforskningsmodell borde ses som en förebild för andra delar avlandet. Vidare bör staten enligt motionärerna ta ett merlångsiktigt ekonomiskt ansvar för verksamheten. bordedärför uttala att medel -- i storleksordningen 3 milj.kr. per årunder en treårig försöksperiod -- skall ställas till förfogandeför projektet inom ramen för den planeradeforskningspolitiska propositionen.Landshövdingen i har idecember 1991 i en skrivelse till tagit uppden berörda forskningsinstitutionens finansiering. Departementethar genom statssekreterare besvarat skrivelsen.Hon har därvid framhållit att hon anser att det är bra medefterfrågestyrd forskning och nya former för samspelet mellanhögskola och näringsliv. Eftersom statens medel är begränsade ärdet viktigt att finna effektiva organisationsformer. Enligtstatssekreteraren bör det ställas krav på dem som efterfrågartillämpad forskning och utveckling så att de tar ett störreekonomiskt ansvar. Beträffande statliga insatser via NUTEKunderstryks i svaret från departementet att myndighetenhandlägger enskilda ärenden helt självständigt.Utskottet finner inte någon anledning för att agerai den nu berörda frågan. Motion 1991/92:N216 (kds) avstyrkssålunda.TräteknikI två motioner tas upp frågan om insatser för att ökavidareförädlingen inom skogsindustrin.Skogsbruket har dominerats av kvantitetstänkande ochhar i mindre utsträckning varit inriktat på frågor om kvalitetoch vidareförädling, sägs det i motion 1991/92:N223 (s). Därkrävs att staten nu skall ta initiativ till ett projekt iinlandet som kan bli "banbrytande för en fortsatt utvecklinginom träförädlingen". Utvecklingsarbetet kan ske genomsamverkansprojekt mellan olika intressenter inom skogsbruk,sågverk och befintlig träförädlingsindustri, anför motionärerna.Från sida anser vi, sägs det i motion1991/92:N238 (v), att det fortfarande finns en mycket storutvecklingspotential för svensk träindustri om vidareförädlingendrivs längre och om produktionen görs till ett sammanhängandesystem från råvara till köpare av den färdiga träprodukten. Detär olyckligt att det s.k. Träman 90-programmet avslutas underinnevarande budgetår, anför motionärerna vidare och föreslår att10 milj.kr. skall tillskjutas till för en fortsättning avprogrammet. Regeringen bör vidta åtgärder för att stärkautbildning, forskning och utveckling inom träteknikens område,sägs det vidare i motionen. För kommande budgetår borde sålunda3milj.kr. anvisas till för att den trätekniskaforskningen inom programmet Ny teknik skall förstärkas.Regeringen borde också återkomma till med förslag ommedel för inrättande av ett antal nya professurer inom områdetny och förbättrad teknik med syfte att främja vidareförädling avträråvaran; huvuddelen av dessa bör placeras vid högskolor iskogsbygden, säger motionärerna avslutningsvis.Våren 1991 avslog motionsyrkanden (s; v) liknande dehär aktuella. Utskottet (bet. 1990/91:NU35 s. 45 f.) hänvisadetill att det på flera håll pågick arbete för attvidareförädlingen inom skogsindustrin skall främjas.Företrädarna för och de grönareserverade sig till förmån för motionsyrkandena.Beträffande kraven på ökade insatser för forskning hänvisadeutskottet till en då pågående studie (särskild utredare:professor ) av forskningsbehoven inom svenskträvarubaserad industri. I betänkandet (Ds 1991:62) Kunskap förkonkurrenskraft -- skogsindustrins kunskapsförsörjning harutredaren lämnat förslag om ökade resurser till trätekniskutbildning vid de tekniska högskolorna som syftar till att denakademiskt utbildade kompetensen på området skall stärkas. Debranschgemensamma kollektiva forskningsinstituten,Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut och Institutet förträteknisk forskning -- Trätek, anses böra få fortsätta sinverksamhet i minst samma omfattning som för närvarande.Betänkandet har remissbehandlats. Förslag på områdetplaneras ingå i den forskningspolitiska propositionen våren1993.Sedan