bet · GF01UbU10 · 1992-03-26 00:00:00 — Bidrag till det kommunala skolväsendet Proposition 1991/92:100 bil. Utskottet tillstyrker regeringens förslag omgymnasiereformens finansiering. Av statsfinansiella skälgenomförs därmed inte de höjningar av sektorsbidraget /93 som tidigare fattat beslut om. Närdet gäller regeringens förslag till besparing på komvux med 350milj.kr anser utskottet mot bakgrund av detarbetsmarknadspolitiska läget att besparingen bör begränsastill 150 milj.kr. Härigenom tillförs sektorsbidraget 200milj.kr. utöver regeringens förslag. Utskottet tillstyrker ettmotionsyrkande som innebär att principerna om ett generelltfinansiellt stöd till skolsektorn fortfarande skall gälla.Regeringens förslag i övrigt tillstyrks.Till betänkandet fogas sju reservationer. Socialdemokraternaavvisar bl.a. regeringens förslag till gymnasiereformensfinansiering och besparingar beträffande komvux. För dessaändamål begärs totalt 670 milj.kr. för /93utöver regeringens förslag. Till betänkandet fogas även enmeningsyttring av , i vilken regeringensbesparingsförslag avvisas.ÅTTONDE HUVUDTITELN Proposition 1991/92:100 bil. InledningenRegeringen har i inledningen till bilaga 9 (s. 6--20) berettriksdagen tillfälle1. (delvis) att ta del av vad i propositionen anförts iinledningsavsnittet under punkterna 1--5.Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendetRegeringen har under anslaget B 8 (s. 44--49) föreslagit9. att antar förslaget till lag om ändring iskollagen (1985:1100),10. att godkänner vad i propositionen anförts omgymnasiereformens finansiering,11. att godkänner vad i propositionen anförts ombidragsgivningen till kommuner som anordnar undervisning förasylsökande elever som vistas på sluss eller förläggning,12. att till Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet för /93 anvisar ettförslagsanslag på . 1991/92:Ub203 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att skolavgifter förbjuds även på gymnasiet.1991/92:Ub205 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avreglering av kommuns skyldighet attutan kostnad hålla elev i gymnasieskolan med böcker,skrivmateriel, verktyg m.m.1991/92:Ub212 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar tillföra sektorsbidraget för skolväsendetresurser så att gymnasiereformens genomförande kan påbörjas1992 i enlighet med tidigare beslut.1991/92:Ub213 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att 4kap. 7§ vuxenutbildningslagen omavgiftsförbud inom komvux utgår.1991/92:Ub216 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret för stöd och hjälp tillvissa grupper i gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av det kommunala ansvaretför inackorderingstillägget.1991/92:Ub219 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att inte genomföra föreslagen besparing på denkommunala vuxenutbildningen.1991/92:Ub227 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar tillföra sektorsbidraget fördriften av det kommunala offentliga skolväsendet 350 milj.kr.till vuxenutbildning utöver vad regeringen föreslagit,2. att beslutar tillföra sektorsbidraget fördriften av det kommunala offentliga skolväsendet 320 milj.kr.så att gymnasiereformens genomförande kan påbörjas ienlighet med tidigare beslut.1991/92:Ub232 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar godkänna de riktlinjer för ökade satsningarpå vuxenutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:Ub264 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för kommunerna attavgiftsbelägga vissa komvux-kurser.1991/92:Ub275 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar tillföra sektorsbidraget för driften av detkommunala offentliga skolväsendet 350 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit till kommunala vuxenutbildningen.1991/92:Ub290 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen för /93 beslutar