bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Undantag kanmedges vid synnerliga skäl för ungdomar som fyllt 18 år.Arbetsmarknadsutskottet anser nu att även den som är och som intefullföljt en minst tvåårig gymnasieutbildning skall kunna anvisasungdomspraktikplats om det finns synnerliga skäl. Detta förutsätter en ändringi förordningen (1992:330) om ungdomspraktikanter framhållerarbetsmarknadsutskottet.I anslutning härtill erinrar arbetsmarknadsutskottet också om denreferensgrupp som har till uppgift att följa ungdomspraktikverksamheten och somvid behov skall komma med förslag till förändringar eller förbättringar. Skullereferensgruppen finna brister i systemet bör det, framhållerarbetsmarknadsutskottet, stå regeringen fritt att utan hörande rättatill detta, i den mån det inte strider mot den utformning av ungdomspraktikensom godkänt.Med det anförda tillstyrker arbetsmarknadsutskottet regeringens förslag tilländrade regler för ungdomspraktik.Även finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till regeländringar.Finansutskottet har från sina utgångspunkter inte något att erinra mot denuppmjukning av reglerna som arbetsmarknadsutskottet förordar i vissa mycketspeciella fall för 17-åringar utan gymnasieutbildning, ej heller attregeringen, på det sätt arbetsmarknadsutskottet föreslår, ges rätt att utanriksdagens hörande korrigera brister i ungdomspraktiksystemet.Finansutskottet förutsätter emellertid att i efterhand informeras omalla sådana förändringar. Som arbetsmarknadsutskottet självt framhåller ärungdomspraktiksystemet en exceptionell åtgärd i en lågkonjunktur. Systemet ärnytt och har tidigare inte praktiserats i stor skala . vill finansutskottet därför betona vikten av attungdomspraktiken inte får störa den reguljära arbetsmarknaden undersommarmånaderna, då det finns goda möjligheter till semestervikariat förungdomar.I likhet med arbetsmarknadsutskottet avstyrker finansutskottet motion Fi37(v) yrkande 20.Utförsäkrads rätt till alternativt stödGenom propositionen (bilaga7, avsnitt 2.2.4) bereds tillfälle attta del av vad som där sägs om utförsäkrades rätt till alternativ stöd (moment13). har arbetslösa som riskerar att bli utförsäkrade frånarbetslöshetskassa och som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknadenrätt att få ett beredskapsarbete. Med hänsyn till att tillgången på lämpligaberedskapsarbeten är begränsad förordas att arbetslösa som ett alternativ skallkunna erbjudas arbetsmarknadsutbildning.Arbetsmarknadsutskottet har på denna punkt inget att erinra.Finansutskottet anser i likhet med arbetsmarknadsutskottet attpropositionen i denna del bör läggas till handlingarna.FöretagsutbildningI tre motioner aktualiseras frågor rörande företagsutbildning. Vänsterpartietföreslår i motion Fi37 (v) att stimulansbidrag för kompetensutveckling iarbetslivet skall kunna utgå som direkta bidrag, eventuellt tillsammans medandra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som beredskapsarbete (yrkande21). Imotion Fi38 föreslår () att bidrag bör kunna lämnas tillarbetsgivarna inte bara till utbildningskostnader, utan också tilllönekostnader. Lönekostnadsbidrag kan bara utgå till företag inomtillverkningsindustrin. I motion Fi57 av och (nyd) föreslås att frågan om utbildningsvikariat i det privatanäringslivet utreds (yrkande6). Motionärerna ser systemet medutbildningsvikariat som ett misslyckande eftersom privata företag inte gärnaanställer vikarier.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker de tre motionerna. I en avvikandemening stöder Ny demokratis företrädare förslagen i motionerna Fi38 (fp) ochFi57 (nyd). företrädare ger i en meningsyttring sitt stöd åtmotion Fi37 (v).Med de motiveringar som arbetsmarknadsutskottet redovisar i sitt yttrandeavstyrker även finansutskottet motionerna Fi37 (v) yrkande 21, Fi38 (fp)och Fi57 (nyd) yrkande 6.Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendetI propositionen föreslås (bilaga7, avsnitt 2.2.4) en ökad satsning undervåren 1993 på utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet för arbetslösa.AMS skall enligt förslaget tillföras för att kunna lämnabidrag till en del av utbildningskostnaden till de kommuner och folkhögskolorsom anordnar sådan utbildning. Beträffande utbildningen vid folkhögskolorna börAMS, enligt vad som sägs i propositionen, kunna lämna bidrag antingen direkttill skolorna eller via . Medelstillskottet, som inteinnefattar kostnader för studiestöd, bör enligt propositionen anvisas underanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det beräknas ge utrymme för omkring23000 heltidsplatser, varav 13000 vid komvux, 5000 vid gymnasieskolan och5000 vid folkhögskolor. De mot utbyggnaden svarande kostnaderna förstudiestöd behandlar utskottet längre fram i betänkandet under rubrikenStudiemedel till arbetsmarknadsutbildning.Av propositionen framgår vidare att regeringen senare kommer att föreslå attca skall sättas av för ytterligare 2000 högskoleplatservårterminen 1993.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi37 att 15000 utbildningsplatserutöver regeringens förslag bör inrättas med ungefär lika fördelning påfolkhögskola, vuxenutbildning och gymnasieskola (yrkande16).I samma motion förordas också att det av regeringen föreslagnamedelstillskottet till folkhögskolorna -- 106 av de --skall kanaliseras genom (yrkande19). AMS skall såledesinte kunna lämna bidrag direkt till folkhögskolorna. Likartade förslag framförsockså i motionerna Fi19 av (), Fi39 av () och Fi67 av ().I motion Fi57 av och (nyd) begärs att demedel som föreslås för komvux () och folkhögskolorna (106miljoner kronor) i stället skall användas för yrkesutbildning ochyrkeskompletteringar (yrkande4).Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med motionärerna att goda skältalar för att medlen till folkhögskolorna kanaliseras på vanligt sätt, dvs.genom . understryker dock att syftetär att vidga möjligheterna för de arbetslösa att öka sin kompetens. Vidfördelningen av medlen bör därför samråd ske med tillstyrker således motionerna Fi19 (v), Fi37 (v)yrkande 19, Fi39 (s) och Fi67 (m) men godkänner i övrigt regeringens förslag ombidrag till utbildning i det reguljära utbildningsväsendet. Motionen Fi57 (nyd)yrkande4 avstyrks av arbetsmarknadsutskottet. I en avvikande mening stöder Nydemokratis företrädare förslaget i motion Fi57 (nyd).Även kulturutskottet biträder de fyra motioner i vilka förordas attmedlen till folkhögskolorna skall fördelas via anser att den ordning som fr.o.m. /92 tillämpasvid fördelningen av statsbidrag till folkhögskolorna bör tillämpas även i detnu aktuella fallet. Det är viktigt att beslut om bidragsfördelningen kan fattassnabbt, eftersom utbildningen skall starta . Därför bör inte någranya beslutsvägar införas, framhåller kulturutskottet, som även i övrigt finnerdet naturligt att får ansvar för bidragsfördelningen,eftersom rådet redan har kontakter med folkhögskolorna, rutiner förbidragsfördelning, ansvar för utvärdering m.m. förslag attinrätta ytterligare 15000 utbildningsplatser -- Fi37 (v) yrkande16 --avstyrks av kulturutskottet.Utbildningsutskottet finner den i propositionen föreslagnautbildningsvolymen för gymnasieskolan och komvux väl avvägd med hänsyn till denkorta tid som står till förfogande för planering och genomförande avutbildningarna. biträder således regeringens förslag ochavstyrker motion Fi37 (v) yrkande16. Av yttrandet framgår emellertid ocksåatt det är utbildningsutskottets bestämda uppfattning att medel förutbildningsinsatser inom det kommunala offentliga skolväsendet skallkanaliseras genom . erinrar om att administrerar statsbidragen till kostnaderna för ett tredjeutbildningsår i gymnasieskolan eller komvux för arbetslösa ungdomar. För deenskilda kommunerna samt för gymnasie- och komvuxenheterna kan det verkaförvirrande om man vid planering och redovisning av utbildningar tvingas arbetamed två parallella bidragssystem för i stort sett samma ändamål. I en avvikandemening ansluter sig Ny demokratis företrädare inte till denna markering. I enmeningsyttring ger företrädare