bet · GF01KrU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Därtillkommer ungefär en kvarts miljon utländska campare varje år.Svensk camping har och underhela 80-talet haft en stigande volymutveckling. Kurvan brötsdock 1990, dvs. det år då mervärdesskatt infördes på drivmedel iSverige. Detta fick direkt till följd ett minskat resande ochdärmed en minskning av campingvolymen . När såmervärdesskatt infördes på campingboendet, förlorade viytterligare i volym.Konkret innebär de här två åren att svensk camping tappat 2,5miljoner gästnätter, varav 1 miljon gästnätter avser den norskamarknaden. För att svensk camping skall återta förlorademarknadsandelar på utlandsmarknaden krävs att vi får konkurrerapå samma villkor. Som jämförelse kan nämnas att norsk camping ärhelt momsbefriad, medan övriga konkurrenter i igenomsnitt har mervärdesskatt.Framför allt är det kommunerna som svarar för den storakapacitetsuppbyggnaden av svensk camping. Av tillgängligbäddkapacitet ägs av kommuner. Det är därför med stor orovi ser på det höga tempot i den avkommunalisering som skerinom kommunerna. Vi är självfallet för en utveckling till enhögre grad av företagsekonomisk inriktning vid drift avcampingplatser, oavsett ägarform. Men vi är mycket oroade överden korta omställningstid som står till branschensförfogande. Vi vill därför föreslå att det i skapasnågon form av omstruktureringsfond, där turismföretagare kanlåna -- obs. -- riskvilligt kapital för utveckling avturistanläggningar. Härigenom skapas möjlighet för ett bättrerollspel, där kommunernas primära uppgift är att medverka vidutveckling av infrastrukturen för svensk turism.I likhet med svensk turism i övrigt är svensk camping uppbyggdav många små produktionsenheter. En samordning inom näringen ärsjälvfallet då en förutsättning. Men i många avseenden räckerdet inte att man samverkar inom en gren av turismen. Samverkanmed övrig turism gör bilden av komplett.För att svensk camping skall lyckas, framför allt påutlandsmarknaderna, krävs att en presumtiv kund kan ges etthelhetsperspektiv av upplevelser, aktiviteter, transporter, logim.m. För att vi skall kunna leva upp till de krav en gästställer erfordras en samlad kunskapsnivå och en samladinformationsbild av som land. Då detta är ettkontinuerligt arbete på de olika utlandsmarknaderna, inte baraunder utan under en följd av år, krävs att somnation kan ställa dylika resurser till förfogande genom ettnationellt turistråd.På hemmamarknaden krävs inte denna typ av spjutspetsfrån sida. Däremot är det ytterst angeläget attnågon svarar för samordning av information och marknadsföring.Det är detta som enligt vår mening är en primär arbetsuppgiftför ett nationellt turistråd.Ett ytterligare argument för ett nationellt turistråd är bör tillvarata den kunskap som investeras i turistdatabasen,. Om denna bank slås i spillror, går omistliga värden i formav marknadskunskap till spillo.Eftersom tiden är knapp hänvisar jag i övrigt till dendokumentation som jag har lämnat till er ledamöter tidigare, därdet utförligare framgår hur vi samarbetar inom näringen.Jag vill avslutningsvis från hela rese- och turistindustrintacka utskottet för denna möjlighet som vi har fått till ensamlad presentation. Vi är övertygade om att en långsiktigdialog av denna typ mellan politiker och näring är engrundförutsättning för utveckling av den svenskaturistprodukten.Ordförande (): Enligt den överenskommelsesom träffats tillämpar vi följande ordning när det gäller frågorfrån partierna: Socialdemokraterna, demokrati,, , liberalerna, ,Kds.Maja (): Låt mig börja med att säga att vi förvår del anser att behöver ett nationellt turistråd, ochatt det skall vara med statligt engagemang. Vi vill gärna se ettomstrukturerat turistråd, och det skall då i huvudsak arbeta medmarknadsföringen. Vi anser också att övriga delar avTuristrådets verksamhet ansvarsfullt skall överföras till nyahuvudmän. Vi menar att det krävs insatser från såväl näringensom olika myndigheter