att inga medel anslåstill hemspråksundervisningen.1991/92:Ub293 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialresurser till toppresterandeelever,2. att hos regeringen begär ett förslag tillnärmare utformning av ett sådant stödsystem.1991/92:Ub304 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar av komvux.1991/92:Ub306 av Hans Nyhage (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt utnyttja komvux.1991/92:Ub310 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förberedande dansarutbildning igrundskolan i /92:Ub311 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslagen till komvux.1991/92:Ub425 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dyslektiker bör prioriteras dåskolan fördelar sina resurser.1991/92:Ub801 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning ochkompetensutveckling för att stärka den enskildes ställning påarbetsmarknaden och småföretagens konkurrenskraft.1991/92:Ub803 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasiereformens finansiering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det generella sektorsbidraget.1991/92:Ub806 av m.fl. (s) vari yrkas1. (delvis) att beslutar tillföra medel tillskolmiljö, gymnasiereformen och vuxenutbildning i enlighet medvad i motionen anförts.1991/92:Ub810 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om sådanändring av skollagen att kostnadsfria skolmåltider ochkostnadsfria läromedel garanteras i enlighet med vad i motionenanförts,14. att till Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet för /93 anvisar933000000 kr. utöver vad regeringen föreslagit.1991/92:A414 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser för kommunalvuxenutbildning.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas18. (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avslag på besparingarna påutbildningsområdet.1991/92:Kr272 av m.fl. (nyd) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade bidrag till kultur och historiai skolundervisningen.1991/92:Kr417 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studier vid komvux. I inledningsavsnittet av bilaga 9 till budgetpropositionen(s. 6--20) bereder regeringen tillfälle att ta del avvad utbildningsministern och statsrådet anför omförändringsarbete m.m. inom skolområdet och folkbildningen samtutgångspunkter för budgeten. Statsråden informerar om pågåendeutredningar och kommande förslag.Utskottet, som behandlar regeringens förslag på skolområdetunder resp. anslag i budgetpropositionen eller i anledning avsärskilda propositioner, föreslår att lägger tillhandlingarna vad de båda statsråden anfört i nu berörd del avinledningsavsnittet.Ändringar i skollagenEnligt 5kap. 19§ skollagen (1985:1100) får regeringenmeddela föreskrifter om vad som krävs för att flytta till högreårskurs och om begränsningar i rätten att gå om årskurser igymnasieskolan. Vidare får regeringen enligt 11kap. 19§nämnda lag meddela föreskrifter om ytterligarebehörighetsvillkor och om urval mellan behöriga sökande tillgymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning inom komvux.Föredragande statsrådet föreslår att regeringen bemyndigas attdelegera dessa befogenheter till den myndighet som regeringenbestämmer. Dessa bemyndiganden bör tas in i dels 5kap. 19§skollagen, dels 11kap. 19§ skollagen.När det gäller specialkurser inom gymnasieskolan bör deenligt regeringen jämställas med de nationella programmen igymnasieskolan såvitt avser mottagande, intagning av elever,kostnader och interkommunal ersättning. Därmed blir rättslägeti dessa hänseenden väsentligen detsamma som har gälltbeträffande specialkurserna. När det gäller sådanaspecialkurser som utgör påbyggnadsutbildningar föreslås attregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges ettbemyndigande att meddela avvikande föreskrifter. Dettaförutsätter ett tillägg till punkt 6 i