sitt stöd åt motion Fi37(v).Finansutskottet delar de synpunkter som arbetsmarknads-, kultur- ochutbildningsutskottet framför på den föreslagna utbildningens omfattning ochinriktning. har inte heller något att erinra mot att bidragentill folkhögskolorna uteslutande kanaliseras över . Enförutsättning härför måste dock vara att medlen kan utnyttjas som bidrag endasttill folkhögskolorna, och att de således inte kan utnyttjas till annanfolkbildnings- eller studieförbundsverksamhet.Utskottet förutsätter också att i dessa frågor har kontaktmed AMS.Beträffande bidraget till utbildning i gymnasieskolan och komvux noterarfinansutskottet att utbildningsutskottet inte föreslår någon annan lösning änden som återfinns i propositionen. markerar endast som sinuppfattning att medlen bör kanaliseras genom , bl.a. därför attett liknande bidrag till kommunerna för arbetslösa ungdomar förmedlas denvägen.Finansutskottet har förståelse för de synpunkter som utbildningsutskottet förfram men vill i sammanhanget nämna följande. Det bidrag somutbildningsutskottet åsyftar tillkom genom beslut i anslutning till 1992 årskompletteringsproposition för att stimulera kommunerna att under läsåret1992/93 bygga ut de tvååriga gymnasielinjerna med ett tredje år. Sammanlagt 266miljoner kronor sattes av för ändamålet vilket beräknades ge ett tillskott av8000 helårsplatser. Medlen anvisades på en särskild anslagspost underanslaget B8 Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet.Detta statsbidrag kommer i likhet med en rad andra specialdestineradestatsbidrag till kommunerna att avvecklas för att då ersättas avett generellt statsbidrag. Även om anslaget formellt kvarstår på statsbudgetenfram till budgetårets slut bör det enligt finansutskottet inte tillförasytterligare medel. Med hänsyn härtill ansluter även finansutskottet sig tilldet förslag regeringen lagt fram i fråga om bidraget till gymnasieskolan ochkomvux.Finansutskottet förordar således att biträder regeringens förslagom bidrag till utbildning i det reguljära utbildningsväsendet med den ändringenatt medlen som beräknats för folkhögskolorna -- -- skallfördelas av till endast folkhögskolor i enlighet medutskottets förslag. Vad finansutskottet här anfört innebär att utskottettillstyrker motionerna Fi19 (v), Fi37 (v) yrkande19, Fi39 (s) och Fi67 (m)samt avstyrker motionerna Fi37 (v) yrkande16 och Fi57 (nyd) yrkande4.Bidrag till affärsverksinvesteringarI propositionen föreslås (bilaga7, avsnitt 2.2.5) att det avarbetsmarknadsskäl skall skapas möjlighet att tidigarelägga vissasysselsättningsintensiva investeringar inom affärsverken. AMS bör därförtilldelas och i samråd med och deaffärsverk som finansierar sina investeringar utanför statsbudgeten undersökaoch ta initiativ till lämpliga objekt som snabbt kan komma i gång. Medlen skallanvändas för att helt eller delvis kompensera för de ökade kostnader som entidigareläggning av ett projekt för med sig.Arbetsmarknadsutskottet har inga invändningar mot det föreslagnainvesteringsbidraget utan anser att regeringens förslag bör tillstyrkas.Finansutskottet är av samma uppfattning och tillstyrker således de avregeringen redovisade principerna för tidigareläggning avaffärsverksinvesteringar.BeredskapsarbetenI propositionen föreslås (bilaga7, avsnitt 2.2.6) att ytterligare 3,4miljarder kronor skall anvisas för beredskapsarbeten. Medelstillskottet gör detmöjligt att bereda sysselsättning för i genomsnitt ytterligare 30000 personerper månad under resten av budgetåret. I beloppet ingår också kostnader förrekryteringsstöd.I detta sammanhang föreslås också att ytterligare skallanvisas för otraditionella insatser. Vid användningen av dessa medel skallspeciellt kvinnors och ungdomars behov uppmärksammas.Enligt propositionen är det nödvändigt att kunna erbjuda fler arbetslösaberedskapsarbeten. De arbetslösa som riskerar att utförsäkras frånarbetslöshetsförsäkringen skall särskilt uppmärksammas i detta sammanhang. AMSmåste även ha en beredskap för insatser med tanke på omvandlingen av denoffentliga