och organisationer, t.ex. länsstyrelseroch statliga myndigheter.I dag har vi ett organ inom , nämligendelegationen, som samordnar och ansvarar för de sistnämndabitarna. Jag vill fråga länsstyrelsernas representanter om demenar att en sådan samordnad insats behövs som ett bollplank ochsom stöd för bl.a. länsstyrelserna, för att man skall kunnafrämja dels medborgarnas närturism, dels turistnäringen.Thorsten : Svaret från ärja på den punkten. Vi känner att det behövs ett sådant organ medde uppgifter som jag nämnde redan i mitt inledningsanförande.Precis som sade behöver det inte vara exakt detorgan som finns , utan det kan vara ett omstruktureratsådant.Sven : Vi har ju, som jag nämnde redaninledningsvis, ett omfattande samarbete med ,och vi vill gärna bygga ut det. Genom högskolan i harvi verkligen en resurs -- med bästa turistutbildning,vill jag säga. Vi kan utöka den ytterligare, och vi kan hjälpatill att bygga ut de här datasystemen som jag nämnde tidigare.I vårt dagliga arbete sysslar vi ju ständigt med turistfrågor.Vi har kontakt med turistföretag och försöker på olikasätt medverka till att stärka näringen och förbättraförutsättningarna.Lennart (): Efter vad jag förstått finns det ensamsyn inom branschen när det gäller marknadsföring och en heldel som avser samordning.Jag vill ställa en konkret fråga, bl.a. till campingägarna:Vad händer om man får det här scenariot som har talatom här ? Om det inte finns något turistkontor i t.ex.Tyskland, vart vänder sig campingägarna då för att försökabedriva sin verksamhet -- för att locka tyskar till ?Till STF vill jag ställa följande fråga: Vad händer om maninte får några anslag från statsmakterna för att bedriva den härverksamheten -- som man har fått ?Nils : Det vore katastrof i dagens läge, om detinte skulle finnas något nationellt turistråd på utlandssidan.Turistrådet svarar ju för samordningen mellan våra branscher. Vihar ett samarbete på ett femtontal mässor, vi harkatalogproduktion och informationsproduktion tillsammans. Skullevi ensamma bära upp den verksamheten, så skulle det medföra attvi skulle tappa marknadsföring i utlandet. Därmed skulle vinaturligtvis också tappa besökare från . Det innebärgivetvis minskad volym och minskade intäkter även när det gällerresevalutan. Det är faktiskt en katastrof om det skulle bli så.Ingemar Liman: De medel som fårvia är ju en direkt ersättning för tjänster som viutför, i första hand information kring fjällen och kringfjällsäkerhetsfrågor, samordnande verksamhet kring våragästhamnar och allmän information. Det är sådant som videfinitivt inte kan utföra inom ramen för de medel som vi kan fåin från våra medlemmar och vår affärsverksamhet. Det är alltsåsådant som inte direkt kommer dem till godo utan kommersamhället som helhet till godo. Vi kommer nog att få övervägaatt inskränka vår verksamhet på de punkterna om det intetillskjuts medel.Peter : Om man inte kan åstadkomma en samladmarknadsföring i utlandet för svensk turism, så innebär det attde många små företagen kommer att ta oändligt mycket stryk. Destora företagen däremot har naturligtvis resurser attmarknadsföra sig själva, även på organisationsplanet.Dessutom är det resursslöseri om varje del skall marknadsförasig själv. Det är angeläget att man samlar verksamheten i någotslags sammanhållet organ.Lennart : Slutsatsen av detta är alltså att om manöver huvud taget skall kunna klara sin verksamhet, inte minst påutlandssidan, så måste staten skjuta till pengar och i någon månha ett ansvar för den här verksamheten.Bert : Detta är typiskt när vi diskuterarTuristrådet. Självklart blir kvar i någon form. Detkommer vi i Ny demokrati att se till, och därför behöver ni intevara oroliga över det. Den frågan kan vi därför sluta diskutera.Viktigare är väl att vi får hit turister. Och hur får vi det?Jo, det får vi genom att det ges rätt ekonomiskaförutsättningar, och det är det som vi skall tala om. Och detmåste ni poängtera mycket mer.Varför det är kris bland politiker