bet · GF01FiU29 · 1992-05-27 00:00:00 — 248).Trafikutskottet föreslår att ändrar detta beslut såatt inga pengar anvisas under det förstnämnda anslaget och attdet sistnämnda anslaget reduceras med 112 milj.kr.Trafikutskottets ställningstagande avser endast principen attvissa bidrag bör inordnas i det generella statsbidragssystemettill kommunerna. Bidragens storlek överlämnas tillfinansutskottet för bedömning.I fråga om ansvaret för riksfärdtjänsten, som tas upp i motionFi53 (s), konstaterar trafikutskottet att propositionen varkeninnehåller förslag om kommunalisering eller förändrade reglerför riksfärdtjänsten. I sammanhanget pekar trafikutskottet påtidigare uttalanden om att det finns flera viktiga fördelar attvinna med ett kommunalt huvudmannaskap för riksfärdtjänsten ochförutsätter att resultatet av pågående beredningsarbete inomregeringskansliet innebär att riksfärdtjänsten ävenfortsättningsvis kommer att tryggas. Med hänvisning till detanförda föreslår trafikutskottet att motion Fi53 (s) avstyrks.Utskottets bedömningFinansutskottet har ingen annan uppfattning än trafikutskottetnär det gäller propositionens förslag att i det generellastatsbidragssystemet till kommunerna inordna statsbidraget tilldrift och underhåll av statskommunvägar och i berörda delarstatsbidraget till länstrafikanläggningar.Utskottet delar även trafikutskottets mening i frågan omhuvudmannaskapet för riksfärdtjänsten som behandlas i motionFi53. Utskottet har heller inget att erinra mot den avregeringen föreslagna medelsberäkningen.Utskottet tillstyrker således propositionens förslag ochavstyrker motion Fi53 (s).Bilaga II:4 ansvarsområdeSkatteutjämningsbidrag, avräkningsskatt m.m.PropositionenGenom den allmänna och den särskilda skatteutjämningsavgiftensamt genom avräkningsskatten förs ansenliga belopp från denkommunala sektorn till staten. En utgångspunkt för det nyastatsbidragssystemet till kommunerna har varit att åstadkomma av pengar enbart från staten till kommunerna. Nuvarandeöverföringar av medel från till statlig nivå skallupphöra och den totala ramen för de statliga bidragen minska imotsvarande mån. Skatteutjämningsavgifterna, avräkningsskattenoch bidraget med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen bör därför slopas.Som tidigare anförts i samband med behandlingen av frågorunder ansvarsområde föreslås som entemporär lösning att skatteutjämningsavgiften för landstingenfår finnas kvar för att sedan avskaffas år 1994.För år 1993 sänks skatteutjämningsavgiften med . perskattekrona.Flera remissinstanser har avstyrkt kommunalekonomiskakommitténs förslag att den del av det extraskatteutjämningsbidraget som avser förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor skall ingå i det generellastatsbidraget. Därför föreslås i propositionen att ett nyttspecialdestinerat statsbidrag inrättas för detta ändamål.I propositionen följs ställningstagandena om införandet av ettnytt statligt utjämningsbidrag upp med ett lagförslag. Påmotsvarande sätt läggs förslag fram om lagändringar beträffandelag om skatteutjämningsbidrag till landsting, lag omskatteutjämningsavgift resp. särskild skatteutjämningsavgiftsamt lag om upphävande av lagen om avräkningsskatt. Samtidigtbegärs ett godkännande att slopa bidraget med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen.MotionI motion Fi84 av m.fl. (s) yrkas avslag påsamtliga lagförslag. Som tidigare framgått hänger dettagenomgående samman med det socialdemokratiska alternativaförslaget som innebär att statsbidragsreformen och därmedsammanhängande förändringar bör genomföras först fr.o.m. år1994.Utskottets bedömningSom finansutskottet tidigare anfört finns starka skäl attfölja propositionens förslag när det gäller införandet av ettnytt statsbidragssystem och slopandet av rundgången av pengarmellan stat och kommun. Utskottet konstaterar att den s.k. RobinHood-skatten därmed avskaffas. Att som förordas i motion Fi84uppskjuta denna angelägna reform har utskottet tidigare avvisat.Utskottet kan för sin del också acceptera att ett statsbidraginförs för förebyggande åtgärder mot naturolyckor.Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anförda och mednågra mindre ändringar propositionens förslag och avstyrkermotion Fi84 yrkandena 12--13 samt 15--17.Bidrag med anledning av införandet av ett nyttstatsbidragssystemPropositionenI propositionen föreslås att den indragning som gjordes frånkommuner och landsting i form av en tillfällig höjningav skatteutjämningsavgiften återbetalas till den kommunalasektorn under åren 1993 och 1994.Till landstingen återbetalas genom attskatteutjämningsavgiften sänks med motsvarande belopp.Återstående medel bör i första hand betalas ut till kommunerna isyfte att dels underlätta övergången från dagensstatsbidragssystem till ett nytt system, dels övergångsvisreglera vissa effekter av skattereformen. Regeringen skallenligt propositionen besluta om utbetalningen. För ändamåletavsätts 950 milj.kr. för /93.MotionerI motion Fi75 av () hävdas att Gotlandskommun genom de föreslagna förändringarna rörande strukturindexunder förlorar 20 resp. 60 milj.kr. Iavvaktan på ett ändrat strukturkostnadsindex föreslår motionärenatt kommunen kompenseras genom ett särskilt ö-faktorbidrag underåren 1993 och 1994.Frågan om kommunala ekonomi tas upp i någramotioner. I motion Fi90 av () sägs att efterde justeringar som gjorts är principen för utjämningsbidragetgodtagbar ur Göteborgssynpunkt. Men den av regeringen föreslagnagenerella neddragningen av statsbidragen till kommunerna ikombination med det nya utjämningsbidragssystemet riskerarenligt motionären, om det genomförs , leda till en socialkatastrof i . Särskild hänsyn måste under en prövotidtas till hur tidigare behandlats urstatsbidragssynpunkt. I motion Fi303, väckt under denallmänna motionstiden, har motionären en motsvarandeargumentering. kommuns extrema problem måste enligtmotionen beaktas vid de kommande besluten om kommunernasekonomi.I motion Fi305 av m.fl. (s) omGöteborgs framtid krävs dels att bör kompenseras förden bristande neutraliteten i skatteomläggningen, dels attsärskild hänsyn bör tas till stora ekonomiska problem.I motion Fi95 av m.fl. (m) hävdas att deomläggningar som föreslås i propositionen inte uppfyller kravenpå neutralitet när det gäller avräkningsskatten. Näravräkningsskatten nu avskaffas och för att bibehålla denbudgetmässiga neutraliteten minskas statsbidragen i motsvarandemån. Ånyo sker emellertid beräkningen på nationell nivå utanhänsynstagande till att storstadsregionerna faktiskt förlorat påskatteomläggningen. Avvecklingen medför enligt motionärerna enytterligare kraftig och godtycklig omfördelning frånstorstadsregionerna till andra delar av landet.I motion Fi100 av och () förs ett liknande resonemang. Det är inte enligtmotionärerna rimligt att kommuner som drabbats negativt avskattereformen dessutom skall drabbas genom en reducering avsina statsbidrag. Staten måste därför kompensera de drabbadestorstadskommunerna i denna del.I motion Fi84 av m.fl. (s) föreslås attneutraliseringen av skattereformen på kommunnivå skall ske medutgångspunkt från det socialdemokratiska alternativa förslagetpå det kommunalekonomiska området.Utskottets bedömningFinansutskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att den indragning som gjorts från kommunerna år1992 bör användas för att finansiera vissa effekter av deföreslagna övergångsreglerna och reglera effekterna avskattereformen för de kommuner vars skatteunderlag relativt settpåverkas mest negativt.De medel som på detta sätt finansierar övergångsreglernaanvänds just för att minska alltför stora omfördelningar utifrånbl.a. Att därutöver neutralisera effekterna påsätt som föreslås i motion Fi75 (c) om ett särskiltö-faktorbidrag kan utskottet inte tillstyrka.När det däremot gäller skattereformens effekter är detuppenbart att vissa kommuner påverkats på ett påtagligt sätt.Utskottet utgår från att det som sagts om effekterna för dessakommuner kommer att beaktas i samband med att de nu aktuellamedlen fördelas. Utskottet anser att det bör ankomma påregeringen att efter generella principer besluta om bidragentill enskilda kommuner. Utskottet tolkar den socialdemokratiskapartimotionen så att dessa medel -- med hänsyn till den avmotionärerna förordade uppläggningen av reformen -- inte skallstå till förfogande . Detta innebär attmotionärerna föreslår att de kommuner som särskilt påverkats avskattereformens effekter ej skall kompenseras under år 1993.Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anfördaförslaget om ett särskilt övergångsbidrag och har inget atterinra mot den medelsberäkning som har föreslagits. Regeringenbör också erhålla det begärda bemyndigandet att utge bidrag.Utskottet avstyrker motionerna Fi75 (c) yrkande 2, Fi84 (s)yrkande 18, Fi90 (v), Fi95 (m) yrkande 3, Fi100 (kds) yrkande 2,Fi303 (v) och Fi305 (s) yrkandena 2 och 3.Kommunalt skattestopp år 1993PropositionenDet vilar enligt propositionen ett mycket stort ansvar påstatsmakterna vad gäller kravet att fastställa stabilafinansiella ramar. Det är synnerligen angeläget, framhålls det,att ramarna fastställs och att det därmed klart anges vilketutrymme som finns. Grunden för dessa ramar skulle kunna ryckasundan genom höjningar av den kommunala utdebiteringen.Mot denna bakgrund föreslås att det nuvarande kommunalaskattestoppet som gällt förlängs till attavse ytterligare ett år.MotionernaI motion Fi84 av m.fl. (s) slås fast attlångvariga skattestopp inte är förenliga med den syn på kommunalsjälvstyrelse som motionärerna har. Ett lagstadgat skattestoppär ett mycket allvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen.Ett sådant bör endast tillgripas under korta perioder.Även från andra utgångspunkter kan förslaget om skattestoppifrågasättas menar motionärerna. Syftet med det nyastatsbidragssystemet torde vara att skillnader mellan kommuner iutdebitering enbart skall vara uttryck för en självvald nivå påstandard och effektivitet. Ett skattestopp skulle således hindraen kommun att arrangera verksamheten på det sätt den önskar.Även i motionerna Fi83 av m.fl. (s)och Fi301 av m.fl. (s) avvisas förslaget om ettförlängt skattestopp med hänvisning till effekterna för denkommunala självstyrelsen.I motion Fi44 av m.fl. (v) sägs också nej tillförslaget om skattestopp. Det är enligt motionärerna denkommunala självstyrelsens hörnsten att kommunerna själva fårbestämma utdebiteringsnivån utifrån sina egna ambitioner. Skallkommunerna ta ett större ansvar och göra nödvändiga ingrepp ocheffektiviseringar, kan inte skattestopp av olika sorter komma ifråga.Utskottets bedömningUtskottet har redogjort för sin syn på detsamhällsekonomiska läget och behovet av att kommunsektorn bidrartill att sanera de offentliga finanserna. Den samhällsekonomiskabalansen får inte äventyras genom att kommunalskatterna återskulle öka. Utskottet kan därför acceptera den föreslagnaförlängningen av skattestoppet även om ett sådantgivetvis innebär en viss tillfällig begränsning av det kommunalasjälvbestämmandet.Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet förslaget tilllag om begränsning av kommuners rätt att ta ut skatt för år 1993och avstyrker motionerna Fi44 (v) yrkande 16, Fi83 (s) yrkande11, Fi84 (s) yrkande 14 och Fi301 (s).AnslagsfrågorPropositionenI propositionen föreslås anslag för /93 tillStatliga utjämningsbidrag till kommuner, till Bidrag medanledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen, till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m.m., till Bidrag till förebyggande av naturolyckoroch till Skatteutjämningsbidrag till landstingen.När det gäller anslagen och anslagsförändringarna har dessaberäknats med beaktande av förslag avseende anslagsförändringarpå andra huvudtitlar. Beträffande de förslag som presenteradesi proposition 1991/92:100, bilaga 8 punkt H harmedelsberäkningarna jämkats på motsvarande sätt.MotionI motion Fi84 av m.fl. (s) förordas attriksdagen godkänner vad i motionen anförts om förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för /93. Dettahänger samman med det socialdemokratiska alternativa förslagetsom tänks bli genomfört . föreslås ävenbemyndiga regeringen utge extra skatteutjämningsbidrag enligt nugällande system äver för år 1993.Utskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker vad som i propositionen anförts omanslagen i bilaga II:4 till propositionen. Utskottet har helleringen erinran mot förslagen till medelsberäkningar. Motion Fi84(s) yrkandena 19 och 20 avstyrks.Det av regeringen i budgetpropositionen begärda bemyndigandetatt utge extra skatteutjämningsbidrag för saknaraktualitet i det nya bidragssystemet.Bilaga II:5 ansvarsområdeAvveckling av statsbidragPropositionenI propositionen föreslås att godkänner attsektorsbidraget till det kommunala offentliga skolväsendet samtstatsbidragen till särskolan, särvux och undervisning avinvandrare i svenska språket slopas och inordnasi det generella statsbidragssystemet för kommunerna.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet tillstyrker i sitt yttrande1991/92:UbU5y för sin del att ifrågavarande statsbidragavvecklas på det sätt som förordas i propositionen. Utskottetbetonar att det är viktigt att utvecklingen inom deolika verksamheterna följs upp i det nya statsbidragssystemet.Utskottets bedömningFinansutskottet har ingen annan uppfattning än denutbildningsutskottet har redovisat och tillstyrker därförpropositionens förslag.Ändrad medelsanvisning för de bidrag som föreslås avveckladePropositionenI propositionen hemställs om ändrad medelsanvisning försektorsbidraget till det kommunala offentliga skolväsendet samtbidragen till särskolan, särvux och undervisning av invandrare isvenska språket inför den föreslagna avvecklingen den 1 januari1993 av nämnda statsbidrag.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet har inget att erinra mot de föreslagnaanslagsbeloppen för de olika bidragen. Utskottet noterar attanslaget till sektorsbidraget för skolan för /93nu beräknas utifrån att ytterligare 266 milj.kr. bör anvisas förett ökat antal platser på ett tredje gymnasieår. Finansutskottetbör således föreslå att med ändring av tidigare beslutanvisa de begärda medlen.Utskottets bedömningMed hänvisning till vad utbildningsutskottet anförttillstyrker finansutskottet de i propositionen förordadejämkningarna av de tidigare beslutade anslagen till Bidrag tilldriften av det kommunala offentliga skolväsendet, Bidrag tilldriften av särskolor m.m., Bidrag till driften av särvux ochBidrag till undervisning av invandrare i svenska språket /93.Övriga förslagPropositionenI propositionen föreslås att en bestämmelse förs in iskollagen som innebär att om en kommun grovt eller under längretid åsidosatt sina skyldigheter enligt skollagen eller enligtföreskrifter som meddelats med stöd av lagen, får regeringenmeddela de föreskrifter för kommunen eller, på kommunensbekostnad, vidta de åtgärder som behövs för att avhjälpabristen. Statens kostnader för sådana åtgärder bör få kvittasmot belopp som staten annars skulle betalat ut till kommunen.I propositionen anmäler också utbildningsministern sin avsiktatt återkalla det utredningsuppdrag som regeringen på riksdagensbegäran beslutat om för att följa upp konsekvenserna av det nyasektorsbidraget för skolan. Insatserna bör nu i stället inriktaspå att följa upp effekterna av det nya statsbidragssystemet.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet instämmer i vad som anförs ipropositionen om att staten som ytterst ansvarig förskolväsendet genom en lagbestämmelse bör ges möjligheter atträtta till försummelser i den kommunala skolverksamheten. Sådanamöjligheter kan fylla en funktion bl.a. som skydd för desvagaste grupperna. Utskottet biträder för sin del förslaget.Propositionens redovisning beträffande uppföljningen avsektorsbidraget och dess konsekvenser bör utan erinran läggastill handlingarna.Utskottets bedömningFinansutskottet har ingen annan uppfattning änutbildningsutskottet när det gäller förslaget till ändring avskollagen eller redovisningen i propositionen beträffandeuppföljningsfrågorna på skolområdet och tillstyrker vad somförordas i propositionen på dessa punkter.Bilaga II:6 ansvarsområdeDen regionala kulturverksamhetenPropositionenI avvaktan på den översyn och utvärdering av formerna för detstatliga stödet till kulturen som kommer att genomföras föreslåsi propositionen att statsbidragen till den regionalakulturverksamheten behålls i sin nuvarande form.