sektorn som kan leda till en ökning av kvinnors arbetslöshet.Ytterligare ett skäl till att öka omfattningen av de sysselsättningsskapandeåtgärderna är det förhållandet att ett stort antal personer kommer att slutföraolika former av arbetsmarknadsutbildning . Liksom i åretskompletteringsproposition anges särskilt behovet av beredskapsarbeten inom denskogliga sektorn och till upprustning av skolans fysiska arbetsmiljö.I motion Fi57 av och (nyd) begärs etttillkännagivande till regeringen om att beredskapsarbeten får sökas hos denprivata företagsamheten (yrkande5).Arbetsmarknadsutskottet avstyrker motionen och informerar om att såvälstatliga myndigheter, kommuner och landsting som enskilda arbetsgivare kananordna beredskapsarbeten. Lönen betalas ut av arbetsgivaren som vid enskiltberedskapsarbete får ett grundbidrag motsvarande högst avlönekostnaderna. I en avvikande mening stöder Ny demokratis företrädareförslaget i motion Fi57 (nyd).Finansutskottet har inget att erinra mot de i propositionen redovisadeförslagen. I likhet med arbetsmarknadsutskottet anser finansutskottet attmotion Fi57 (nyd) yrkande5 bör avslås av riksdagen.Anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderRiksdagen har för innevarande budgetår tidigare anvisat 19,8 miljarder kronoröver reservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av de åtgärder somingår i den nu aktuella satsningen skall finansieras översamma anslag medan resterande delar av paketet på 10 miljarder kronorfinansieras över andra anslag. Under innevarande budgetår kommer anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder därmed att uppgå till ,mot under /92.De insatser som ligger till grund för regeringens tilläggsbudgetberäkningunder anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är som följer:00>59>Mkr00> Anordnande av arbetslivsutveckling 66>20000> Ungdomspraktik66>2 90000> Utbildning i komvux, gymnasieskolan00>och folkhögskolan66>31600> Bidrag till affärsverksinvesteringar66> 1 00000> Beredskapsarbeten 66>3 40000> Otraditionella insatser66> 25047>Summa66> 8 066Till detta kommer för reparation och underhåll avlänsvägar i framför allt skogslänen; ett belopp som anvisas överreservationsanslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt påKommunikationsdepartementets huvudtitel. Dessutom föreslås att ytterligaremedel för studiestöd anvisas under huvudtitel med 142miljoner kronor för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och med 85 miljonerkronor för studiemedel. Dessa förslag behandlar utskottet på andra ställen ibetänkandet. Vidare aviseras att utbildningsministern senare kommer att föreslåriksdagen att ca skall sättas av för ytterligare 2000högskoleplatser. Till bilden hör också att en stor del av kostnaderna förarbetslivsutvecklingen kommer att finansieras utanför statsbudgeten överA-kassorna.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi37 att utöverregeringens förslag skall anvisas till arbetsmarknadsutbildning, dvs. överanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (yrkande22).Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att man för innevarande budgetår sattav för köp av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag i samband med denna. Det är 1,2miljarder kronor mer än året innan. Dessutom har AMS fått regeringensuppdrag att i samråd med AMU-styrelsen se över kostnaderna för utbildningen föratt få till stånd en effektivare medelsanvändning. Enligt uppdraget skallresultatet bli en väsentlig utökning av arbetsmarknadsutbildningen underåterstoden av detta budgetår. Mot denna bakgrund avstyrkerarbetsmarknadsutskottet för sin del motion Fi37 (v) yrkande22 och biträderden av regeringen föreslagna medelsanvisningen på . I enmeningsyttring stöder företrädare förslaget i motion Fi37 (v).Finansutskottet har i det föregående ställt sig bakom de olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen lagt fram i syfte att bekämpaarbetslösheten. Av de skäl som arbetsmarknadsutskottet framför i sitt yttrandefinner finansutskottets det inte motiverat att nu anvisas medel förarbetsmarknadsutbildning utöver regeringens förslag. biträdersåledes regeringens förslag att på tilläggsbudget till statsbudgeten /93 anvisa ytterligare och avstyrkermotion Fi37 (v) yrkande22.Sänkning av socialavgifternaI propositionen föreslås (bilaga 3, ) att arbetsgivar- ochegenavgifterna sänks med sammanlagt . Sänkningen ingår somett led i uppgörelsen mellan regeringen och Socialdemokraterna. Enligtregeringens förslag slopas tre mindre avgifter somfolkpensionsavgiften sänks med 1,62 procentenheter.