när det gäller intressetför denna fråga, det ser ni om ni tittar på läktaren, där detsitter två journalister. Det innebär att denna fråga inte ärpolitiskt gångbar. Det är ju massmedia som styr detta.Jag vill ställa en fråga som jag förmodligen inte kommer attfå svar på i , nämligen hur man kan få dennaekvation att gå ihop. Om vi antar att siffran 2 miljarder varriktig när det gäller intäkter, skulle jag vilja veta hur mycket40 000 arbetslösa kostar, hur mycket 1 000 konkurser kostar, hurmycket marknadsandel till och kostar och hurmycket det kostar att skicka folk på färjeturerna som har ökatoerhört mycket . Kan ingen räkna ut detta?Jag ställer frågan till vem som helst av er.Turistmomsen sänktes , men större delen av de storanöjesparkerna undantogs. Men många anser ju att dessa är motorni själva turistandet. Jag skulle vilja ha bekräftat om det är pådet sättet.Jag vill ställa en fråga till . Är det riktigt attväldigt många av de stora nöjesanläggningarna nu får kommunaltoch statligt stöd? Som exempel kan jag nämna . Skansenbetalar moms men får 40 miljoner tillbaka av en budget på 60miljoner. Detta är ganska vanligt bland de stora parkerna,alltifrån till . Boråsparken fick 10miljoner, och Folkets Park fick 30 miljoner. Är dettariktigt, och är det möjligt för den fria företagaren attkonkurrera på dessa villkor?Jan Rencke: Jag känner mig uppmanad att svara, eftersomdet var jag som talade om de 2 miljarderna. Skillnaden mellaninbetald moms och återbetald moms enligt riksskatteverketsbokföring blir sannolikt 2,9 miljarder. Det är 1,9miljarder mer än 1989, året innan turistmomsen infördes. Siffranär därför ganska riktig. I mitt tidigare anförande sade jag atten rimlig förmodan är att alla de saker som jag räknade upp, ochsom också räknade upp, sannolikt kostar betydligtmer än 2 miljarder. Det finns ju all anledning att tro att dettaär en minusaffär för staten.Bert : Kan man inte räkna ut detta? Det är ganskalätt att få fram dessa siffror. Men jag tror att det är ganskasvårt för oss i att räkna ut detta.Jan Rencke: Staten har väldiga resurser att räkna utsådana saker, men man har, såvitt jag känner till, inte gettnågon i uppdrag att göra det.Ulf : Det är alldeles riktigt att det inom en inteoväsentlig del av svensk turism de facto finns olika typerav kommunala och statliga subventioner. Den linje som vi harföljt när det har gällt nyinvesteringar -- vi tillfrågasnämligen ofta när det gäller nyinvesteringar -- är att vi helatiden har vänt oss mot snedvridande effekter av olika typer avstöd, som alltså snedvrider konkurrensen. Därför har vi ocksågått emot många investeringar av denna karaktär. Jag kan nämnaBranäs som ett känt exempel. Vi försöker alltså hävda principenatt man så långt som det är praktiskt möjligt försökeråstadkomma konkurrens på lika villkor.Elisabeth : I beslut om målen förden svenska kulturpolitiken ingick som en av två viktiga delaratt förbättra möjligheterna för breda folkgrupper till turismoch rekreation . Detta kom att benämnas det socialamålet. skulle jag vilja ställa följande fråga: Anser nibranschföreträdare att de sociala aspekterna på turism ochrekreation är giltiga, och anser ni att ni har endel i ansvaret att se till att de sociala aspekterna ocksåtillgodoses? Om ni inte anser det, skulle jag gärna vilja vetavarför.Jag skulle också vilja ställa en följdfråga som jag tror kanhänga samman med den förra frågan. Vi har fått en mycketutförlig redovisning om turismens kris som förefaller att tillstörsta delen vara av ekonomisk art. Kan det finnas några andraorsaker än rent skattemässiga till denna tillbakagång? Kan detfinnas vissa brister när det gäller innovationer och nytänkande?När jag som kvinna ser ut över denna församling, en imponerandeskara företrädare för branschen, undrar jag: Kan det möjligenvara på det sättet att den manliga resurspotentialen när detgäller just nytänkande och innovationer är något uttömd och attbranschen skulle må gott av litet kvinnliga företrädare?