bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — Liknandesynpunkter framförs i motion Kr8 (c) i denna del dock utan attnågot formellt yrkande framställs.Konstitutionsutskottet har anfört följande.Som anförs i motion Kr5 yrkande 3 kan principiellainvändningar riktas mot inrättandet av ett statligt publikråd.Programverksamheten bör enligt utskottets mening inteunderkastas någon annan kontroll från statens sida änradionämndens granskning och den prövning som kan ske iyttrandefrihetsmål enligt yttrandefrihetsgrundlagen. Utskottetavstyrker därför propositionen i denna del och tillstyrkermotion Kr5 yrkande 3. Vid denna bedömning avstyrker utskottetyrkandena om publikrådets sammansättning i motion Kr3 yrkande 3.Kulturutskottet ansluter sig till konstitutionsutskottetsbedömning.Ägarskap och företagsform (avsnitt 10.4), och SverigesUtbildningsradio skall enligt propositionen vara självständigaaktiebolag. Pressen, näringslivet, folkrörelserna, konstnärligaoch vetenskapliga akademier och oberoende kulturellasammanslutningar skall erbjudas att bli ägare till bolagen. Omenskilda ägare, t.ex. på grund av jäv, inte kan kvarstå somägare skall aktierna erbjudas staten. Som skäl för förslagetanförs i huvudsak följande.Ett antal av de hittillsvarande ägarna till har aviserat att de vill frånträda sina aktierinför en ny avtalsperiod. Detta gäller främst ägare inomnäringslivs- och pressgrupperna. Ett motiv som anges är riskenför jävssituationer. Flera ägare har nämligen engagerat sig ieller avser att gå in i olika medieprojekt i konkurrens medpublic service-företagen. Den övervägande delen av ägarna inomfolkrörelsegruppen har dock deklarerat att de önskar kvarstå somägare. Eftersom många folkrörelser kommer attintressera sig för annan radio- och TV-verksamhet får manemellertid anta att det kommer att ske avhopp även från dennaägargrupp. De nuvarande hembudsreglerna innebär i extremfalletatt en aktieägare skulle kunna inneha samtliga aktier i den egnaägargruppen. Teoretiskt sett skulle en enda ägare ifolkrörelsegruppen kunna uppnå aktiemajoritet i . Mot denna bakgrund förutsätts att aktier somutbjuds till försäljning i stället bör kunna hembjudas tillstaten. En ny ägargrupp bör beredas tillfälle att bli ägare isyfte att bibehålla en spridd och balanserad ägarkrets. Dennagrupp bör bestå av konstnärliga och vetenskapliga akademier samtoberoende kulturella sammanslutningar. För inledningen av nästaavtalsperiod bör aktierna fördelas så att pressen har ,näringslivet , folkrörelserna och den nya ägargruppen20%.I motion Kr5 (s) yrkande 4, såvitt nu är i fråga, ärmotionärerna kritiska mot propositionens förslag i fråga omägarskap och företagsform. Motionärerna pekar på att devetenskapliga och konstnärliga sammanslutningar som skall ingå iden nya ägargruppen ännu inte är vidtalade. De är också negativatill förslaget att en hembudsregel införs i bolagsordningarnasom innebär att staten tar över aktierna om någon av ägarnafrånträder (yrkande 13).Motionärerna menar att det nuvarande ägandet av Radiomed ägare som representerar skilda delar av samhället fungerarsom en garant för public service-verksamhetens integritet iförhållande till staten och skilda påtryckningsgrupper. Attdelar av näringslivet och delar av pressen inte vill kvarstå iSveriges Radio minskar enligt motionärerna inte värdet av attägandet också är skilt från staten. I historiens ljushar näringsliv och press spelat en tvivelaktig roll som ägare avetermedier (yrkande 6).Vidare anför motionärerna att ägarnas uppgifter skiljer sigfrån dem som gäller för vanliga kommersiella företag.Medelstilldelning och allmänna riktlinjer för verksamhetenbestäms av och regeringen. Ägarnas inflytande består iatt de tillför styrelsearbetet kompetens och erfarenheter. Denminskning av antalet styrelseledamöter som föreslås ipropositionen innebär att alla ägargrupper tillsammans skallutse två styrelseledamöter i varje programföretag. Det blirdärmed enligt motionärerna inte längre möjligt för samtligaägargrupper