övergångsbestämmelsernatill lagen (1991:1107) om ändring i skollagen (1985:1100).Riksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:10,UbU4, rskr. 76) innebar bl.a. att ansvaret för inackorderadeelever skall överföras till elevernas hemkommuner fr.o.m. den 1juli 1992. Statsbidraget för ändamålet skall ingå isektorsbidraget och beräknas enligt beräkningsmodellen förgymnasieskolan. I budgetpropositionen (s. 47) anförs attkommunerna bör hantera inackorderingsstödet med beaktande avdet övergripande målet att främja tillgängligheten tillutbildning för sina ungdomar. Det bör sedan i principöverlämnas åt kommunerna att välja den väg som bäst leder motdetta mål. Regeringen föreslår att bestämmelser om kommunernasskyldigheter i fråga om det ekonomiska stödet till ungdomar igymnasieskolan bör tas in som en ny paragraf (33§) i 5kap.skollagen och att bestämmelser om kommunernas skyldigheter ifråga om ungdomar som deltar i gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning förs in genom en ändring av 11kap. Därmed åläggs kommunerna vissa skyldigheter när detgäller elever i gymnasieskolan och de ungdomar som deltar igymnasial vuxenutbildning eller i påbyggnadsutbildning inomkomvux fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det årungdomarna fyller och som behöver inackordering tillföljd av skolgången. Kommunerna åläggs att lämna ekonomisktstöd, kontant eller på annat sätt, för boende, fördyratuppehälle och resor till och från hemmet. Om stödet ges kontantbör det för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderaduppgå till en trettiondel av basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring.Utskottet tillstyrker de ovan redovisade förslagen tilländringar i skollagen och föreslår således att antardet i proposition 1991/92:100 framlagda förslaget till lag omändring i skollagen (1985:1100).Avgiftsfrågor m.m.I motion 1991/92:Ub203 (s) understryks vikten av attgymnasieskolan i likhet med skall vara en skola föralla. Mot denna bakgrund bör inga skolavgifter kunna tas ut igymnasieskolan. I motion 1991/92:Ub205 (m) föreslås å andrasidan en avreglering av kommunens skyldighet att utan kostnadhålla elev i gymnasieskolan med böcker, skrivmateriel, verktygm.m. 21§ skollagen). Enligt motionärerna står detkommunerna fritt att besluta om att ta ut avgift påskolmåltider men inte på läromedel m.m. En avreglering avnämnda bestämmelser skulle innebära att kommunerna själva fåravgöra frågan om avgifter i gymnasieskolan. I motionerna1991/92:Ub213 och 1991/92:Ub264 yrkande 1 (båda m) föreslås attdet skall vara möjligt för kommunerna att avgiftsbelägga vissakurser inom den kommunala vuxenutbildningen. Motionärernaframhåller att det inte är möjligt enligt bestämmelsernai skollagen att ta ut avgifter på vissa kurser. En sådanmöjlighet att ta ut avgifter har studieförbunden, konstaterarmotionärerna.Utskottet hänvisar till 4kap. 4§ och 5kap. 21§skollagen beträffande kostnader i resp.gymnasieskolan. Till skillnad mot vad som gäller förgrundskolan får huvudmannen för gymnasieskolan besluta atteleverna skall hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. När detgäller den kommunala vuxenutbildningen skall utbildningenenligt 11kap. 5§ skollagen vara avgiftsfri för eleverna.Enligt vad utskottet erfarit bereds inom regeringskanslietför närvarande avgiftsfrågor när det gäller gymnasieskolan ochden kommunala vuxenutbildningen.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna1991/92:Ub203, 1991/92:Ub205, 1991/92:Ub213 och 1991/92:Ub264yrkande 1.I motion 1991/92:Ub810 (v) yrkande 2 begärs förslag om sådanändring av skollagen att kostnadsfria skolmåltider ochkostnadsfria läromedel garanteras eleverna. Skolmåltidenskall motsvara minst en tredjedel av det dagliganäringsbehovet.