bet · GG01UbU3 · 1992-12-03 00:00:00 — Utvecklingen bör följas med uppmärksamhet.Riksdagen bör således avslå motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 14och 1992/93:Ub23 yrkande 18.Kvinnors möjligheter till forskarstudier tas upp i motion1992/93:Ub21 (c) yrkande 3. Det är enligt motionärerna märkligtatt det inom de utbildningsområden där företrädesvis kvinnorstuderar -- undervisning, vård och omsorg nämns som exempel --inte ges de möjligheter till forskning och forskarutbildningsom är fallet inom andra utbildningsområden.Utskottet delar uppfattningen att ökade forskningsresursertill vård-, omsorgs- och undervisningsområdena skulle medföraatt fler kvinnor skaffade sig forskarutbildning. Efter förslagi forskningsproposition (prop. 1989/90:90, bet. UbU25,rskr. 328) har fr.o.m. /93 anvisatsärskilda medel under anslaget till de medicinska fakulteternasom en rörlig resurs för lärare inom den ,dvs. inom de medellånga vårdutbildningarna. Denna resurs avsesövergångsvis kunna användas även för forskarutbildning avlärare i sådan utbildning. Forskningen inom skolväsendettillfördes ytterligare medel /91 efter förslag i1990 års forskningsproposition. utfärdaderegeringen direktiv för en särskild utredare som skallundersöka möjligheten att överföra vårdhögskolorna tillstatligt huvudmannaskap (dir. 1992:43). En utgångspunkt skallenligt direktiven vara att staten har ett särskilt ansvar föruppbyggnad av starka miljöer för forskning och utveckling.Enligt vad utskottet erfarit kommer utredningen attredovisa uppdraget.Utskottet konstaterar att vikten av utökad forskning inom dei motionen nämnda områdena är uppmärksammad. Ytterligareförslag kan förväntas i den forskningsproposition som skallframläggas . Mot denna bakgrund finner utskottetinte behov av det tillkännagivande som föreslås i motion1992/93:Ub21 yrkande 3, som därför bör avslås av riksdagen.När det gäller vad som i propositionen i övrigt anförtsom forskarutbildning (avsnitt 7) föreslår utskottet attriksdagen lägger propositionen i motsvarande del tillhandlingarna.LärareLärartjänsterna i högskolan har i allt väsentligtreglerats i högskoleförordningen (kap. 19). I den nuvarandehögskolelagen finns endast bestämmelser om bisysslor samt omtjänst som lärare som är förenad med tjänst vid sjukvårdsenhet.Regeringen föreslår nu att det i högskolelagen skall finnas ettkapitel om lärare, där det ges vissa bestämmelser omprofessorer och lektorer, en allmän bestämmelse om vad som hörtill en lärares uppgifter samt -- liksom -- någragenerella regler om bisysslor och om tjänsteförening. I övrigtredovisas i propositionen vissa uppfattningar somutbildningsministern hyser rörande tjänsteorganisationen, vilkadock enligt propositionen (s. 53) inte skall uppfattas somförslag.Den allmänna bestämmelsen om innehållet i lärartjänsterbör enligt motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 4 ges en någotannan lydelse än vad regeringen föreslagit. I stället för att i3 kap. 1 § ange vad som får ingå i en lärartjänst bör detenligt motionärerna sägas att både utbildning och forskningeller konstnärligt utvecklingsarbete i normalfallet skallingå. De vill också utelämna omnämnandet av administrativauppgifter.Utskottet erinrar om att åtskilliga högskolor ännu saknarfasta forskningsresurser. Många av lärarna i högskolan har inteheller forskarutbildning. Till frågan hur detta förhållandeskall kunna ändras räknar utskottet med att få återkomma isamband med behandlingen av forskningsproposition. Inuvarande läge kan enligt utskottets mening den aktuellaparagrafen inte ges den lydelse som föreslagits i motion1992/93:Ub24 yrkande 4. bör således med avslag pådetta yrkande anta det i propositionen framlagda förslaget tillhögskolelag såvitt avser 3 kap. 1 §.En grundläggande bestämmelse om tjänst som professor ges i 3kap. 2§ i regeringens lagförslag. I dess tredje stycke sägsatt regeringen får utfärda närmare föreskrifter om behörighetoch befordringsgrunder för tjänster som professor.I motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 