att delta i styrelsearbetet. Motionärerna anser attregeringens förslag till förändringar av ägarsammansättningenoch principerna för styrelsernas utseende är ogenomtänkta. Deanser att därför bör begära att regeringen återkommermed förslag i dessa frågor efter det att den överlagt mednuvarande ägare i enlighet med riktlinjerna i förra åretsriksdagsbeslut (yrkande 8).I motion Kr7 (v) anför motionärerna att också handikapp-,freds-, miljö- och invandrarorganisationer bör tillfrågas om etteventuellt delägande (yrkande 2). De menar vidare atthembudsrätten skall begränsas så att staten inte kan blimajoritetsägare av bolagen. De föreslår därför att hembudsrättenför staten begränsas till (yrkande 4).Konstitutionsutskottet anser att public service-verksamhetenäven i fortsättningen bör bedrivas i aktiebolagsform och attaktierna i bolagen bör fördelas på det sätt som föreslås ipropositionen. Vidare anför utskottet -- i fråga omhembudsreglerna -- följande.De nuvarande hembudsreglerna innebär att en aktieägare skullekunna komma att inneha samtliga aktier i den egna ägargruppen.Utskottet anser att detta är en mindre lämplig ordning och delardärför regeringens uppfattning att aktier som utbjuds tillförsäljning i stället bör kunna hembjudas till staten.Kulturutskottet kan i allt väsentligt ansluta sig tillkonstitutionsutskottets bedömning. Då det gäller de ipropositionen och motionsvägen upptagna hembudsfrågorna har dockkulturutskottet -- mot bakgrund av vad som anförs i motionerna-- vid sina överväganden kommit fram till följande. Förslaget ipropositionen om en hembudsskyldighet till staten bör godtas.Det bör emellertid vara möjligt för regeringen att sälja aktiersom den förvärvat genom hembud till viss stiftelse, folkrörelse,akademi, sammanslutning eller annan som är att hänföra tillnågon eller några av de fyra ägargrupper som skall finnas ifortsättningen. Regeringen bör få ett bemyndigande i enlighethärmed. Genom utskottets ställningstagande tillgodoses i vissutsträckning de krav som motionsvägen framställts rörandeförslaget i propositionen om hembud.I övrigt avstyrker utskottet motionsyrkandena och tillstyrkeratt godtar de förslag som regeringen lagt fram i dennadel.Programföretagens styrelser (avsnitt 10.4.1)Styrelserna i programföretagen skall enligt propositionenvardera bestå av nio ledamöter. För varje styrelse skall gällaatt regeringen utser ordförande och tre ledamöter. Ipropositionen anförs att det är viktigt att ta hänsyn tillpersonlig kompetens och integritet vid valet av personer tillpublic service-företagens styrelser. En annan viktig aspektanges vara att det i styrelserna bör ingå personer med kunskaperoch erfarenheter från olika sektorer av det svenska samhälletoch som sammantaget representerar den kunskap och erfarenhet somär relevant för verksamheten. Regeringen bör enligtpropositionen inför utseende av ledamöterna samråda med ledarnaför samtliga i representerade partier.Vidare föreslås i propositionen att ägarna på resp.bolagsstämma skall utse två ledamöter. Den verkställandedirektören och två personalrepresentanter är självskrivnaledamöter. I propositionen uttalas förhoppningen att ägarna vidsina val av ledamöter utgår från samma integritetskriterier sombör gälla vid regeringens val av styrelseledamöter. Staten börenligt propositionen såsom eventuell aktieägare normalt intedelta i valet av dessa styrelseledamöter.I motion Kr5 (s) yrkas att -- med avslag på regeringensförslag -- styrelserna i , , , och skallutses efter de regler som gäller i resp. bolags bolagsordningoch att styrelsen efter de två sistnämnda bolagens samgåendeutses i enlighet med vad som angetts i förra åretsriksdagsbeslut (yrkande 4 delvis, 11 och 12).Konstitutionsutskottet har anfört följande.Som anförs i propositionen bör styrelsernas storlek bli någotmindre så att bättre förutsättningar ges för ett effektivtstyrelsearbete. Utskottet biträder därför regeringens förslagatt varje styrelse i programföretagen skall bestå av nioledamöter. Av