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen och senast underföregående avslagit likartade yrkanden om elevers rätttill kostnadsfria skolmåltider (jfr bet. 1988/89:UbU4,1990/91:UbU17). Utskottet, som inte är berett att föreslåriksdagen att ändra sitt tidigare ställningstagande, utgår frånatt regeringen följer utvecklingen när det gäller avgifter påskolmåltider.Frågan om kostnadsfria läromedel för eleverna regleras iskollagen (jfr 4kap. 4§ för och 5kap. 21§för gymnasieskolan): "De skall utan kostnad ha tillgång tillböcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövsför en tidsenlig utbildning." Inom vuxenutbildning fårhuvudmannen bestämma att hjälpmedlen, dvs. läroböcker,skrivmateriel, verktyg, skyddskläder m.m. skall anskaffas aveleverna själva på egen bekostnad eller erbjudas mot avgiftersom högst motsvarar huvudmannens anskaffningskostnader (jfr11kap. 5§ skollagen).Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1991/92:Ub810 yrkande 2.I motion 1991/92:Ub216 (s) yrkande 1 konstateras bl.a. attstudielån prövade mot elevens egen ekonomi betalas ut tillcirka ett tusen elever i gymnasieskolan. Då möjlighetentill sådant studielån föreslås slopad vid utgången avinnevarande budgetår enligt förslag i budgetpropositionen ansermotionärerna att dessa elever måste garanteras stöd på annatsätt. Det gäller främst elever som av sociala skäl flyttathemifrån och ensamma invandrarelever.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Centrala () föreslog i sin rapport till ungdomsstudiebidrag vissa förändringar i detnuvarande studiehjälpssystemet. Bl.a. borde studielån prövademot elevens egen ekonomi upphöra att utgå. Sådana studielån komtill för att göra det möjligt för myndiga elever attsjälva finansiera sina gymnasiestudier. Alla som hade ensjälvständig ekonomi kunde få lånet. Enligt CSN har reglernadärefter skärpts väsentligt, så att det nu är möjligt att fålån endast om det finns särskilda skäl.I gymnasieskolan är det vanligen skolkurator som handläggerde sociala frågorna. Eleverna kan vända sig till kurator föratt få upplysningar, råd och hjälp i bl.a. frågor av personligart. Kurator skall kunna informera om vart eleverna kan vändasig för att få del av den hjälp samhället erbjuder även utanförskolan. Enligt läroplan för gymnasieskolan (Lgy 70) bör kuratorägna särskild uppmärksamhet åt de elever som på grund avhemförhållandena kan vara i behov av rådgivning och stöd. Denskolkurativa verksamheten är en viktig del av skolans elevvård.För varje gymnasieskola finns en elevvårdskonferens (7kap.32--36§§ gymnasieförordningen). Skolkurator är ledamot ielevvårdskonferensen. Elev som är berörd av en fråga som skallbehandlas har rätt att närvara vid sammanträde medelevvårdskonferensen.Utskottet förutsätter att gymnasieskolornas elevvårdande ochkurativa verksamhet leder till att sådana elever igymnasieskolan som omnämns i motionen får nödvändigtstöd. Enligt utskottets mening bör syftet med förevarandeyrkande anses vara tillgodosett utan det av motionärernabegärda uttalandet av , varför motion 1991/92:Ub216yrkande 1 avstyrks.I samma motion (yrkande 2) understryks vikten av attregeringen följer konsekvenserna av det kommunala ansvaretför inackorderingstillägget. Motionärerna hänvisar till vadsocialförsäkringsutskottet anförde i sitt betänkande1990/91:SfU12 vid förra , nämligen att elevernas rättatt välja utbildning inte får begränsas i och med att ansvaretför inackorderingstillägget förs över till kommunerna fr.o.m.den 1 juli 1992.Riksdagens beslut om den nya gymnasieskolan ochvuxenutbildningen vid /91 (prop. 1990/91:85,UbU16, rskr. 356) innefattade bl.a. bestämmelser om eleversrätt att bli mottagna på nationella program i annan kommunsgymnasieskola. 