5 föreslås att densistnämnda meningen i lagförslaget skall utgå.Utskottet anser liksom utbildningsministern att ett noggrantförfarande vid anställning av professor har stor betydelse förkvaliteten i verksamheten inom universitet och högskolor.Förekomsten av regler på detta område har vidare, vilket ocksåframhålls i propositionen, betydelse för rättssäkerheten ochjämställdheten. Utskottet, som i det följande föreslår att ettfjärde stycke tillförs ifrågavarande paragraf, anser därför attriksdagen med avslag på motion 1992/93:Ub24 yrkande 5 bör antadet i propositionen framlagda förslaget till högskolelag såvittavser 3 kap. 2 § första t.o.m. tredje stycket.Bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra och tredje styckena taruppenbart sikte på professurer inom vetenskapsområden och ärmindre väl ägnade att tillämpa för professurer förkonstnärlig verksamhet. Visserligen ges i 1 kap. 2 §paralleller mellan vetenskaplig och konstnärlig grund iutbildningen samt mellan forskning och konstnärligtutvecklingsarbete, men det är att föredra attbehörighetsvillkoren för professorstjänster inom konstnärligverksamhet regleras för sig och inte genom en motsvarandetillämpning av behörighetsbestämmelser för det vetenskapligaområdet.Det rör sig emellertid här om tjänster som är någotannorlunda till sin natur än professurer inomvetenskapsområden. gäller att de i praktikenalltid är tidsbegränsade. Också enligt propositionen skallprofessorstjänster för konstnärlig verksamhet få tidsbegränsas.Dessa tjänster kommer därmed att skilja sig från dem på denvetenskapliga sidan, vilka alltid -- om man bortser från deadjungerade professorerna -- är förenade med det starkaanställningsskydd som följer av 3 kap. 4 § och som utskottetbehandlar i det följande. Det finns då inte samma skäl attreglera förutsättningarna för professorstjänsterna förkonstnärlig verksamhet i lagform. I stället bör regeringenkunna ge de föreskrifter som behövs för sådana professurer.För att ange att bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra och tredjestyckena inte är tillämpliga på professorstjänster förkonstnärlig verksamhet och att föreskrifter i stället meddelasav regeringen bör till paragrafen fogas ett nytt fjärde styckei enlighet med det av utskottet upprättade förslaget.Utskottet föreslår alltså att beslutar att i 3 kap.2 § högskolelagen skall ingå ett fjärde stycke av den lydelsesom i bilaga 3 anges som Utskottets förslag.Flertalet tjänster som professor har inrättats ochtillsatts av regeringen med fullmakt. Högskolestyrelsen vid enläroanstalt med fasta forskningsresurser kan också inrättatjänster som professor, vilka då tillsätts av rektorsämbetetmed förordnande tills vidare. Från detta är endast professurerförenade med konstnärligt utvecklingsarbete samt adjungeradeprofessurer undantagna.Enligt beslut (prop. 1990/91:150 del II bil. 7,bet. UbU21, rskr. 389) skall tjänster som professor fr.o.m. den1 inte längre inrättas eller tillsättas avregeringen. Därmed upphör fullmaktssystemet, som givitinnehavaren av en professur som tillsatts av regeringen ettmycket starkt anställningsskydd. En fullmaktshavare kan enligtgällande föreskrifter inte sägas upp från sin tjänst, t.ex. pågrund av arbetsbrist eller omorganisation, utan endast skiljasfrån tjänsten genom avsked på vissa grunder.Anställningstrygghet för professorerna är enligtpropositionen väsentlig för integriteten i forskning ochundervisning. Därför föreslås att det i 3 kap. 3 §högskolelagen skall föreskrivas att tjänst som professor -- medundantag för adjungerad professor och professor för konstnärligverksamhet -- skall tillsättas med förordnande tills vidare ochi 3 kap. 4 § att den som innehar en professur med sådantförordnande endast kan skiljas från tjänsten genom avsked.Grunderna för sådant avsked föreslås enligt förebild iregeringsformens bestämmelse om avsked för domare (11 kap. 5§).Professorer bör enligt motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 6anställas med tidsbegränsning. Normalt föreslås , medmöjlighet till