dessa bör som anförs i propositionen regeringenutse ordförande och tre övriga ledamöter. Utskottet delar denuppfattning som förs fram i propositionen om personligkompetens, integritet, kunskap och erfarenhet hosstyrelseledamöterna.Kulturutskottet ansluter sig till konstitutionsutskottetsbedömning i ovan angivna hänseenden.Enligt propositionen bör styrelserna inte innehålla någraandra suppleanter än de två lagstadgade.Kulturutskottet anser att det därutöver bör utses tvåsuppleanter i varje styrelse. En av dessa bör utses avregeringen. Den andre bör utses av ägarna på bolagsstämman.Riksdagen bör med anledning av regeringens förslag och motionKr5 yrkande 4 i aktuell del samt yrkandena 11 och 12 som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.Ekonomiska förutsättningar (avsnitt 10.6)Regeringens förslag presenteras på följande sätt.Medelstilldelningen till public service-företagen skall liksomnu värdesäkras med utgångspunkt i ett index. --1995får public service-företagen tillsammans en reformram om 150milj.kr. , sammanlagt 450 milj.kr.På public service-företagen ställs ett rationaliseringskrav omvardera 100 milj.kr. De medel somfrigörs genom ytterligare rationaliseringar får behållas förreforminsatser.Medelstilldelningen skall vara samlad och inte innehållaspecialdestinerade belopp.Ansvaret för byggnadsinvesteringar och övriga lokalfrågorskall i fortsättningen ankomma på respektive programföretag.Programföretagen får inom tillgänglig ekonomisk ram göra deprioriteringar som krävs för att uppfylla målen medverksamheten.I propositionen redovisas en s.k. fördelningsnyckel sominnebär att av tillgängliga medel för fördelas 61,09 %till Televison, till och 4,60 %till . Denna relation mellanprogrambolagens medelstilldelningar skall vara oförändrad underavtalsperioden, föreslås det i propositionen.I motion Kr5 (s) yrkas att skall besluta attmedelstilldelningen för skall fastställas för denkommande sexåriga avtalsperioden i enlighet med de riktlinjersom angavs i förra årets riksdagsbeslut (yrkande 16).Utskottet har i det föregående avstyrkt förslag avmotionärerna om en sexårig avtalsperiod och om ett bibehållandeav koncernkonstruktionen.Med hänvisning härtill och då utskottet inte har något atterinra mot regeringens förslag avstyrker utskottetmotionsyrkandet och föreslår att godkänner vad somförordats i propositionen i vad avser ekonomiska förutsättningarför perioden --1996.Anslagsframställningar (avsnitt 10.7)Utskottet hänvisar till propositionen (s. 81). Utskotteterinrar om vad utskottet anfört (s. 25--26) om redovisning avplaner i anslagsframställningarna för programföretagens insatserför funktionshindrade.Utsändning och programinsamling (avsnitt 10.8)Nytt huvudmannaskap för rundradionätet (avsnitt 10.8.1)Ett statligt aktiebolag (avsnitt 10.8.1.1)En omorganisation av verksamheten med programutsändning ochprograminsamling för Sveriges-radioföretagen och det nyareklam-TV-företaget aviserades vid föregående iproposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågor. Planerna på attomorganisera verksamheten och skilja den från televerketföranleddes av att associationsform avsågs ändras,eventuellt till aktiebolag. Vidare skulle tillkomsten av ettnytt reklam-TV-företag göra en ändring av verksamhetensfinansiering nödvändig eftersom rundradiosändingarna av Sverigesradio-företagens program till största delen betalatsdirekt till genom medelsanvisning frånrundradiokontot. Alla programföretag, Radio-företagenliksom det nya reklam-tv-företaget, förutsattes efteromorganisationen av verksamheten med programinsamling ochprogramutsändning betala hyra för att få utnyttja sändarnätet.I den nu aktuella propositionen förordas att ett nytt statligtaktiebolag, fristående från , ,skall bildas . Det nya bolaget skall hahuvudmannaskapet för rundradionätet, vilket enligt propositionenbör behållas i helstatlig ägo, bl.a. av beredskapshänsyn och somen garanti för konkurrensneutralitet.De medel från TV-avgiften och statsbudgeten som disponeras