början av 1970-talet har staten anvisat medel till ettsärskilt branschprogram för insatser inom den träbearbetandeindustrin. Programmet administreras av (tidigare: statensindustriverk -- SIND). I budgetpropositionen föreslås nu (s. 38)att detta program, som ingår i anslaget Småföretagsutveckling (B5), skall upphöra i stället för, som tidigarehar planerats, . Utskottet behandlar detta anslag iett senare avsnitt (s. 50).Syftet med Träman 90-programmet är att ökavidareförädlingsgrad, produktivitet och lönsamhet i företag inomsåväl sågverks- som trävarumanufakturindustrin. Programmet harbedrivits i samråd mellan (tidigare SIND),utvecklingsfonderna och länsstyrelserna i ,, och , Norrlandsfondensamt företrädare för de berörda branscherna. Programmetdisponerar 8--9 milj.kr. för innevarande budgetår, varav NUTEKsvarar för 3 milj.kr. har låtit göra en utvärdering avprogrammet, i vilken bl.a. konstateras att de företagsinriktadeinsatserna i huvudsak bedömts vara positiva. De kollektiva ochinstitutionsanknutna insatserna har inte omfattats avutvärderingen. planerar enligt uppgift för att programmeti sin nuvarande form skall upphöra vid utgången av innevarandebudgetår. Eventuellt kan verksamheten komma att fortsättadärefter, om länsstyrelserna tillhandahåller ytterligare medelvia regionalpolitiskt stöd.Inom ramen för det tidigare nämnda branschprogrammet förträindustrin har låtit träkonsultföretaget göraen analys av svenska sågade trävarors framtida konkurrenskraftjämfört med träbaserade skivmaterial och andra material i västraTyskland och . I utredningsrapporten,-- drivkrafter, hot och möjligheter (, R1992:9), föreslås ett antal generella åtgärder som de svenskaträvaruproducenterna bör vidta för att på ett mer effektivt sättkunna möta konkurrensen från producenter av substituerandematerial.Utskottet behandlar i detta avsnitt det sakliga innehållet ide två här aktuella motionerna. Kraven på ökade anslag tas upp idet följande avsnittet om anslag till teknisk forskning ochutveckling.Med hänvisning bl.a. till det utredningsarbete som professorLennart har genomfört anser utskottet att det inte finnsanledning för att nu ta initiativ i de frågor somaktualiseras i motionerna. De framlagda förslagen avseende denträtekniska utbildningen kommer som tidigare nämnts attbehandlas i den forskningspolitiska propositionen . Deaktuella motionerna avstyrks därmed i berörda delar.Anslag till teknisk forskning och utvecklingFrån anslaget Teknisk forskning och utveckling ()finansieras det stöd till den berörda forskningen ochutvecklingen som administreras av . Verksamheten är somredan nämnts indelad i tre programområden -- Ny kunskap, Nyteknik och Nya produkter. Inom det förstnämnda programmetinitieras och lämnas stöd till industriellt motiveradelångsiktiga forskningsprogram och till projekt förkunskapsutveckling. Programmet Ny teknik har till syfte attfrämst stödja förberedande teknikutveckling och därtill koppladteknisk forskning. Programmet Nya produkter syftar till enbreddning av industribasen inom olika produkt- och teknikområdengenom att stimulera tillkomsten av nya teknikbaseradeaffärsverksamheter.För kommande budgetår föreslår regeringen ett anslag på 750,9milj.kr. Förslaget grundar sig på att vissa besparingar måstegöras till följd av det ansträngda statsfinansiella läget.I propositionen begärs också att skall godkänna deriktlinjer för stödet till teknisk forskning och utveckling somregeringen anger. Sammanfattningsvis uttalas att tekniskforskning och utveckling är av grundläggande betydelse för attökad produktivitet, förnyelse och tillväxt i industrin skalluppnås. understryks vikten av att denna utvecklingleder mot miljövänliga produkter och processer. utgör ettviktigt industripolitiskt instrument i det medellånga och långatidsperspektivet, anförs det.Regeringen anser att det är angeläget att industrin tar ettökat finansiellt ansvar för de