för professorer för konstnärligverksamhet samt adjungerade professorer. Vidare föreslås isamma motion yrkande 7 att en professor skall kunna skiljasfrån tjänsten på de grunder som finns i lagen om offentliganställning (). Motionärerna vill också att en professorskall ha rätt att få sin sak prövad i styrelsen för högskolan.Utskottet delar den bedömning som görs i propositionen, attanställningstrygghet är väsentlig för integriteten i forskningoch undervisning. Genom regeringens förslag upphävs skillnadeni detta hänseende mellan professurer inrättade och tillsatta avregeringen och sådana professurer som inrättats genom lokalabeslut. Detta finner utskottet värdefullt. En följd avförslaget i motion 1992/93:Ub24 yrkande 7 skulle bli att enprofessor kan sägas upp från tjänsten t.ex. på grund avarbetsbrist. Denna försvagning av professorns ställning kanutskottet inte tillstyrka.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motion 1992/93:Ub24 yrkandena 6 och 7antar det i propositionen framlagda förslaget till högskolelagsåvitt avser 3 kap. 3 och 4§§.Den femte paragrafen i 3 kap. av regeringens lagförslaginnehåller en bestämmelse om att det skall finnastjänster som lektor, att en lektor (med undantag förtjänster som avser konstnärlig verksamhet) skall varavetenskapligt kompetent och att i en lektors arbetsuppgifter(också med undantag för det konstnärliga området) normalt skallingå både utbildning och forskning.Benämningen på de nu aktuella tjänsterna bör liksom hittillsvara högskolelektor, enligt motion 1992/93:Ub12 (s) yrkande 17.Den i propositionen föreslagna ändringen av beteckningen ärenligt motionärerna obefogad.I motionerna 1992/93:Ub2 (s) yrkande 5, 1992/93:Ub12 (s)yrkande 16 och 1992/93:Ub23 (v) yrkande 10 föreslås att det ihögskolelagen skall krävas pedagogisk kompetens för tjänst somlektor. Enligt motion 1992/93:Ub25 (c) bör man som mål ha attalla lärare i högskolan får pedagogisk utbildning och att sådanblir ett behörighetskrav för lärartjänst inom högskolan.Utskottet vill peka på utbildningsministerns uttalande på s.58 i propositionen:Självfallet måste förmågan att förmedla kunskap vara enavgörande egenskap hos alla lärare. En markering är den viktsom pedagogiska meriter tillmäts vid tillsättning av tjänsterinom högskolesystemet. Detta bör tydligt framgå genompreciseringar i den nya förordningen.Utskottet delar utbildningsministerns uppfattning, som i sakinte strider mot motionärernas. Nödvändigheten av pedagogiskkompetens hos lektorerna bör framgå av kommandeförordningstext. Den vikt som regeringen fäster vid lärarnaspedagogiska förmåga har bl.a. kommit till uttryck i det programför förstärkning av den högre utbildningen, som regeringenpresenterade . Vid sidan av en betydande ökningav antalet nybörjarplatser i grundläggande högskoleutbildningingår i programmet att förslag ompedagogisk utbildning av universitetens och högskolornas läraregenomförs av med början redan underhösten 1992.I en lektors arbetsuppgifter skall enligt motion 1992/93:Ub24(nyd) yrkande 8 ingå både utbildning och forskning.Motionärernas lagförslag innehåller inget undantag förlektorstjänster för konstnärlig verksamhet.Utskottet hänvisar till vad som anförts i det föregående isamband med 3 kap. 1 § och vill tillägga följande. Det ärmycket angeläget att en så stor del som möjligt avhögskoleutbildningen ges av lärare som har forskarutbildning.Lektorstjänster bör därför förekomma även inom områden därfasta forskningsresurser än så länge saknas.Utskottet anser inte att den av regeringen föreslagnalydelsen av 3 kap. 5 § högskolelagen behöver förändras.Riksdagen bör således med avslag på motionerna 1992/93:Ub2yrkande 5, 1992/93:Ub12 yrkandena 16 och 17, 1992/93:Ub23yrkande 10, 1992/93:Ub24 yrkande 8 och 1992/93:Ub25 anta det ipropositionen framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser3 kap. 5 §.Tidsbegränsning av lektorstjänst diskuteras i motionerna1992/93:Ub12 (s) yrkande 15, 1992/93:Ub19 (c) och 1992/93:Ub23(v) yrkande 11. Motionärerna anknyter till ett resonemang