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi35 en lika stor sänkning men meden annan fördelning på de olika socialavgifterna (yrkandena 5 och 6). Tilldessa båda motionsyrkanden återkommer utskottet i efterföljande avsnitt därfrågan om arbetarskyddsavgiften och Arbetsmiljöfonden behandlas.I motion Fi37 begär att skall höjatilläggspensionsavgiften med lika mycket som socialavgifterna sänks enligtregeringens förslag, eller (yrkande 52). Om dettayrkande inte bifalls begär motionärerna att regeringens förslag skall avslås(yrkandena 53 och 54).Socialförsäkringsutskottet avstyrker förslag medhänvisning till den träffade överenskommelsen. Med anledning av attlagförslagen såväl i propositionen som i motion Fi35 (s) utgår från attutbildningsavgiften skall slopas vill socialförsäkringsutskottet understrykaatt detta förhållande inte skall påverka vuxenutbildningsförmånerna.Som framgått av vad finansutskottet har anfört är detutomordentligt angeläget att sänka kostnadsläget för näringslivet för attstimulera tillväxt och sysselsättning. Skattebördan bör därför förskjutas frånproduktion till konsumtion genom skatteväxling mellan socialavgifter ochhushållens skatter. En sänkning av socialavgifterna bör kompenserasstatsfinansiellt. Som utskottet förordat i likhet med propositionen bör dettaske genom skärpt mervärdebeskattning och sänkt grundavdrag vidinkomstbeskattningen. I linje med det principiella ställningstagandet attstimulera produktion och begränsa konsumtion bör socialavgiftssänkningen förkommunsektorns och statliga myndigheters del neutraliseras.Finansutskottet tillstyrker propositionens förslag att sänka socialavgifternamed och avstyrker därmed motion Fi37 (v) yrkandena 52--54.Arbetarskyddsavgiften och ArbetsmiljöfondenUtskottet har i föregående avsnitt tillstyrkt regeringens förslag att sänkanivån på socialavgifterna . I detta sammanhang prövarutskottet ett alternativt förslag till justering av två av de avgifter somomfattas av regeringens förslag, nämligen arbetarskyddsavgiften ochfolkpensionsavgiften. Dessutom tar utskottet här upp frågan omArbetsmiljöfondens verksamhet.Tidigare i år beslöt att statsbidraget till företagshälsovårdenskulle avvecklas . Detta bidrag finansieras genom ensärskild arbetsgivaravgift, arbetarskyddsavgiften som uppgårtill av löneunderlaget. Av influtna medel skall avdelas tillföretagshälsovård. Vid samma tillfälle fattade principbeslut om attarbetarskyddsavgiften skulle sänkas , dvs. motsvarandeden del som avser bidraget till företagshälsovården.I den nu aktuella propositionen föreslås att lagen (1981:691) omsocialavgifter ändras och att man i det sammanhanget beaktar den av riksdagentidigare godkända sänkningen av arbetarskyddsavgiften från 0,35 till 0,17 %.Dessutom föreslås att även den kvarvarande delen av arbetarskyddsavgiftenslopas som ett led i sänkningen av socialavgifterna med 4,3 procentenheter.I och med att arbetarskyddsavgiften avvecklas helt bortfaller ocksåinkomsterna från avgiften vilka är specialdestinerade till olika ändamål. Hurinkomsterna skall fördelas regleras i 4 kap. 8 §socialavgiftslagen. Där sägs att förutom den dryga hälft som fram skall tillföras företagshälsovården skall av inkomsternaföras till staten för finansiering av Arbetarskyddsverkets ochArbetsmiljöinstitutets verksamhet och återstoden, , tillförasArbetsmiljöfonden. I samma paragraf anges också vilka ändamål Arbetsmiljöfondenskall stödja.Den praktiska innebörden av föreskriften är att den del