avteleverket för rundradioverksamhet skall enligt propositionenfr.o.m. disponeras av rundradiobolaget. Dendirekta medelstilldelningen för rundradioverksamheten avsesupphöra . skall avtal hahunnit träffas mellan rundradiobolaget och publicservice-företagen, vilka i likhet med andra programföretagfr.o.m. i stället får köpa rundradiobolagets tjänster.Bolagets verksamhet kommer att vara spridd över hela landetmed 55 större sändarstationer och drygt 600 mindre stationersamt radiodrift- och rundradiocentraler, OB-grupper m.m.Regionkontor finns i , , , ochSundsvall. Huvudkontoret avses även fortsättningsvis varaförlagt till Stockholmsområdet.I motion Kr233 (s), vilken väcktes under allmänna motionstideni januari , hemställs att den kommande nya organisationenför rundradiosändningar skall lokaliseras till . Imotionen nämns därvid möjligheten att överföra huvudmannaskapetför den nya organisationen till Radiotjänst i , somansvarar för uppbörden av TV-avgifterna.Lokalisering till av den nya organisationen förrundradiosändningar förordas i motion Kr296 (s). Motionärernahänvisar bl.a. till att sydöstra av nämnts somett prioriterat område för lokalisering av ny eller förändradstatlig verksamhet.Utskottet påminner om att vid föregående riksmöteinte hade något att erinra mot att rundradiosändningar skallanförtros en fristående organisation (prop. 1990/91:149, bet.KU39, rskr. Utskottet anser att bör godkännaregeringens förslag i den nu aktuella propositionen att ettfristående statligt aktiebolag, , bildas föratt ansvara för rundradionätet. Utskottet anser vidare att detinte finns skäl för att uttala sig i frågan omlokalisering av det nya rundradiobolagets huvudkontor. Utskottetförutsätter att bolagets verksamhet organiseras på det sätt somär mest gynnsamt och effektivt för verksamheten. Med det anfördaföreslår utskottet att avslår motionerna Kr233 ochKr296.Tillsyn av rundradiobolagets verksamhet (avsnitt 10.8.1.2)Utskottet tillstyrker regeringens förslag att den ickekonkurrensutsatta verksamheten inom skallgranskas av och att bolaget åläggsuppgiftsskyldighet gentemot verket. Utskottet föreslår ienlighet härmed att antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1987:519) omriksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag ochstiftelser. Lagförslaget har intagits i bilaga 1 tillbetänkandet.Rundradiobolagets verksamhet (avsnitt 10.8.2)Programutsändning och programinsamling m.m. (avsnitt 10.8.2.1)Svensk Rundradio AB:s huvuduppgift blir enligt propositionenatt bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program.Bolaget skall vidare utveckla och marknadsföra andra tjänstersom kan utföras med stöd av de resurser som har byggts upp förradio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenligamed verksamheten inom radio- och TV-området. I propositionenredovisas de tjänster som utförs av SektornRundradio inom och som skallkunna utföra.Rundradiobolaget skall enligt propositionen (s. 86) gesändningsberättigade programföretag tillgång till sändarnätet pålikvärdiga villkor. I propositionen (s. 46--48) anges -- iavsnittet om public service-verksamheten -- att sändningarnaskall ske med hög säkerhet och att den tekniska kvaliteten påsändningarna bör vara hög. Regeringen skall enligt propositionen(s. 48 och 86) i avtal med resp. programföretag ange vad somskall innefattas i sändningstäckning, driftsäkerhet, tekniskkvalitet m.m. Utgångspunkten skall därvid vara att kraven iprincip skall motsvara vad som gäller förteleverkets verksamhet med utsändning av SverigesRadio-företagens kanaler. Förhållandet mellan resp.programföretag och rundradiobolaget regleras i sin tur i avtaldem emellan.Enligt motion Kr6 (s) yrkande 2 bör avtal om driftsäkerhetm.m. träffas mellan staten och rundradiobolaget direkt och inte-- som förordas i propositionen -- mellan staten ochprogramföretagen, vilka i sin tur träffar avtal medrundradiobolaget.Utskottet anser att det med den konstruktion som föreslås-- ett helt fristående statligt