insatser som sker i samverkanmellan och industrin. Goda förutsättningar att bidra tillett ökat teknikbaserat företagande med hjälp avproduktutvecklingsstöd anses främst finnas inominformationsteknikrelaterade projekt samt inom områdena förbioteknik, biomedicinsk teknik och miljöteknik. Insatserna bördärför ytterligare koncentreras till projekt för teknik- ochforskningsbaserat nyföretagande inom dessa områden, sägs det ipropositionen. Stöd till Eureka-projekt med deltagande av småoch medelstora företag borde också ges hög prioritet. Mindrevikt borde i stället läggas på andra aktiviteter. Det stöd medinriktning på arbetstagarinitierade projekt, som startades år1977, bör integreras med övrigtproduktutvecklingsstöd, säger regeringen vidare.De förändringar som föreslås för bl.a. programmet Nyaprodukter medför enligt regeringen att en ny programstruktur börutformas inför /94.Regeringen begär också bemyndigande att låta statenikläda sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd tillteknisk forskning och utvecklingsarbete m.m. för de fyrabudgetåren 1993/94--1996/97 om högst 375 milj.kr., 323 milj.kr.,263 milj.kr. resp. 225 milj.kr.Högre anslag till teknisk forskning och utveckling än vadregeringen har föreslagit förordas i tre motioner.I motion 1991/92:N240 (s) föreslås en förstärkning av anslagetmed inriktning på tekniskt nyföretagande. I praktiken minskar --trots regeringens uttalanden om motsatsen -- de resurser somavsätts till tekniskt nyföretagande, hävdar motionärerna. Detkan inte vara riktigt, anser de, att -- såsom regeringenföreslår -- i den nuvarande situationen med lågkonjunktur krävaatt företagen skall ta ett ökat ansvar för forskningen. Riskenär då att företagen i större utsträckning flyttar sinaforskningsresurser till andra länder med en generösare syn påstatens roll, heter det.Anslaget till teknisk forskning och utveckling bör undantasfrån besparingskrav -- även i ett ekonomiskt bekymmersamt läge--, sägs det i motion 1991/92:N270 (v). Motivet för detta ärenligt motionärerna att teknisk forskning och utveckling, somsamtidigt är inriktad mot miljövänlig samt resurs- ochenergisnål produktion, är nödvändig för förnyelsen av industrin.I stället för den neddragning av anslaget som föreslås avregeringen förordar motionärerna en höjning av anslaget med 150milj.kr. till totalt 900 milj.kr.I motion 1991/92:N238 (v) föreslås en uppräkning av anslagetmed 13 milj.kr. till totalt 763,9 milj.kr. Höjningen är avseddatt finansiera motionärernas här tidigare behandlade förslag omatt Träman 90-programmet skall ges möjlighet att fortsätta ochatt den trätekniska forskningen skall förstärkas.Med anledning av ett fattat riksdagsbeslut behandlarutskottet först en fråga om anvisning av medel tillforskningsrådsnämnden (FRN) via det aktuella anslaget tillteknisk forskning och utveckling. Därefter tar utskottet uppregeringens förslag till riktlinjer för den tekniska forskningenoch utvecklingen och slutligen frågan om nivån på anslaget.I proposition 1991/92:76 om vissa förändringar avmyndighetsstrukturen inom högskole- och studiestödsområdetföreslog regeringen att FRN skulle avvecklas. att en organisationskommitté skulle tillsättas med uppgiftatt se över den framtida användningen av medlen inom området förinformationsförsörjning.På förslag av utbildningsutskottet (bet. 1991/92:UbU18) harriksdagen (RD 1991/92:94) emellertid beslutat avvisaregeringens förslag om att FRN skall läggas ned vid utgången avinnevarande budgetår. Enligt beslut skall FRNfortsätta med oförändrade uppgifter och i hittillsvarandeformer. Vidare har regeringen anmodats att i denforskningspolitiska propositionen redovisa en samladbedömning av forskningsrådsorganisationen. Beträffande anslagettill FRN under huvudtitel harriksdagen beslutat att det tills vidare skall föras upp medsamma belopp som för innevarande budgetår, eller med 79,3milj.kr. Regeringen skall återkomma med