bet · GG01NU9 · 1992-12-01 00:00:00 — Ändringar i lagstiftningen om banker och andra kreditinstitut 1992/93NU9ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:89 om ändrad lagstiftning förbanker och andra kreditinstitut med anledning av EES-avtalet,m.m., utom såvitt avser lagförslagen 10 och 12 samt 22 §förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank,dels proposition 1992/93:68 om ändringar iaktiebolagslagen m.m., såvitt avser lagförslagen 3--5,dels proposition 1992/93:62 om vissa lagändringar medanledning av att () upphört sommyndighet, såvitt avser lagförslag 4,dels proposition 1992/93:12 om ändring ikreditupplysningslagen (1973:1173), såvitt avser förslaget tilländring i 1§ nämnda lag,dels de fyra motioner som har väckts med anledning avproposition 1992/93:89.Finansbolagens förening, ochLantbrukarnas riksförbund har inkommit med skrivelser i ärendet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändringar ilagstiftningen för banker, kreditaktiebolag och finansbolag.Flertalet ändringar omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) och innebär en anpassning till EG:sregler för kreditinstitut. Genom lagändringarna införs bl.a.obligatorisk auktorisation för kreditinstitut, krav på visstminsta startkapital och lämplighetsprövning av större ägare.Kreditinstitut från ett annat land inom EES ges rätt att, medstöd av sin auktorisation i hemlandet, driva verksamhet iSverige. Motsvarande regler kommer att gälla för svenskainstitut. Tillsynen över filialer som etablerats av ettkreditinstitut hemmahörande i ett land inom EES skall i förstahand utövas av myndigheten i hemlandet.En ny lag om kreditmarknadsbolag införs. Den ersätter denuvarande lagarna för kreditaktiebolag och finansbolag.Härigenom görs en EG-anpassning också av reglerna för dessatyper av institut. ges möjlighet, omdet föreligger synnerliga skäl, att bli moderbolag till en bank.I lagstiftningen rörande banker avskaffas vidare de reglerenligt vilka regeringen utser offentliga styrelseledamöter ochgodkänner val av styrelseordförande i bankaktiebolag. I enreservation (s) krävs att dessa regler skall behållas. Proposition 1992/93:89I propositionen föreslås -- efter föredragning av statsrådetBo Lundgren -- att antar förslagen till1. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),2. lag om kreditmarknadsbolag,3. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618),4. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),5. lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620),6. lag om ändring i ackordslagen (1970:847),7. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),8. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),9. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank,10. lag om ändring i lagen (1992:557) om ändring iinsiderlagen (1990:1342),11. lag om ändring i lagen (1992:559) om ändring i lagen(1991:981) om värdepappersrörelse,12. lag om ändring i lagen (1992:560) om ändring i lagen(1992:160) om utländska filialer m.m.,13. lag om ändring i ,14. lag om ändring i reglementet (1961:265) angåendeförvaltningen av fonder,15. lag om upphävande av reglementet (1968:654) förKonungariket stadshypotekskassa och förstadshypoteksföreningar,16. lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar,17. lag om ändring i lagen (1978:403) om beslutanderätt försvenskt kreditaktiebolag i fråga om exportkredit i vissa fall,18. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),19. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förAllmänna pensionsfonden,20. lag om ändring i insiderlagen (1990:1342),21. lag om ändring i lagen (1992:551) om ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande,22. lag om ändring i lagen (1992:701) om Sverigesstadshypotekskassa.Lagförslagen 1--13 har granskats av Lagrådet. Lagförslagen 10och 12 har utskottet behandlat i annat sammanhang (bet.1992/93:NU10). Lagförslag 9 har såvitt gäller 22§ överlämnatstill skatteutskottet (bet. 1992/93:SkU18). Förslaget till lag omkreditmarknadsbolag återges i bilaga 1. Lagförslagen finns pås.5--98 i propositionen.Proposition 1992/93:68I propositionen föreslås -- efter föredragning av statsrådetReidunn -- såvitt här är i fråga att antarförslagen till3. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),4. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618),5. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619).Lagförslagen, som finns på s.10--19 i propositionen, hargranskats av Lagrådet. Övriga förslag i denna propositionbehandlas av lagutskottet (bet. 1992/93:LU14).Proposition 1992/93:62I propositionen föreslås -- efter föredragning avnäringsminister -- såvitt här är i fråga attriksdagen antar förslag till4. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619).Lagförslaget finns på s.14 i propositionen. Övriga förslag ipropositionen har utskottet behandlat i annat sammanhang (bet.1992/93:NU12).Proposition 1992/93:12I propositionen föreslås -- efter föredragning av statsrådetReidunn -- att antar förslag till lag omändring i kreditupplysningslagen (1973:1173).Lagförslaget har granskats av Lagrådet. Här behandlas endaständringar avseende 1§, medan övriga ändringar har behandlatsav utskottet i annat sammanhang (bet. 1992/93:NU4). De motioner som har väckts med anledning av proposition1992/93:89 är följande:1992/93:N13 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentliga styrelseledamöter i banker.1992/93:N14 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. avslår proposition 1992/93:89 vad gäller avsnittet 6.1Offentliga styrelseledamöter i bank m.m.,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat förslag om samhällets insyn i banker,försäkringsbolag och andra kreditinstitut.1992/93:N15 av () vari yrkas att riksdagenkompletterar lagen och anger undantag för vissa kreditinstitut ienlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:N16 av () vari yrkas att riksdagen1. beslutar att förslaget till lag om kreditmarknadsbolagomarbetas så att kreditföreningar av föreslagnatyp omfattas av lagen,2. beslutar benämna den omarbetade lagen lag omkreditmarknadsföretag. InledningI flera propositioner föreslås, som framgått av redovisningeni det föregående, ändringar i samma lagar. För att få till stånden samordnad behandling av dessa förslag har i detta betänkandetagits med de lagförslag i olika propositioner där sammaparagraf berörs. Förslagen i de olika propositionerna tilländringar i bankrörelselagen, bankaktiebolagslagen,sparbankslagen och kreditupplysningslagen har sammanförts ibilagor till detta betänkande. Huvuddelen av ändringarnaföreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer och i övrigtden 1 januari 1993.EES-regler om banker och andra kreditinstitutSverige har genom avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) åtagit sig att införa regler ometableringsfrihet och om rätt att tillhandahålla tjänstermotsvarande vad som gäller för medlemsstaterna i EG. Finansiellatjänster omfattas av bilaga IX till avtalet. I denna bilagaanges ett antal EG-rättsakter som skall tillämpas inom helaEES-området. De principer som ligger till grund för EG:s reglerpå det finansiella området är följande:a) Ett företag skall med en enda auktorisation obehindratkunna erbjuda tjänster till mottagare i andra medlemsländer.b) Hemlandets myndigheter skall ha huvudansvaret förövervakningen även av filialer etablerade i andra medlemsländer,s.k. hemlandstillsyn.c) Minimiregler uppställs för harmonisering av grundläggandekrav på verksamheten i olika typer av finansiella företag.d) Administrativt samarbete skall ske mellan medlemsländernastillsynsmyndigheter.De EG-direktiv som innehåller regler för banker gäller ävenför andra typer av kreditinstitut. avsesföretag vars verksamhet består i att från allmänheten ta emotinsättningar eller andra återbetalningspliktiga medel och attbevilja kredit för egen räkning. Definitionen träffar bådebanker och sådana institut som svenska kreditaktiebolag ochflertalet finansbolag.Den svenska