Åke , ordförande: Efter det sista som sades ärdet väl ingen som vågar svara.Peter : Inom den delen av turismen som representerasav hotell- och restaurang har vi ett mycket påtagligt inflytandefrån kvinnliga företagsledare och andra kvinnor som är verksammai branschen. Men har naturligtvis rätt i attnöden är uppfinningarnas moder och att ju hårdare som manpressas, desto hårdare tänker man i tusen nya banor.Jag vill bl.a. peka på den stora utbildningssatsning som SHRhar gjort i och med det som jag nämnde tidigare.Det är ett sätt att verkligen driva rationaliseringen ochproduktivitetsutvecklingen i företagen. Det goda har krisen haftmed sig att vi står rustade om ni bara ger oss braförutsättningar.Björn : Jag skall inte kommentera den manligabeslutskraften, men jag vill gärna utifrån våra aspekter i någonmån beröra det sociala målet.Folkparkerna jobbar för att försöka att i någon mån minska denolikhet som råder mellan storstad och tätort. När det gällerskattereformen och den breddade skattebasen har många av vårakulturarbetare lidit ganska kraftig nöd. Det beror i första handpå att besluten som är fattade i vissa delar bygger på enokunskap om verkligheten. Låt mig nämna ett exempel.Upphovsmannarättsligt skyddade verk som framförs i Sverigeskulle ju inte, som det heter, drabbas av moms. Men det harskett en inskränkning i detta sammanhang. Vi har gjort enjämförelse mellan en rörmokare och hans verktyg för att kunnafullgöra sitt värv. På detta är det moms så att säga rakt av.När det gäller våra artister -- och vi kan då ta exempel -- är det bara personerna i fråga som ärmomsbefriade på grund av en klurighet från branschen, där manplötsligt bildar nya bolag. I det bolaget lägger man allautensilier, dvs rörtänger och annat som t ex kanbehöva för att framföra sitt verk, och då blir det beskattat.Detta snedvrider plötsligt konkurrensen, vilket leder till attvåra möjligheter att jobba för ett socialt mål minskar. Ett avvåra viktigaste sociala mål är att förmedla barnkultur, vilken ioch för sig inte påverkas just i detta fall. Men vårt eventuellaöverskott kanaliseras i nästan alla fall till barnkulturen.Därför tror jag att de sociala målen, vare sig de är stora,riksomfattande och internationella eller lokalt betonade, harkommit litet grand i skymundan.Elisabeth : Hur ser ni andra på det sociala målet?Är det ett ansvar för branschen i dess helhet att ta det ellerär det överspelat?Bill : Huruvida de sociala målen är giltiga ellerinte är ytterst en politisk frågeställning, och den skallriksdagen fatta beslut om.Jag tror personligen att de målen inte med någon fördel ryms isamma organisation som dem som skall främja mera kommersiellamål eller näringspolitiska mål.Jag tror också att det är närmast orimligt att kräva avföretagen att de skall ha den typen av sociala målsättningar. Desociala målen kan uppnås bara om politiken kan utformas på ettsådant sätt att det blir förenligt med företagens kommersiellamål att också uppfylla de sociala målen.Nils : Anledningen till campingens volymframgångarär säkerligen den lågprisprofil som den har, och därmed har denockså en social betydelse. Men man kan alltså inte i det egnaföretaget, precis som sade, underprissättaprodukten, utan från campingens sida måste vi naturligtvis seprissättningsfrågorna rent företagsekonomiskt.Däremot vill jag återigen trycka på att det som man kan görafrån social synpunkt är att ställa erforderliga lån tillbranschens förfogande för att branschen skall kunna utveckla enprodukt på ett något så när rimligt ekonomiskt sätt. Det ärtufft i dagens finansvärld att gå till en bank och låna pengar.Det är nästan stopp för en campingföretagare som ärsmåföretagare.Elisabeth : Jag kommer att undvika att göra någraegna deklarationer utan framför allt lyssna, eftersom vi har såkort tid till förfogande. Jag vill säga att vi alla i och försig är eniga om målet, turistbranschens fördubbling eller vad vinu kan hoppas på . Vad vi däremot diskuterar ochfunderar över