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet framhåller i sitt yttrande KrU7y att detbehövs en grundläggande analys av bl.a. målformulering ochbedömning av ansvarsfördelning inom den regionalakulturverksamheten innan det kan komma i fråga att föra inkulturstödet i ett generellt system. Av betydelse vid en sådanbedömning kan bl.a. vara de överväganden om den offentligaverksamhetens uppbyggnad som den s.k. regionutredningen(C1991:09) skall analysera. Enligt årets budgetproposition äravsikten att denna utredning skall följas upp av enparlamentarisk beredning. Med hänvisning till det anförda finnerkulturutskottet att det inte finns något att erinra mot vad somföreslås i propositionen.Utskottets bedömningFinansutskottet instämmer i vad kulturutskottet anfört ochbiträder således propositionens förslag.Övriga kommunalekonomiska frågorKommunernas pensionsskulderMotionenI motion Fi304 av och ()begär motionärerna att en särskild statlig expertutredning skalltillsättas gällande kommunernas pensionsskulder. Som skäl fördetta anges storleken på den kommunala sektorns pensionsskulderoch dess inverkan på den enskildes pensionstrygghet,kreditgivarnas informationsbehov, vikten av att pensionsskuldenkan fastställas på ett korrekt sätt vid överlåtelse avverksamheter eller vid ändringar i huvudmannaskap samtbetydelsen av att kommunsektorns totala engagemang kan görastydligt vid olika samhällsekonomiska bedömningar.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att de kommunalapensionsförhållandena har betydelse för såväl samhällsekonomioch kommunalekonomi som för den enskilde. Utskottet villpeka på att i den nya kommunallagen (1991:900) har reglerna omräkenskapsföring och årsredovisning skärpts. Fullmäktige skallutfärda ett redovisningsreglemente. Årsredovisningen skallvidare upprättas med iakttagande av god redovisningssed. Syftetmed de nya reglerna är att ge en total bild av kommunernas ochlandstingens ekonomiska ställning. Därför ställs numera krav påatt årsredovisningen skall omfatta verksamhet även iföretagsform liksom ansvarsförbindelser av typenborgensåtaganden och pensionsskulder.Enligt utskottets mening bör de frågor som motionärernaaktualiserat primärt lösas inom kommunsektorn med beaktande avreglerna i den nya kommunallagen. Enligt vad utskottet erfaritpågår redan ett omfattande utvecklingsarbete på kommunalt hållför att leva upp till de krav som lagstiftningen ställer. Detfinns därför goda förutsättningar för att flera av deförhållanden som uppmärksammas i motionen kommer att få entillfredsställande lösning. Det finns således enligt utskottetsbedömning inget behov av en särskild statligutredning. Olika samarbetsbehov mellan den statliga och denkommunala sektorn bör kunna lösas under hand genom ettsamrådsförfarande.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionFi304 (m).Kommunal fastighetsskattMotionenI motion Fi305 av m.fl. (s) väckstanken att klara storstädernas försämrade ekonomi genominförande av en fastighetsskatt på hus med kommersiellverksamhet. Skatten skulle enligt motionärerna kunna tas utantingen av varje kommun eller av staten. Skatten skulle intedrabba boendet utan belasta företag som etablerar sig i mycketattraktiva områden. I motionen hänvisas också till riksdagensbeslut om en tillfälligt höjd fastighetsskatt i vissakommuner i Stockholmsområdet.