ipropositionen (s. 55) där det sägs att det bör övervägas omlektorer skall kunna anställas för . Därefterskulle innehavaren få ges tillsvidareförordnande utan atttjänsten på nytt ledigförklaras. Syftet skulle vara attunderlätta rekrytering och ge ökad flexibilitet. Motionärernaframhåller att en sådan ordning kan skapa svårigheter attrekrytera personal till lektorstjänst, inte minst inomutbildningsområden där det är viktigt att rekrytera personermed arbetslivserfarenhet.Utskottet erinrar om att de i avsnitt 8 av propositionenredovisade övervägandena inte mynnar ut i några förslag, medundantag för lagförslaget som inte tar upp frågan omtidsbegränsning av lektorstjänst. De farhågor som uttrycks imotionerna är enligt utskottets mening inte befogade. Det fårförutsättas att regeringen inte kommer att föreskriva attlektorstjänster skall tillsättas med tidsbegränsat förordnande.Det torde nämligen vara mycket svårt för en person, som haranställning utanför högskolan, att få tjänstledigt föratt arbeta som lektor inom högskolan. En föreskrift omtidsbegränsning av lektorstjänst skulle kunna motverka sinasyften genom att försvåra rekrytering av lärare medarbetslivserfarenhet, en rekrytering som för åtskilliga avhögskolans utbildningar är angelägen. Om den kommandehögskoleförordningen ger högskolestyrelserna möjlighet atttidsbegränsa sådana tjänster är det enligt utskottets meningsjälvklart att styrelserna inte kommer att använda sig avmöjligheten i de fall där det skulle försvåra för dem attrekrytera de personer som är bäst lämpade för verksamheten.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1992/93:Ub12 yrkande 15, 1992/93:Ub19 samt1992/93:Ub23 yrkande 11.Enligt regeringens förslag till 3 kap. 6 § högskolelagenskall varje högskola själv bestämma vilka lärartjänster somskall finnas där och om de behörighetskrav ochbefordringsgrunder som skall gälla för tjänsterna, allt underförutsättning att inte annat följer av föreskrifter sommeddelas av regeringen. Av propositionen (t.ex. s. 57) framgåratt utbildningsministern avser att återkomma till regeringen ifrågan i samband med förslag om ny högskoleförordning.I motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 9 föreslås att regeringeninte skall ha möjlighet att meddela föreskrifter om detta.Utskottet delar regeringens uppfattning att det kan behövascentrala föreskrifter på detta område, och att det bör ankommapå regeringen att meddela sådana. bör således avslåmotion 1992/93:Ub24 yrkande 9 och anta det i propositionenframlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 3 kap. 6 §.Regleringen i nuvarande högskolelag (36 b §) av lärares rättatt ha bisysslor föreslås i propositionen i huvudsakoförändrad föras över till den nya lagen (3 kap. 7 §).Enligt motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 10 är det intemotiverat att garantera lärarna vid universitet och högskoloren generell rätt till bisysslor. Motionärerna vill attstyrelsen för varje högskola skall besluta om vilka regler somskall gälla i detta avseende.Utskottet erinrar om att reglerna i högskolelagen om läraresrätt att vid sidan av sin tjänst inneha anställning elleruppdrag eller utöva verksamhet som avser forskning ellerutvecklingsarbete inom tjänstens ämnesområde är generösare ände som gäller i allmänhet för bisysslor i statlig tjänst enligtlagen om offentlig anställning (). De infördes efterförslag i proposition 1985/86:11 (bet. UbU7) i syfte att främjaett stärkt FoU-samarbete mellan högskolan och näringslivet. Detfinns enligt utskottets mening inte anledning att nu frångå denbedömning som då gjordes, varför med avslag på motion1992/93:Ub24 yrkande 10 bör anta det i proposition 1992/93:1framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 3 kap. 7 §.I motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 11 föreslås en nyparagraf i 3 kap. högskolelagen angående rätten attkommersiellt utnyttja uppnådda forskningsresultat. Denna rättbör enligt motionen tillhöra forskaren och högskolan gemensamt.Utskottet konstaterar att