rundradioföretag, vars tjänsterköps av programföretagen -- är rimligt att avtal omsändningstäckning, driftsäkerhet m.m. sluts mellan staten ochprogrambolagen. Därmed blir de senare skyldiga att i sin turställa motsvarande krav på de tjänster som de köper frånrundradiobolaget. Några skäl för att skulle frångåpropositionsförslaget har inte framförts i motionen. Utskottetavstyrker motionens yrkande 2.Beredskapsåtgärder (avsnitt 10.8.2.2)Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs ipropositionen om beredskapsåtgärder för Svensk Rundradio AB.Forsknings- och utvecklingsverksamhet (avsnitt 10.8.2.3)Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs ipropositionen i fråga om forsknings- och utvecklingsverksamhetinom Svensk Rundradio AB.Ekonomiska förutsättningar (avsnitt 10.8.2.4)Utskottet föreslår att godkänner vad som förordas ipropositionen i fråga om ekonomiska förutsättningar för SvenskRundradio AB.Överföringar från (avsnitt 10.8.3)Överföring av anläggningar och utrustning (avsnitt 10.8.3.1)Utskottet föreslår att godkänner vad som förordats ipropositionen i fråga om överföring av anläggningar ochutrustning från till Svensk Rundradio AB.Överföring av personal (avsnitt 10.8.3.2)Den personal som arbetar inom sektorn Rundradio vid TeleverketRadio skall enligt propositionen anställas i Svensk RundradioAB.Som en naturlig och självklar del av bolagets arbetsuppgifterbör enligt propositionen (s. 86, 93--94) höra att svara förservice och underhåll för den egna utrustningen samt att kunnaerbjuda sådana tjänster för inhyrd utrustning. För att bolagetskall kunna ta det odelade ansvaret för kvalitet ochdriftssäkerhet i tjänsterna bör en egen serviceorganisation ingåi bolaget. Även det faktum att rundradiobolaget måste agerakonkurrensneutralt vid sina kontakter med externa kunder talarenligt propositionen för egna serviceresurser. bedömer dessutom att en sådan lösning blir billigareför rundradiobolaget än om bolaget i stället skulle köpamotsvarande service från . Delar av den för TeleverketRadio gemensamma teknikserviceorganisationen skall i enlighethärmed föras över till . Den personal somföreträdesvis arbetar med rundradioverksamhet inom den nuvarandeserviceorganisationen bör föras över till rundradiobolaget.Servicepersonal som huvudsakligen arbetar inom områdena mobilateletjänster, radiolänkverksamhet för telefoni och televerketsegna entreprenader bör vara kvar inom . ochden organisationskommitté, som skall förbereda inrättandet avrundradiobolaget, förutsätts samråda om hur servicepersonalenskall fördelas.I motion Kr6 (s) yrkande 1 framförs farhågor för att -- omserviceorganisationen delas mellan rundradiobolaget ochteleverket -- en försämrad service skall bli resultatet,särskilt i glesbygden där avstånden är stora. En sammanslagningav serviceorganisationen har skett så sent som iår. Syftet var att uppnå fördelar med en mera storskaligorganisation. Vid en delning av serviceorganisationen kommer denkvarvarande delen av Radio att koncentrera sin del avservicepersonalen till färre orter i landet. Motionärenframhåller att detta medför att arbetstillfällen i glesbygdenförsvinner och befarar att den nya organisationen inomTeleverket Radio även totalt sett kommer att innebära färrearbetstillfällen. I motionen förordas mot denna bakgrund sambrukav personal mellan Radio och det nyarundradiobolaget. Sambruk av personal är enligt motionärensmening den mest effektiva och rationella metoden.Utskottet anser -- på i propositionen anförda grunder -- attdet nya rundradiobolaget bör ha en egenteknikserviceorganisation, varför en delning av den nuvarandeserviceorganisationen bör göras. Utskottet förutsättersjälvfallet att rundradiobolaget med den föreslagnaserviceorganisationen till fullo kommer att kunna uppfylla dekrav som ställs på bolaget i fråga om driftssäkerhet,servicenivå m.m. Utskottet anser att det är viktigt attrundradiobolaget och noga överväger huruvida vinsterkan göras genom samverkan av olika slag i fråga omservicepersonal. Utskottet