lagstiftningen för banker innehåller redan i storutsträckning bestämmelser som motsvarar de minimiregler somgäller inom EG. I proposition 1992/93:89 framläggs förslag tillsådana ändringar i främst bankrörelselagen (1987:617) ochbankaktiebolagslagen (1987:618) som innebär att också de övrigaprinciperna införs i vår lagstiftning.Regeringens förslag i proposition 1992/93:89 innefattar bl.a.följande. Krav på auktorisation införs för alla svenskaföretagstyper som faller under EG:s definition av kreditinstituteller i övrigt bedriver finansieringsverksamhet. För att ettföretag skall kunna bli auktoriserat krävs att dess aktiekapitaltillsammans med övrigt bundet eget kapital uppgår till ettbelopp motsvarande fem miljoner ecu ().För sparbanker och mindre kreditmarknadsbolag är motsvarandekrav en miljon ecu (ca ).Finansinspektionen föreslås få möjlighet att prövalämpligheten hos större ägare i banker. Tillstånd krävs förförvärv av s.k. kvalificerade innehav av bankaktier, sommotsvarar eller mer av aktiekapitalet eller av samtligaröster eller som annars möjliggör ett väsentligt inflytande överledningen av banken. Tillstånd krävs också för förvärv sommedför att den som har ett kvalificerat innehav når upp tilleller passerar 20, 33 eller , eller att banken blirdotterbolag. Inspektionen kan motsätta sig förvärv omlämpligheten hos förvärvaren inte bedöms tillfredsställande medhänsyn till behovet av en sund och ansvarsfull ledning avbanken. På samma grund kan inspektionen ingripa mot den som harett kvalificerat innehav i en bank, bl.a. genom utfärdande avförbud mot att utöva rösträtt och, i sista hand, föreläggandeatt avyttra aktierna.Vid handläggningen av dessa ärenden kommer inspektionen attinhämta uppgifter från bl.a. andra myndigheter. I propositionen(s.111) nämns att utdrag från kriminalregistret, centralaperson- och belastningsregistret hos ochnäringsförbudsregistret kan komma att inhämtas. Även andrauppgifter kan komma i fråga. Gemensamt för uppgifterna är att dekan angå förhållanden som är känsliga för den enskilde.I den mån uppgifterna är sekretessbelagda hos den utlämnandemyndigheten och rör enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden bör uppgifterna omfattas av sekretess även hosFinansinspektionen. I enlighet härmed föreslår utskottet atti ärende hos statlig myndighet om innehav av aktier ibankaktiebolag och kreditmarknadsbolag skall gälla sekretess föruppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden omdet kan antas att denne lider skada eller men om uppgiften röjs.Med ärende om innehav av aktier skall förstås både ärenden ivilka inspektionen prövar förvärv av kvalificerade innehav ochärenden där inspektionen prövar lämpligheten hos den som har ettsådant innehav. Om de uppgifter inspektionen inhämtar äroffentliga skall de vara offentliga också hos inspektionen.Besluten i de aktuella ärendena skall också vara offentliga. Enbestämmelse med nu nämnda innebörd bör tas in som ett nytt andrastycke i 8 kap. 5§ sekretesslagen (1980:100).I nuvarande tredje stycket i nyssnämnda paragraf finnsbestämmelser om sekretess i verksamhet som avses i första ochandra styckena för uppgifter som erhållits enligt avtal medutländska myndigheter. Dessa bestämmelser bör även omfatta denverksamhet som är i fråga. Paragrafen justeras i enlighethärmed.I propositionen föreslås vidare att kreditinstitut somauktoriserats i ett land inom EES skall ges rätt att etablerafilial i utan tillstånd av svensk myndighet. skall också ges rätt att driva verksamhet i Sverigeutan etablering. Motsvarande gäller för iförhållande till andra länder inom EES. För att verksamheten viden filial skall kunna startas krävs att institutet underrättathemlandsmyndigheten och att denna i sin tur underrättatvärdlandsmyndigheten. Denna myndighet skall lämna besked tillfilialen att verksamhet får startas.De verksamhetsgrenar som kreditinstitut får ägna sig åtframgår av en särskild förteckning i lagen. Förteckningen ärbaserad på en inom EG gällande lista