på departement, i utskott och bland branschensföreträdare är ju vilka medel som vi skall finna för att nå dit,och vilka vägarna dit är. Jag skulle vilja ställa frågor medanledning av det, framför allt till fann i anförande inte mycket av självkritik. Behövs det ingen renodling avuppgifterna eller någon omorganisation? Är det något som ni kansläppa? Är allt som det bör vara för att det bästa resultatetskall uppnås?Ulf : Det är inget tvivel om att uppgiftmåste renodlas, och vi har vid ett flertal tillfällen uttryckt ivåra anslagsframställningar ett klart önskemål om att uppgiftenskall begränsas och bli betydligt tydligare än vad den är i dag.Då går det också att ändra verksamheten ganska mycket.När jag höll mitt anförande gick jag egentligen inte vid någottillfälle i försvarsposition för så till vida attjag anser att det skall vara intakt. Jag tror att vi är inne ien process som kan vara till stor fördel både för branschen ochför arbetet inom ett nationellt turistorgan som det nu ser utatt formas. Vi är alltså för förändringar, och det har vi varithela tiden, men vi har haft svårt att få lyhördhet för dessaförändringar, eftersom det kräver en förändring också iuppdraget.Elisabeth : När lade ni första gången fram dessaförslag om förändringar? Ligger det långt tillbaka i tiden,eller är det relativt ?Ulf : Vi har lagt fram dessa förslag ianslagsframställningar två och , och isynnerhet i samband med en treårig budgetframställning som vigjorde sedan.Bill : Jag vill tillägga att jag tror att dettakom fram allra tydligast i vårt remissyttrande över RRV:sgranskning av vår verksamhet, då vi gjorde mycket klart att viville ha en förändring av uppdragets formulering.Elisabeth : Jag skulle vilja ställa en fråga tillHans Alsén, som representerar en av de allra tyngstaorganisationerna, nämligen . Vilkenuppfattning har om möjligheten att förändra och görasituationen bättre? Jag upplever att tror att enpositiv utveckling är på gång, men vad kan vi mer göra?Hans Alsén: Såvitt jag förstår gällde frågan inteTuristrådet, utan den gällde turismens utveckling rent allmänt.Elisabeth : Jag menade även i förhållande tillTuristrådet, eftersom var inne på det i sittanförande.Hans Alsén: Jag kan konstatera att vi har fått de anslagsom har utgått till via . Och de är,som sade, förknippade med den allmänservice som vilämnar. Vi har ett behov av att få denna möjlighet i framtidenvia en ekonomisering från statens sida. Om det skall ske via ettstatligt turistråd eller inte är väl inte den primära frågan föross. Men vad vi kan konstatera är att vi har haft ett mycketgott samarbete. Vi har känt oss som en ideellt baserad rörelse,med medlemsavgiften som den allt överskuggandefinansieringskällan, som arbetar tillsammans med Turistrådet.På vissa områden -- och jag säger inte detta i någonvärderande mening -- där den kommersiellt betingade delen avbranschen naturligen inte har funnits och inte skall finnas, harvi känt oss spela en roll och behövt stödet från Turistrådet.Det har vi fått, och vi har haft ett gott samarbete. Jag haringen djupare mening om hur detta skulle kunna utvecklas iframtiden i en eventuell annan organisation. Vi har inte hafttillfälle att närma oss den frågan. Den har inte varit aktuellpå det sättet.Som medborgare vill jag säga att det är med tillfredsställelsesom vi åser den könsmässiga blandning som i alla fall präglarpodiet. Jag vill också säga att vi har tre kvinnliga ledamöter ivår styrelse.Jan-Erik : I denna förtroliga krets, IngemarLiman: Vad tycker du om , och hur har det fungerat?Har Turistföreningen deltagit i branschens överläggningar mednäringsdepartementet?Ingemar Liman: Vi tycker bra om . Vi har haft,som sade, ett mycket gott samarbete med ,framför allt kanske därför att representerarinte bara den ideella föreningen utan imångt och mycket också alla de föreningar som ärturistproducenter. Det kan vara hembygdsföreningar,spelmansföreningar, teatergrupper, osv., dvs. alla som ute ibygderna i mångt och