lärare vid universitet ochhögskolor är undantagna från reglerna i lagen om rätt tillarbetstagares uppfinningar (SFS 1949:345, 1 § andra stycket).De äger själva resultatet av sitt arbete och kan t.ex. sökapatent på detta. Motionärerna har enligt utskottets mening inteanfört några skäl att ändra nu gällande rätt på denna punkt.Riksdagen bör därför avslå motion 1992/93:Ub24 yrkande 11.Lönesättningen i den akademiska världen bör varaindividuell, så att konkurrensen mellan lärosätena blirfri, hävdas det i motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 20.Utskottet konstaterar att lönesättningen vid universitet ochhögskolor numera är individuell (jfr prop. s. 54 f.) och attdenna fråga avgörs i förhandlingar. bör inte göranågot tillkännagivande i detta ärende varför motion1992/93:Ub24 yrkande 20 bör avslås.Institutionell organisationRiksdagen har beretts tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om ledningsprinciper. Enligtutbildningsministern bör följande ledningsprinciper varastyrande för de nya författningarna: Företrädare för lärare och studenter i olika beslutsorganbör utses genom val som personer med ledningsansvarbör utses av rektor efter förslag från dem i berörd verksamhet. Rektor bör utses av regeringen efter förslag från styrelsen.Innan styrelsen avger sitt förslag bör en valförsamling därlärarna är i majoritet ha röstat om vem som bör utses tillrektor. Lärare bör utgöra flertalet i alla beslutsorgan understyrelsen. Studenter bör ingå i alla beslutsorgan som behandlarutbildningsfrågor. Fackliga företrädare bör inte ingå i beslutsorgan.Vid jämförelse med nu gällande bestämmelser noterar utskottetföljande skillnader.Den första punkten skiljer sig från vad som gäller t.ex.för sättet att utse dekanus för en fakultet. väljsdekanus av fakultetskollegiet.Det nya i den andra punkten är att lärarna skall vara imajoritet i valförsamlingen för rektorsval. ärdet föreskrivet att minst en tredjedel skall vara lärare.Av beslutsorgan under högskolestyrelsen har lärarna i dagmajoritet i fakultetsnämnd och utbildnings- ochforskningsnämnd. I linjenämnd utgör lärarna normalt ca entredjedel av antalet ledamöter.Företrädare för de anställda har rätt att ingå ifakultetsnämnd, utbildnings- och forskningsnämnd ochlinjenämnd.Högskolestyrelsens sammansättning skall enligtregeringens förslag regleras i högskolelagen 2 kap. 4 §.Högskolans rektor skall ingå, regeringen skall utse flertaletav styrelsens övriga ledamöter (även rektor bör enligtledningsprinciperna utses av regeringen), lärare och studenterskall ha rätt att ingå i styrelsen och företrädare för deanställda ha närvaro- och yttranderätt vid styrelsenssammanträden. I paragrafen anges också att regeringen tillstyrelseledamöter bör välja personer med bakgrund i sådanverksamhet som är av betydelse för högskolans utbildnings-eller forskningsuppdrag. Hur många personer styrelsen skallomfatta eller antalet lärar- och studentrepresentanter som harrätt att ingå anges inte.Socialdemokraterna framhåller i motion 1992/93:Ub12 (s)yrkande 18 att lagen liksom nu bör föreskriva att minst tvåföreträdare för verksamheten inom högskolan skall ingå istyrelsen. De vill också att de studerande garanteras rätt tilltvå representanter i högskolestyrelsen. I motion 1992/93:Ub2(s) yrkas avslag på regeringens förslag till 2 kap. 4 §(yrkande 2) samt att nuvarande sammansättning avhögskolestyrelserna bör bibehållas och skrivas in i lagen(yrkande 3).I Ny demokratis motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 2 framläggsförslag om en helt annan konstruktion av högskolestyrelsen.Enligt lagförslaget i motionen skall högskolan själv utseflertalet av styrelsens övriga ledamöter. Rektor skall utses avstyrelsen. Lärare och studenter skall -- liksom i regeringenslagförslag -- ha rätt att vara representerade i styrelsen.Vänsterpartiet föreslår i motion 1992/93:Ub23 (v) yrkande 7att det skrivs in i lagen att de studerande skall ingå istyrelsen, inte bara ha rätt till detta.Utskottet konstaterar inledningsvis att alla partier utom