över tillåtnaverksamhetsgrenar. Ett kreditinstitut hemmahörande i ett landinom EES och verksamt i får rätt att bedriva verksamhetinom de i listan angivna verksamhetsgrenarna i den mån dessaomfattas av hemlandsauktorisationen. I enlighet med principen omhemlandstillsyn skall en i etablerad filial till ettkreditinstitut som är auktoriserat i ett annat land inom EES iförsta hand stå under tillsyn av myndigheten i hemlandet.Finansinspektionen får dock huvudansvaret för övervakningen avatt sådana filialer har en tillfredsställande likviditet. Detförutsätts att tillsynsmyndigheterna lojalt förser varandra meduppgifter som behövs för tillsynen, bl.a. för att kunna bedömakreditinstitutens sammanlagda finansiella ställning.KreditmarknadsbolagDen svenska lagstiftningen för finansiella institut utanförbanksektorn har vuxit fram successivt och anpassats till debehov som efter hand har uppstått. Detta har lett till attlagarna inte är enhetligt utformade. För att avhjälpa dettaföreslås nu i propositionen en ny lag om kreditmarknadsbolag,som skall ersätta lagen (1963:76) om kreditaktiebolag och lagen(1988:606) om finansbolag. Som nämnts i det föregående omfattasbåde kreditaktiebolag och flertalet finansbolag av dendefinition av kreditinstitut som gäller inom EG.Den nya lagen om kreditmarknadsbolag har utformats medutgångspunkt i EG-reglerna på det finansiella området, vilkaöversiktligt berörts i det tidigare avsnittet. I enlighet meddessa regler anges därför i lagen bl.a. krav på tillstånd förfinansieringsverksamhet, krav på visst minsta bundet egetkapital, föreskrifter om sund verksamhet samt om kreditgivningoch kapitaltäckning. Principerna om en enda auktorisation förverksamhet inom EES och om hemlandstillsyn liksom reglerna omägarprövning föreslås gälla också för kreditmarknadsbolagen. Närett kreditmarknadsbolag ingår i en koncern skall övriga bolag ikoncernen, även om de inte står under tillsyn avFinansinspektionen, lämna inspektionen de upplysningar sombehövs för tillsynen av kreditmarknadsbolaget.I motion 1992/93:N16 (c) påpekas att den föreslagna lagen omkreditmarknadsbolag endast gäller aktiebolag och alltså intemöjliggör valfrihet mellan olika företagsformer. Det finns,anför motionären, inget hinder mot att lagen utvidgas till attockså omfatta verksamhet som bedrivs i ekonomisk förening. Honerinrar om att frågan om den framtida regleringen avlandshypoteksinstitutens verksamhet är föremålför överväganden inom . Vidare hänvisas tillatt åtta av de tio landshypoteksföreningarna i en skrivelse tillregeringen föreslagit att de skall få en ny organisation i formav en s.k. kreditförening (ekonomisk förening). Vidremissbehandlingen av ärendet har, enligt motionären, inteframförts några avgörande hinder mot en sådan ombildning.Däremot har påpekats att föreningslösningen inte ryms inom denföreslagna lagen om kreditmarknadsbolag. I motionen understryksäven att det är vanligt med kooperativa företag på deinternationella kreditmarknaderna, att det behövs mångfald, attlagar bör vara konkurrensneutrala samt attlandshypoteksinstitutionen i form av ekonomisk förening kanuppfylla de allmänna krav på verksamheten som uppställs i denföreslagna lagen om kreditmarknadsbolag. Motionären hemställeratt lagen omarbetas så att även ekonomiska föreningar kanomfattas av lagen och att lagen i stället benämns lag omkreditmarknadsföretag.Landshypoteksorganisationen () regleras av lagen(1970:65) om allmänna hypoteksbank och omlandshypoteksföreningar samt av ett av regeringen fastställtreglemente för var och en av de tio föreningarna. Landshypoteksframtida organisation har varit föremål för utredningar sedan år1988. avgav majoriteten i styrelsen för Sverigesallmänna hypoteksbank ett förslag till regeringen om attLandshypotek skulle ombildas till en ekonomisk förening. Enminoritet i styrelsen förordade en ombildning till aktiebolag.Förslagen har remissbehandlats och bereds nu inomregeringskansliet. En proposition väntas bli avlämnad underinnevarande