förslag om förändratanslagsbelopp, med utgångspunkt från bl.a. sedvanlig pris- ochlöneomräkning.Till FRN har tidigare medel också anvisats övernäringsdepartementets huvudtitel, nämligen från det här aktuellaanslaget () till teknisk forskning och utveckling. Dessamedel är avsedda för forskning inom området teknisk-vetenskapliginformationsförsörjning. För innevarande budgetår har 2,44milj.kr. I budgetpropositionen anmälernäringsministern, i anslutning till omnämnande av den tidigarenämnda organisationskommittén, att 2,5 milj.kr. tillfälligtomförts till anslaget (F 7) avseende europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete.Enligt näringsutskottets mening bör beslut om attFRN skall fortsätta sin verksamhet med oförändrade uppgifter ochi hittillsvarande former få till följd att FRN tilldelasmedel även för den informationsvetenskapliga forskningen. Tillsvidare bör FRN för detta syfte från anslaget till tekniskforskning och utveckling få disponera ett oförändrat beloppjämfört med innevarande budgetår. Utskottet föreslår därför enökning av anslaget med 2,44 milj.kr. På motsvarande sätt somriksdagen har uttalat angående medel till FRN överutbildningsdepartementets huvudtitel bör regeringen under hösten1992 återkomma till med överväganden om eventuelltförändrat anslagsbelopp till den nu aktuella forskningen medanledning av bl.a. pris- och löneomräkning.Utskottet övergår så till frågan om riktlinjer för dentekniska forskningen och utvecklingen och anslaget för dettaändamål.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att den tekniskaforskningen och utvecklingen är av avgörande betydelse förindustrins förnyelse och utveckling. Det statsfinansiella lägetmed ett växande budgetunderskott innebär dock att alla sektorermåste ta ansvar för erforderliga besparingar.Med krympande budgetramar är det angeläget att de satsningarsom görs koncentreras till sådana områden där utbytet kanbedömas bli störst. I propositionen utpekas, som harredovisats, vissa prioriterade områden:informationsteknikrelaterade projekt, bioteknik och biomedicinskteknik samt miljöteknik. Det föreslås även att Eureka-projektmed deltagande av små och medelstora företag skall ges högprioritet. Utskottet har inget att erinra mot dessaprioriteringar.Utskottet delar också regeringens uppfattning att industrinbör kunna ta ett större ekonomiskt ansvar för de insatser somsker i samverkan med . Om industrin tar ett sådant ökatansvar kan det leda till en högre effektivitet och enverklighetsanpassning av den tekniska forskningen ochutvecklingen.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i berördadelar. avstyrks de tre här aktuella motionerna imotsvarande delar.StandardiseringFör standardiseringsverksamheten tillämpas fr.o.m. budgetåret1990/91 en ny finansieringsmodell (se prop. 1989/90:88, bet.NU30). Modellen innebär att det statliga bidraget till dennaverksamhet lämnas dels i form av ett allmänt bidrag, sommotsvarar av vad övriga intressenter beräknas bidra med,dels i form av ett målrelaterat bidrag, som skall användas tillstandardiseringsprojekt som rör säkerhet, arbetsmiljö,konsumentskydd och miljöskydd. För nästa budgetår har anslagettill () beräknats till 43,4milj.kr.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag;anslaget tillstyrks.I detta sammanhang behandlar utskottet två motionsyrkandenrörande integrering av miljökriterier i standarder ochutbildning av konsumentrepresentanter istandardiseringsfrågor.Internationella standarder kan bli ett mycket viktigtinstrument i arbetet för att uppnå en bättre miljö, sägs det imotion 1991/92:Jo612 (s). Det har inte fått denuppmärksamhet som det förtjänar. Regeringen bör i uppdrag att arbeta fram ettunderlag för hur miljökriterier skall kunna integreras istandarder, anför deltar på tre nivåer -- globalt,inom det europeiska standardiseringsarbetet och nationellt -- iarbeten med syfte att miljöhänsyn skall