Nydemokrati numera är överens om att majoriteten ihögskolestyrelsen bör utses av regeringen. Dessa ledamöter harhittills i högskolelagen benämnts företrädare för allmännaintressen. I proposition 1986/87:127 anförde den dåvaranderegeringen bl.a. följande om hur rekryteringen av sådanapersoner borde gå till:Den rekrytering utifrån, som en högskolestyrelse behöver,avser personer som först och främst har ett starkt personligtengagemang för högskolans utveckling och därutöver är särskiltförtrogna med områden som på olika sätt har anknytning tillhögskolans eget verksamhetsområde.I den nuvarande lagen föreskrivs också att i styrelsen skallingå företrädare för verksamheten. Dessa skall enligtföreskrift i högskoleförordningen (1977:263, 10 kap. 5 § andrastycket) vara lärare. Den nuvarande lagen anger ävenhögskolestyrelsens storlek. Vidare anges där antaletrepresentanter som studenterna har rätt till.Lärarnas medverkan i högskolestyrelsen blir enligtregeringens förslag ett frivilligt åtagande, liksom det redannu är för studenterna. Att studenternas deltagande skall varafrivilligt framhölls i propositionen om reformering avhögskoleutbildningen (prop. 1975:9 s. 568) där föredragandendrog en parallell till då gällande bestämmelser omrepresentation för de anställda enligt kungörelsen (1977:224)om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m.Med regeringens förslag kan högskolestyrelsens storlekvariera mellan olika universitet och högskolor. Utskottet anseratt regleringen av detta liksom formerna för utseende avledamöter och rektor bör ankomma på regeringen, så som föreslåsi propositionen.Utskottet finner inte anledning att frångå regeringensförslag beträffande högskolestyrelsernas sammansättning.Riksdagen bör således med avslag på motionerna 1992/93:Ub2yrkandena 2 och 3, 1992/93:Ub12 yrkande 18, 1992/93:Ub23yrkande 7 och 1992/93:Ub24 yrkande 2 anta det i propositionenframlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 2 kap. 4 §.Att det för forskningen och forskarutbildningen skall finnasfakultetsnämnder föreskrivs i regeringens lagförslag, 2 kap. 5§. Där ges också grundläggande bestämmelser omfakultetsnämnds sammansättning. Flertalet ledamöter skallvara vetenskapligt kompetenta lärare inom fakulteten och utsesgenom val. Studenterna skall ha rätt att vara representerade ifakultetsnämnderna.Minst en tredjedel av ledamöterna i fakultetsnämnd bör utsesav de studenter och forskarstuderande som berörs, anförs imotion 1992/93:Ub12 (s) yrkande 19. Motionärerna anser ocksåatt de anställda liksom nu skall ha rätt att delta ifakultetsnämnd. I motion 1992/93:Ub23 (v) yrkande 8 föreslåsatt studenterna skall -- inte bara har rätt att -- ingå ifakultetsnämnd.Utskottet konstaterar att regeringens lagförslag inteutesluter att även andra personer än lärare och studenter utsestill ledamöter i fakultetsnämnd. Enligt de i propositionenredovisade ledningsprinciperna bör dock fackliga företrädareinte ingå i beslutsorgan. Detta bör enligt utskottets meninginte utesluta att sådana kan ges närvaro- och yttranderätt ifakultetsnämnd eller särskilda organ för grundutbildningen, påsamma sätt som de i propositionen föreslås ha ihögskolestyrelserna. Förslaget att minst en tredjedel av enfakultetsnämnds ledamöter skall utses av studenterna innebär enkraftig förstärkning av studenternas inflytande i dessanämnder. har studenterna rätt att utse två avfakultetsnämndens normalt elva ledamöter.Utskottet, som finner regeringens förslag väl avvägt,föreslår att med avslag på motionerna 1992/93:Ub12yrkande 19 och 1992/93:Ub23 yrkande 8 antar det i proposition1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser2kap. 5§ andra stycket. Utskottet återkommer i det följandetill formuleringen av 2 kap. 5§ första stycket.När det gäller grundutbildningen föreslås i propositionen attfakultetsnämnderna normalt skall handha även frågor om denna.Särskilda organ för grundutbildningen föreslås dock kunnainrättas av högskolestyrelsen, och blir nödvändiga vidhögskolor där det inte finns fakultetsnämnder.