riksmöte.Utskottet instämmer i motionärens uppfattning att detligger ett värde i att olika företagsformer kan vara verksammapå kreditmarknaden. Eftersom det ännu inte förelagts riksdagennågot förslag om framtida organisation, anseremellertid utskottet att det inte finns skäl attomarbeta det föreliggande förslaget till lag omkreditmarknadsbolag med anledning av verksamhet.Det ankommer på regeringen att i samband med ett förslag rörandeombildning av även föreslå de lagändringar somerfordras beroende på vilken associationsform som slutligenförordas. Om det därutöver finns önskemål från andra företag attfå bedriva finansieringsverksamhet i form av ekonomisk föreningförutsätter utskottet att regeringen lägger fram förslag omerforderliga lagändringar. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion 1992/93:N16 (c). Regeringens förslag till lagom kreditmarknadsbolag tillstyrks av utskottet.I motion 1992/93:N15 (c) anförs att vissa kreditinstitut iolika undantagits från tillämpning av EG:s direktivangående kreditinstitut. Dessa institut behöver därför inteauktoriseras och inte heller uppfylla kraven på t.ex. visstminsta kapital. Motionären nämner att vissa organisationer iSverige, såsom (Jord Arbete Kapital) och Fria kulturfonden,lånar in pengar i växande omfattning. Motionären begär attutskottet undersöker om det finns behov av undantag också förSverige och, om så är fallet, framlägger förslag tillkomplettering av lagen.I lagen om finansbolag (3§ andra stycket2) finns ettundantag för föreningar som bedrivs i syfte att tillgodosemedlemmarnas finansieringsbehov. Därmed avses bl.a. föreningarav den typ som nämns i motionen. I propositionen (s.210)föreslås att detta undantag inte förs över till den nya lagen.Det anförs att den verksamhet som föreningarna bedriver närmastär att jämställa med bankrörelse och därför bör prövas enligtbankrörelselagen. Inom övervägs för närvarandehur dessa föreningar skall regleras ; denna frågakommer att tas upp i annat sammanhang.Utskottet vill i detta sammanhang nämna att i enproposition (prop. 1990/91:154 s.52) berördesfrågan om reglering av den sparkasserörelse som () och Hyresgästernas Sparkasse- ochByggnadsföreningar (HSB) bedriver. Föredraganden -- statsrådetErik -- gjorde då bedömningen att sådan inlåning tillsparkassa som utan vinstsyfte drivs av en förening, vars uppgiftär att tillgodose finansieringsbehov hos föreningens medlemmar,inte borde anses som auktorisationspliktig inlåningsverksamhet.Statsrådet anmärkte dock att det inte kunde uteslutas attsparkassor och andra institut, vilka tar emot kontoinsättningarsom inte utgör bankinlåning, kunde komma att betraktas somkreditinstitut enligt ett framtida EES-avtal.Som anmärkts i den nu föreliggande propositionen pågår det iregeringskansliet ett arbete som syftar till att klarläggafrågan om reglering av verksamheten i vissa sparkassor ochföreningar. I det ärendet förekommer kontakter med berördaorganisationer. Frågan om att särskilt undanta t.ex. HSB:s ochKF:s sparkassor eller och från gällandelagstiftning bör enligt utskottets mening anstå till dess attdet redovisats någon närmare bedömning av om verksamheten är atthänföra till bankrörelse eller annan auktorisationspliktigfinansieringsverksamhet, eller om det finns skäl att införasärskild lagstiftning för just sådana institut. Utskottet villhärvidlag påpeka att ett uttryckligt undantag fråntillämpligheten av annan finansiell lagstiftning torde krävasbara om instituten anses falla under EG:s definition avkreditinstitut. För ett sådant undantag krävs å andra sidan enändring av . Mot bakgrund av det nu anförda avstyrkerutskottet motion 1992/93:N15 (c).Offentliga styrelseledamöter i bankerÅr infördes i banklagstiftningen en bestämmelse som gavregeringen rätt att utse offentliga styrelseledamöter i deprivata affärsbankerna. Denna rätt har sedan utvidgats till attockså avse bankernas regionala styrelser. I lokalakontorsstyrelser har kommunerna rätt att utse ledamöter.Härutöver infördes