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att kompletteringspropositioneninnehåller ett förslag om att fastighetsskatten på kommersiellalokaler skall slopas fr.o.m. (proposition1991/92:150, bilaga I:5). Åtgärden syftar till att åstadkomma enhöjning av värdet på kontorsfastigheter genom ökad lönsamhet.Propositionens förslag avses också bidra till en ökad stabilitetinom kreditsystemet. Utskottet har behandlat förslaget ibetänkandet 1991/92:FiU30. Med stöd av yttranden från bostads-och skatteutskottet tillstyrker finansutskottet förslaget ipropositionen att avskaffa fastighetsskatten på lokalhyreshus.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motion Fi305 yrkande4.MomsfrågorMotionenI motion So273 av m.fl. (s) tas frågan omkompensation för merkostnad till följd av moms upp. De nuvarandereglernas tillämpning innebär enligt motionärerna att kommunaldrift av t.ex. barn- och äldreomsorg kan få en konkurrensfördeljämfört med alternativa driftformer som t.ex. ekonomiskförening.Enligt motionärerna har vissa kommuner som lagt ut delar avbarnomsorgen på t.ex föräldrakooperativa daghem intevidarebefordrat det statsbidrag om som utgår somkompensation för den dolda mervärdesskatt som belastar sådanskattefri verksamhet. I motionen menar man att syftet medbidraget självfallet var att det skulle tillfalla de kooperativoch andra alternativa aktörer som fick extra kostnader för mat,leksaker, utrustning m.m. jämfört med verksamhet.Utskottets bedömningUtskottet vill i sammanhanget peka på att regeringen ifebruari tillsatt en utredning (Fi 1992:02) om vissamervärdesskattefrågor. Utredningens uppgift är att ta reda på omde nya mervärdesskattereglerna är konkurrensneutrala vad gällerverksamhet som bedrivs i offentlig regi och motsvarandeverksamhet i privat regi. De av motionärerna aktualiseradefrågeställningarna omfattas av utredningens uppdrag.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motionSo273 (s) yrkande 4.Lån till GöteborgMotionenI motion Fi305 av m.fl. (s) begärsatt beslutar att förlänga ränte- ochamorteringsfriheten för det lån på 900 milj.kr. som Göteborgbeviljats av riksdagen.Utskottets bedömningRiksdagen beslöt att ge lån på sammanlagt 1,5miljarder kronor till och kommuner (prop.1989/90:65, FiU14, rskr. bemyndigades regeringenatt utforma räntevillkoren och att medge räntefrihet under detre första åren av lånens löptid. Företrädarna i finansutskottetför Moderata samlingspartiet, liberalerna ochCenterpartiet avstyrkte förslaget i en reservation.Enligt vad utskottet har erfarit har regeringen beslutat attbevilja räntefrihet för de två första årens löptid. Regeringenkommer att pröva frågan om eventuell räntefrihet fördet tredje året. Enligt utskottets mening är det inte aktuelltatt i nuvarande statsfinansiella läge förlänga räntefrihetenefter den första treårsperioden. Utskottet avstyrker såledesmotion Fi305 yrkande 1.StrandstädningMotionenI motion Jo601 av och ()föreslås att medel ställs till förfogande inom ramen för desärskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernaskostnader för strandstädning. Det gäller i första handkustkommunerna längs och den nedskräpning som deninternationella sjöfarten medför. Enligt vad som anförs imotionen har nedskräpningen tagit sådana dimensioner attkommunerna måste få ekonomisk hjälp på samma sätt som vidoljebekämpning.Utskottets bedömningEnligt det nya system för resursöverföringar från staten tillkommunsektorn som utskottet tillstyrkt i detta betänkande kommerdet särskilda skatteutjämningsbidraget att tas bort fr.o.m. år1993. som utskottet gör detta konstaterande kanpåpekas att ett icke oväsentligt stöd utgåtttill de berörda kommunerna genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och att problemet därmed fått en rimlig lösning.Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo601 yrkande 2.Skatteväxling mellan permanentkommun och fritidskommunMotionenI motion Sk304 av m.fl. (m) anförs att kommunermed stor andel fritidsfastigheter ofta drabbas av ekonomiskaproblem som hänger samman med att invånarantalet mångdubblasunder . vatten och avlopp måste därför vara högre än vad somannars är motiverat.