avarbetarskyddsavgiftens inkomster som är avsedd för Arbetarskyddsverkets ochArbetsmiljöinstitutets verksamhet förs till statsbudgeten för att därtillsammans med inkomsterna från andra skatter och avgifter användas förfinansiering av statlig verksamhet, däribland dessa båda institutioner. Någondirekt koppling mellan inkomsterna från avgiften och nivån på myndigheternasanslag föreligger således inte.Medan och verksamhet finansierasmed anslag över statsbudgeten har Arbetsmiljöfonden ingen annan finansiering äninkomsterna från arbetarskyddsavgiften. Eftersom 4 kap. 8 § socialavgiftslagenföreslås slopad bortfaller dessutom lagregleringen av de uppgifter som fondenskall finansiera. Fondens verksamhet finns dock alltjämt fastlagd i en särskildförordning (1991:1158) med instruktion för Arbetsmiljöfonden.Mot denna bakgrund föreslås i proposition 117 att ett nytt reservationsanslagpå förs upp på statsbudgeten för bidrag tillArbetsmiljöfonden . Beloppet motsvarar enligtpropositionen vad som skulle ha influtit till Arbetsmiljöfonden frånarbetarskyddsavgiften under samma tid.I motion Fi35 kritiserar Socialdemokraterna regeringens förslag attavveckla arbetarskyddsavgiften (yrkandena 5 och 6). Enligt motionärerna låg iöverenskommelsen att sänkningen skulle ske på andra än fondrelaterade avgifter.Eftersom regeringens förslag leder till att Arbetsmiljöfondens finansieringförsvinner, strider det därför mot uppgörelsen, hävdar motionärerna. De anserockså att Arbetsmiljöfondens arbetsuppgifter måste regleras i lag. Enligtmotionen bör en arbetarskyddsavgift på behållas. I stället kanfolkpensionsavgiften sänkas i motsvarande mån. Motionärerna lägger fram ettlagförslag som överensstämmer med detta synsätt. I lagförslaget anges att49,av influtna medel skall föras till staten för att finansieraArbetarskyddsverkets och verksamhet medan återstodenskall tillföras Arbetsmiljöfonden och där användas för samma ändamål som i dag.I den med anledning av proposition 117 väckta motionen A5 av IngelaThalén m.fl. (s) motsätter sig motionärerna förslaget att anslagsfinansieraArbetsmiljöfondens verksamhet.I motion A3 av (-) yrkas avslag på propositionen.Arbetsmarknadsutskottet ansluter sig till regeringens förslag att heltavveckla arbetarskyddsavgiften och som en lagteknisk följd därav upphävabestämmelsen om användningsområdet för arbetarskyddsavgiften. Medel förArbetsmiljöfondens verksamhet bör anslås över statsbudgeten, framhållerarbetsmarknadsutskottet, som också anser att det bör ske i formen av ettobetecknat anslag. noterar i sammanhanget att någotförslag om ändrad inriktning av fondens verksamhet inte har lagts fram. Därmedutgår arbetsmarknadsutskottet från att någon ändring inte är avsedd.Arbetsmarknadsutskottet biträder den föreslagna medelsberäkningen.Den avvikande mening som Socialdemokraternas företrädare iarbetsmarknadsutskottet avgivit över yttrandet berör i första handarbetarskyddsavgiften och Arbetsmiljöfonden. I yttrandet ger de sitt stöd åtmotionerna Fi35 (s) och A5 (s).Socialförsäkringsutskottet framhåller att frågan omarbetarskyddsavgiftens storlek tillhör arbetsmarknadsutskottetsberedningsområde. Med anledning av det av Socialdemokraterna framlagdaförslaget till alternativ justering av arbetsgivaravgifterna ansersocialförsäkringsutskottet att finansutskottet får ta ställning till hur mycketfolkpensionsavgiften skall sänkas när man väl har avgjort omarbetarskyddsavgiften skall finnas kvar eller ej.Finansutskottet får i denna fråga anföra följande. Arbetsmiljöfondensverksamhet finansieras helt av arbetarskyddsavgiften. Av de samladearbetsgivaravgifterna på totalt av avgiftsunderlaget, motsvarar den delsom förs till Arbetsmiljöfonden . Dessa medelåterförs till arbetslivet i form av bidrag till forskning och utbildning iolika arbetslivsfrågor, däribland arbetarskydd. Fonden stödjer ocksåverksamheten med regionala skyddsombud samt lämnar bidrag till utbildning avstyrelserepresentanter för de anställda. Den stödjer dessutomarbetstagarorganisationernas forskningsinitierande verksamhet.