beaktas vid utarbetandeav standarder.Inför FN:s miljökonferens i i juni 1992tillsattes en särskild arbetsgrupp för miljöfrågor inomramen för ISO (International standardization organization).Arbetsgruppen, i vilken deltar aktivt via SISverkställande direktör , har gjort en inventering somskall ligga till grund för ett programarbete vidmiljökonferensen.Inom den europeiska standardiseringsorganisationen de Normalisation -- -- har miljöfrågor behandlatsav en s.k. adhoc-grupp, i vilken deltar via företrädareför SIS. skall en genomgång göras avmiljöintressenternas behov av europeiska standarder.På det nationella planet finns inom den allmännastandardiseringsgruppen (SIS-STG) en särskild arbetsgrupp förmiljöfrågor.Generellt gäller beträffande SIS verksamhet att den styrs avde olika intressentgrupperna. Statens insatser avser främstområden där frågor som rör säkerhet kommer in.Utskottet delar de synpunkter som framförs i motionen attinternationella standarder kan vara ett instrument i arbetet föratt främja en bättre miljö. Som framgår av den lämnaderedovisningen deltar aktivt i arbeten som syftar till attmiljöhänsyn skall beaktas vid utarbetande av standarder. Dettasker globalt, inom det europeiska standardiseringsarbetet och pådet nationella planet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet denaktuella motionen i berörd del.Det finns ett behov av ökad utbildning avkonsumentrepresentanter inom standardiseringen, sägs det imotion 1991/92:L712 (s). Där framhålls att deltartotalt 21 personer via i 83 olika kommittéer,grupper, fullmäktigeförsamlingar och styrelser inomstandardiseringen. Detta är dock inte tillräckligt enligtmotionärerna. De menar att det vid SIS inrättade konsumentrådetskulle kunna vara till hjälp om det avsattes medel förutbildning av konsumentrepresentanter.Riksdagen beslöt (prop. 1989/90:88, bet. NU30) ominrättande av ett konsumentråd och ett arbetsmiljöråd . Rådens syfte är att stärkakonsumenternas och arbetstagarnas deltagande istandardiseringsverksamheten och att höja medvetenheten omkonsument- och arbetsmiljöfrågornas betydelse i det tekniskastandardiseringsarbetet.Konsumentrådet tillsätts efter förslag från konsumentverket.En representant från är ordförande för rådet.Enligt uppgift pågår en diskussion inomkonsumentrådet och styrelsen för SIS om utbildning avkonsumentrepresentanter i standardiseringen. frågan om finansiering av en sådan utbildning kan ske viaSIS målrelaterade bidrag. I sammanhanget kan noteras att medelfrån arbetsmiljöfonden har använts för att finansiera fackligaorganisationers deltagande i standardiseringsarbetet.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att det inte finnsnågot behov av initiativ från i denna fråga. Motion1991/92:L712 (s) avstyrks sålunda i berörd del.Forskning för ett avfallssnålt samhälleVåren 1990 beslutades om ett -- mellan numeranäringsdepartementet och miljö- och naturresursdepartementetgemensamt -- treårigt program för forskning för ett avfallssnåltsamhälle (prop. 1989/90:90, bet. Näringsdepartementetsdel rör produktutveckling, medan miljö- ochnaturresursdepartementets del gäller avfallshantering. I denforskningspolitiska propositionen skall regeringenpröva den fortsatta verksamheten. Den myndighet som hanterarstödet skall byta namn från programrådet för forskning för ettavfallssnålt samhälle till avfallsforskningsrådet.För nästa budgetår föreslås ett anslag på 24,6 milj.kr.avseende del av programmet. Utskottet haringet att erinra mot regeringens förslag; anslaget tillstyrks.I detta avsnitt behandlar utskottet också två motionsyrkandensom rör miljöteknik.Regeringen bör anmodas att utarbeta ett program ommiljöteknik, inkl. arbetsmiljöteknik, anförs det i motion1991/92:N270 (v). har, sägs det, förlorat åtskilliga åri utvecklingen av miljöanpassad teknik och miljöanpassadesystem, men på en rad områden kan dock ha en möjlighetatt inta en ledande position.