regler om att regeringen skallgodkänna bankens val av styrelseordförande. Det offentligasinflytande i affärsbankernas styrelser har bl.a. motiverats avatt bankerna har betydelsefulla uppgifter såsom exekutiva organför statens politik och av att de har en stor roll i dennäringspolitiska utvecklingen.I propositionen konstateras att de nämnda bestämmelsernainfördes då kreditmarknaden var starkt reglerad ochatt de skäl som då anfördes i allt väsentligt saknar aktualitetpå dagens avreglerade marknad. Det ifrågasätts dessutom omsystemen med offentliga styrelseledamöter och styrelseordförandesom godkänts av regeringen har gett det allmänna något störremått av insyn eller inflytande i bankerna. Vidare anförs att detär viktigt att skilja mellan ägarrollen och kontrollfunktionenoch att staten skall utöva sin kontroll genom lagstiftning ochtillsyn. Mot denna bakgrund föreslås ändringar ibankaktiebolagslagen som innebär ett borttagande av delsmöjligheten för regeringen och kommunerna att utsestyrelseledamöter i bankaktiebolag, dels bestämmelsen om attregeringen skall godkänna valet av ordförande i bankaktiebolag.I motion 1992/93:N13 (v) instämmer motionärerna i regeringensbedömning att de offentliga ledamöterna inte betytt attmedborgarna haft något inflytande eller insyn i bankerna. Detsom hänt inom bankväsendet kan emellertid,enligt motionärerna, väntas leda till att dessa ledamöteraktiverar sig och lever upp till lagens anda. Motionärernaförordar således att de nuvarande reglerna behålls.Det behövs en samlad genomgång av formerna för det allmännasinsyn i banker och försäkringsbolag, anförs det i motion1992/93:N14 (s). Detta bör ske med beaktande av det kommandeförslaget om en s.k. bankgaranti. Det är då, anser motionärerna,olämpligt att nu upphäva bestämmelserna om offentligastyrelseledamöter och om godkännande av ordförande i banker.Motionärerna yrkar därför avslag på regeringens förslag i dennadel och begär att regeringen skall lägga fram ett samlat förslagom insyn i banker, försäkringsbolag och andra kreditinstitut.Motioner med krav på upphävande av bestämmelserna omoffentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser och omgodkännande av styrelseordförande har behandlats av riksdagenvid ett stort antal tillfällen, . Vid dettatillfälle avstyrkte utskottet (bet. 1991/92:NU19) motionen medhänvisning till att frågan då övervägdes inom regeringskansliet.Utskottet anförde emellertid att starka principiellaskäl bl.a. talar mot att regeringen skall godkännaaffärsbankernas val av styrelseordförande. I en reservation (s),som fick stöd i en meningsyttring (v), krävdes att systemetskulle behållas.Utskottet vidhåller sin uppfattning från våren 1992.Statens tillsyn över bankerna och betalningssystemet bör främstutövas av och . Som utskottet dåanförde talar starka principiella skäl mot bl.a. att regeringenskall godkänna affärsbankernas val av styrelseordförande. Motdenna bakgrund hälsar utskottet regeringens nu framlagda förslagmed tillfredsställelse och avstyrker därför motionerna1992/93:N13 (v) och 1992/93:N14 (s) i berörda delar.När det gäller kravet i sistnämnda motion på ett samlatförslag om samhällets insyn i instituten på kreditmarknaden villutskottet framhålla att regeringen avser att tillsättaen utredning om utvecklingen på kreditmarknaden. Denna utredningkommer, enligt vad utskottet erfarit, att ges i uppdrag attockså överväga riktlinjer för tillsynens innehåll ochinriktning. Med hänvisning härtill avstyrks också det nuaktuella yrkandet i motion 1992/93:N14 (s).Övriga frågorI proposition 1992/93:89 föreslås vidare att sanktionssystemetinom ansvarsområde skall göras merenhetligt. finns både formella och sakligaolikheter såvitt avser inspektionens möjligheter att ingripaenligt de lagar som gäller för de olika instituten påfinansmarknaden. På värdepappersmarknaden har under senare årinförts ett nytt sanktionssystem. Förslagen i propositioneninnebär att motsvarande system införs även för banker ochkreditmarknadsbolag.