8§ skollagen slås fast att densom av sin hemkommun skall erbjudas gymnasieutbildning även ärbehörig sökande till sådan utbildning var som helst i landet.En kommun är således skyldig att förutom sina egna elever taemot bl.a. sådana sökande som med hänsyn till sina personligaförhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskoladit de har sökt. Denna skyldighet omfattar även elever som ärhemmahörande i en kommun som inte kan erbjuda sökt programeller gren. I dessa fall gäller bestämmelserna om interkommunalersättning enligt 5kap. 22--26§§ skollagen.Utskottet har i det föregående (s. 5 f.) tillstyrktregeringens förslag till bestämmelser i skollagen beträffandestöd till inackordering. Som föredragande statsrådet anför ibudgetpropositionen (s. 47) bör kommunerna hanterainackorderingsstödet med beaktande av det övergripande måletatt främja tillgängligheten till utbildning för sina ungdomar.Utskottet förutsätter att kommunernas övertagande av ansvaretför inackorderingstillägget inte kommer att begränsa elevernasrätt att välja studieväg i gymnasieskolan.Med det anförda och med hänvisning till statens skolverksansvar för uppföljning och tillsyn av skolväsendet anserutskottet att något uttalande med anledning av motion1991/92:Ub216 yrkande 2 inte är påkallat.Gymnasiereformens finansieringRiksdagens beslut om gymnasieskolan och vuxenutbildningen(prop. 1990/91:85, UbU16, rskr. 356) innebär attgymnasieskolans reformering skall inledas fr.o.m. läsåret1992/93 och vara fullt genomförd /96 i den meningenatt alla elever det läsåret tas in på de nya programmen.Föredragande statsrådet understryker i budgetpropositionen(s.46) att beslut om gymnasieskolans ochvuxenutbildningens reformering ligger fast. De kommuner ochlandsting som så önskar kan ta in elever på de nya programmenmed början /93.I budgetpropositionen anförs med hänvisning till riksdagensbeslut att sektorsbidraget /93 skulle höjas meddels 253 milj.kr., dels ytterligare 330 milj.kr., dvs. medtotalt 583 milj.kr. Regeringen anser emellertid att det inte ärförenligt med en ansvarsfull ekonomisk politik att -- med desamhällsekonomiska förutsättningar som råder -- öka statenskostnader i den storleksordningen. Mot denna bakgrund föreslåsatt de höjningar av sektorsbidraget som beslutat ompå grund av gymnasieskolans reformering inte genomförs /93. Däremot anses det bli möjligt /94 påbörja den statliga delen av finansieringenav reformen.I motion 1991/92:Ub212 (s) avvisas regeringens förslag attskjuta genomförandet av reformen . Det är enligtmotionärerna till nackdel för såväl gymnasieungdomarna somnäringslivet och samhället i stort. I stället bör satsningarske på arbete, kompetenshöjning och stärkt konkurrenskraft. Medtanke på ambitionerna att bygga ut högskoleutbildningen underde kommande åren är det enligt motionärerna kortsiktigt ochinkonsekvent att inte stärka rekryteringsbasen till högskolan,vilket den nya treåriga gymnasieskolan innebär. Även i motion1991/92:Fi209 (v) yrkande 18 delvis avvisas regeringens förslagtill nedskärningar på utbildningens område. I motionerna1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis och 1991/92:Ub806 yrkande 1delvis (båda s) understryks vikten av utbildning ochkompetensutveckling för att stärka konkurrenskraften inäringslivet -- särskilt i småföretagen -- och skapa nyaarbetstillfällen.I propositionen Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen (prop. 1990/91:85) beräknades en förändradgymnasieskola medföra ett ökat medelsbehov på ca 1 800 milj.kr.Denna merkostnad skulle uppstå när den nya gymnasieskolan varfullt utbyggd. Finansieringen av den nya gymnasieskolan skullevara ett gemensamt åtagande för stat, kommun och arbetsliv. Enminskad statlig skoladministration (jfr prop. 1990/91:18, UbU4,rskr. 76) skulle ge en besparing på 100 milj.kr. Genomförslaget att den lärarledda undervisningstid som skallgaranteras eleverna enligt de nya timplanerna skulle minskasjämfört med dagens timtal ansågs ca 330 milj.kr. kunna sparas.Ett rationaliseringskrav på kommunerna på 0,per årberäknat på sektorsbidraget till skolväsendet under