mycket ger grunden till den svenskaturismen. Där har vi kunnat agera och har haft en samtalspartneroch några som har fört ut detta budskap vidare, och detta harskett med hjälp av Turistrådet.Vi har inte haft möjlighet att direkt föra samtal medregeringen i dessa frågor. Det har funnits en delegation som hargjort det. Vi representerar inte ett kapital när det gäller attkunna finansiera ett framtida turistråd -- därför har vi inteutgjort en av samtalsparterna för regeringen.Jan-Erik : Betyder det att de som har deltagit isamtalen har varit bara de kapitalstarka organisationerna inomturistbranschen? Är det kontentan av vad sade?Ingemar Liman: Det finns väl en övervägande majoritet förden typen av grupper. Ideella organisationer har inte funnitsmed.Stina : Jag har några frågor till länsstyrelserna.Men jag vill börja med att ställa en fråga till . Från detta förbund talades det omatt man arbetar aktivt för att främja resandet. Min fråga är:Hur stor del av detta främjande består i att man skall förmåsvenskar att åka utomlands eller att man skall förmå utlänningaratt komma till ?Jag vill hänvisa till min motion, och jag tror att alla harfått underlaget från utskottet -- alla motioner, m.m. Min motionfinns på s. 11 i detta underlag. I denna motion tar jag bl.a.upp litet grand om renodlingen av uppgifter, somdet har talats om här.Till länsstyrelserna vill jag ställa följande frågor. blir ett rent branschorgan för marknadsföringen avturismen, hur bedömer länsstyrelserna då att myndighetens rollpå turistområdet kommer att förändras?Jag har i min motion pekat på de utvecklingsprojekt och denförsöksverksamhet som har bedrivit. Om Turistrådetläggs ned, anser länsstyrelsernas representanter att det dåbehövs ett annat och nytt centralt organ som tar överuppgifterna när det gäller utvecklingsprojekt ochförsöksverksamhet och när det gäller samordningen beträffandeutvecklingen av turismen? I så fall, vilken uppgift skall ettsådant organ ha?Vilka andra statliga insatser anser länsstyrelserna behövs pådet organisatoriska planet för att turismen inte skall drabbasnegativt av en eventuell nedläggning av ?Christer Granegård: Vår inställning, när det gäller ettnytt och mer kommersiellt organ eller ett branschorgan, är attvi naturligtvis kommer att samverka med det. Däremot kommer visjälvfallet inte att medverka i de rent kommersiella insatserna,utan det är branschen som måste ta detta ansvar. Det ärfullständigt självklart. Detta gjorde även landshövding helt klart här.När det gäller ett framtida organ har vi också klartdeklarerat att vi vill se ett nytt organ, som inte behöver hetaTuristrådet, utan det kan heta vad som helst. Men vi vill se ettnytt organ som har ett stort ansvar för samordningsfrågor ochutlandsfrågor, ungefär motsvarande uppgifter som hari dag. Det bedömer vi som synnerligen viktigt, inte minst medtanke på de små organisationer och de små företag som finns inomnäringen.Jag tyckte att sista fråga var litet oklar,och jag kan därför inte svara på den.Jan Billow: Jag skulle vilja svara på den första och dentredje fråga i samma svep. Om det skapas ett branschorgan skalldet svara för den samlade kompetensuppbyggnaden. Det skallbeställa statistik och analysera. Det skall ge ett så objektivtunderlag som möjligt och kanske yttra sig i investeringsfrågor.Det skall vara huvudman för produktdatabasen, som kommer attbehövas också . Det skall vara huvudman förresedatabasen, denna unika resvaneundersökning som verkligenbehövs i när det är fråga om miljardinvesteringari infrastruktur.Det behövs alltså ett nationellt organ, därför att det kan juinte läggas ut på regionala turistorgan eller andra, utan det ärden samlade bilden som behövs.Björn : I ingårmedlemsföretag där bl.a. företag som SJ, SAS, Linjeflyg,rederierna, bussresearrangörer, m.fl. ingår. Dessutom ingår allasvenska resebyråer. Det säljs och det görs en enorm insats fördet svenska resandet och turismen i genom vårt företag.Stina : svarade inte på minfråga.