anser att det bör ankomma påteleverket och rundradiobolaget att bedöma i vilken utsträckningsambruk av servicepersonal är den bästa lösningen för attverksamheten skall vara så effektiv och säker som möjligt i helalandet, både i tätortsområden och i glesbygd. Vad utskottetanfört bör med anledning av yrkande 1 i motion Kr6 somsin mening ge regeringen till känna.Uppbörd av TV-avgifter m.m. (avsnitt 10.9)Radiotjänst i (avsnitt 10.9.1)Efter ett riksdagsbeslut sköts uppbörden av TV-avgifterför innehav av TV-mottagare och avgiftskontrollen avmoderbolaget genom ett för ändamålet bildat dotterbolag,Radiotjänst i Kiruna AB.I propositionen anförs att inga förändringar behövs i fråga omuppbörden av TV-avgifter m.m. och att Radiotjänst i Kiruna ABbör behålla sina hittillsvarande uppgifter med uppbörd ochkontroll.Utskottet har ingen erinran mot vad som anförts ipropositionen.Förvaltning av rundradiomedlen (avsnitt 10.9.2)ansvarar moderbolaget för den finansiellasamordningen för rundradiorörelsen.Regeringen föreslår att i fortsättningenskall ansvara för förvaltningen av rundradiomedlen. Som skäl förförslaget anförs i propositionen bl.a. följande. De treprogramföretagen får som ägare ett gemensamt ansvar föruppbörden av TV-avgifter m.m. som bedrivs av Radiotjänst iKiruna AB. För att åstadkomma en klar och tydligansvarsfördelning bör det ankomma på en part att ansvara förförvaltningen av rundradiomedlen. Vid bedömningen av vilket avde tre programföretagen som bör ges uppgiften har valet fallitpå det största av dem, . Det förutsätts attSveriges Television håller de andra programföretagen välunderrättade i denna fråga. I ansvaret ingår att förvalta demedel som Radiotjänst i överför till riksgäldskontoretgenom att välja mellan de placeringsalternativ somriksgäldskontoret erbjuder, låna upp medel vid underskott pårundradiokontot, svara för likviditetsplanering avseendeutbetalningarna från rundradiokontot, redovisamedelsförvaltningen, lämna ekonomiskaredovisningar till regeringen m.m. Staten bör sluta ett särskiltavtal med om förvaltningen avrundradiomedlen.I motion Kr238 (s) anförs att ansvaret för administration,samordning och förvaltning av rundradions konto bör anförtrosRadiotjänst i (yrkande 2). Motionärerna framhåller attverksamheten vid detta bolag bedrivs rationellt och effektivt.Bolaget kan enligt dem med framgång ta sig an ytterligareuppgifter. De anför även arbetsmarknadsskäl för att lämnaförvaltningsuppdraget åt Radiotjänst i Kiruna AB.Utskottet ansluter sig till bedömningen i propositionen attdet lämpligen kan uppdras åt att förvaltarundradiomedlen. Utskottet förutsätter härvid att bokföringenanordnas så att den med lätthet kan överblickas av de övrigaprogrambolagen i de delar som de berörs av bokföringen.Utskottet tillstyrker med hänsyn till det anförda regeringensförslag och avstyrker motion Kr238 yrkande 2.Särskilda frågor (avsnitt 10.10)(avsnitt 10.10.1)Frågor om genmäle och beriktigande samt den enskildesprivatliv (avsnitt 10.10.1.1)I propositionen anförs att radionämndens uppdrag, organisationoch verksamhetsformer i huvudsak bör vara oförändrade. Följandeförändringar av reglerna för radionämndens prövningsverksamhetbör dock göras.Radionämnden bör enligt propositionen före beslut om prövningenligt bestämmelsen om att den enskildes privatliv skallrespekteras inhämta skriftligt medgivande från den som kan hautsatts för brott mot denna bestämmelse.Programföretagens skyldighet att underrätta nämnden så snartnågon begär ett beriktigande eller genmäle bör begränsas tillatt avse sådana fall då genmäle eller beriktigande intebeviljats. Denna förändring av skyldigheterna bör tas in iavtalet mellan regeringen och företagen, anförs det ipropositionen.Utskottet har ingen erinran mot vad som anförts ipropositionen om programföretagens skyldighet att underrättaradionämnden vid beriktigande och genmäle.Försvarsfrågor (avsnitt 10.10.2)I propositionen föreslås följande om programföretagensuppgifter i krig och vid krigsfara.