enfyraårsperiod skulle medföra att ca 617 milj.kr. kunde frigörasför reformering av gymnasieskolan. Slutligen skulle 753milj.kr. kunna tas ut i arbetsgivaravgifter för att bestridakostnaderna för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen.Enligt propositionen skulle sektorsbidraget tillföras medlenfrån neddragningen av den statliga skoladministrationen (100milj.kr.) och medlen från arbetsgivaravgifter (753 milj.kr.),dvs. totalt 853 milj.kr. De nya medlen skulle anvisas underförevarande anslag fr.o.m. budgetåret1992/93 med fördelningen 253, 300 och 300 milj.kr. Detta skulleskapa förutsättningar för genomförandet av reformen underperioden fram till /98, då merkostnaden slårfullt ut, dvs. då eleverna i alla årskurser studerar enligt denya programmen.På utskottets förslag avvisade (bet. 1990/91:UbU16,rskr. 356) regeringens förslag om statens bidrag tillfinansieringen av reformen. I stället skulle 330 milj.kr.tillföras sektorsbidraget räknat fr.o.m. /93.Detta belopp motsvarade den besparing som de nya timplanernaenligt regeringsförslaget skulle ha medfört på sikt.Utskottet, som höjde den garanterade undervisningstiden, ansågnämligen att ökade medel behövdes för att på etttillfredsställande sätt genomföra en förändring avgymnasieskolan. Förevarande anslag för /93skulle således tillföras dels 253 milj.kr., dels viss del av330 milj.kr. med hänsyn till omfattningen av genomförandet avden reformerade gymnasieskolan i landets kommuner.Utskottet anser med hänsyn till det statsfinansiella lägetatt bör godkänna regeringens förslag att inte påbörjaden statliga delen av gymnasiereformens finansiering budgetåret1992/93. Enligt vad utskottet erfarit kommer endast ett fåtalkommuner i landet att starta genomförandet av den nyagymnasieskolan /93. Ett sextiotal kommuner planeraratt anordna vissa program. Ett visst ekonomiskt utrymme förgenomförandet av den nya gymnasieskolan skapas genom detrationaliseringskrav som har ställt på kommunernafr.o.m. Som nämnts i det föregående räknarföredragande statsrådet med att det blir möjligt att budgetåret1993/94 påbörja den statliga delen av finansieringen avgymnasieskolans reformering. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1991/92:Ub212, 1991/92:Ub801yrkande 1 delvis, 1991/92:Ub806 yrkande 1 delvis och1991/92:Fi209 yrkande 18 delvis och föreslår att medbifall till proposition 1991/92:100 godkänner vad som anförtsom gymnasiereformens finansiering.Enligt motion 1991/92:Ub803 (c) yrkande 1 finns det anledningför att göra ett uttalande som undanröjer alltveksamhet när det gäller genomförandet av gymnasiereformen.Kommunerna måste ges klara besked om de ekonomiska villkor somkommer att gälla för gymnasieskolans förnyelse. Motionärernaföreslår att den statliga delen av finansieringen av reformensker med ett årligt tillskott av 300 milj.kr. under enfyraårsperiod med början /94, vilket riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna.Som föredragande statsrådet understryker ibudgetpropositionen (s.46) ligger beslut omgymnasieskolans och vuxenutbildningens reformering fast förutomgymnasiereformens finansiering /93. Statsrådeträknar med att det blir möjligt att /94 påbörjaden statliga delen av finansieringen av reformen.Mot denna bakgrund utgår utskottet från att ett förslag läggsfram i nästa års budgetproposition när det gällergymnasiereformens fortsatta finansiering. Något uttalandeav är således inte påkallat, varför motion1991/92:Ub803 yrkande 1 avstyrks.Kommunal vuxenutbildningI ett trängt ekonomiskt läge är det viktigt, framhålls ibudgetpropositionen (s. 14), att kvaliteten påungdomsutbildningen inte urholkas. En sådan prioritering avungdomsutbildningen får dock inte förringa vuxenutbildningensbetydelse. Återkommande utbildning blir allt viktigare inomalla yrkesområden. Men det finns möjligheter tilleffektiviseringar inom vuxenutbildningen.