bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — Riktlinjerna för radiobolagets lokala sändningsverksamhet(mom. 28)Jag anser -- i likhet med motionärerna bakom motion Kr7yrkande 7 -- att de särskilda riktlinjerna för Sveriges RadioAB:s lokala sändningsverksamhet bör förtydligas. Regeringen börunder hösten återkomma med förslag härom med utgångspunkt i vadkulturutskottet anförde . Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.11. Distriktsbaserad produktion (mom. 34)Enligt min mening bör den distriktsbaserade produktionen försåväl som det nybildade radiobolaget underden kommande avtalsperioden ha minst samma nivå och omfattningsom den har . Jag avser därför att stödjareservanterna bakom reservation 9.12. lokalisering (mom. 35)Jag vill understryka angelägenheten av att alla möjlighetertillvaratas att ytterligare decentralisera de funktioner somtillhör organisation. Jag förutsätter att noggrannaöverväganden görs i fråga om möjligheterna att flytta utledningsfunktionerna från men jag är medveten om attvid prövningen av denna fråga även kostnadsaspekterna måstetillmätas stor vikt.13. Ägande av företagen inom den nuvarande (mom. 38)Som redovisats i betänkandet anför motionärerna bakom motionKr7 (v) att också handikapp-, freds-, miljö- ochinvandrarorganisationer bör tillfrågas om ett eventuelltdelägarskap (yrkande 2). De föreslår också att hembudsrättentill staten begränsas så att staten inte kan bli majoritetsägareav bolagen. De föreslår därför att hembudsrätten för statenbegränsas till (yrkande 4).Jag delar den uppfattning som redovisas i motionen i angivnahänseenden. Den av mig förordade vidgningen av ägarkretsen bör iförsta hand ske genom att en mindre del aktier överlåts till dennya ägargruppen akademier m.fl. I övrigt ansluter jag mig tillden bedömning som gjorts av utskottet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermomenten 5, 7, 8, 18, 27, 28 och 38 borde ha hemställt5. beträffande finansieringatt med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:Kr251 godkänner vad ovan förordats ifråga om public service-företag i vad avser finansiering,7. beträffande svenskproducerade program och program ochmusik av svenska artisteratt med bifall till motion 1991/92:Kr7 yrkande 3 ochmed anledning av regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad ovan förordats i fråga om publicservice-företag i vad avser allmänna riktlinjer rörandesvenskproducerade program och program och musik av svenskaartister,8. beträffande bra radio och TV för barnatt med bifall till motion 1991/92:Kr7 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,18. beträffande inrättande av en samrådsgrupp mellanprogrambolagen, handikapporganisationerna, handikappinstitutetoch televerketatt med bifall till motion 1991/92:Kr7 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,27. beträffande riktlinjer för lokalradioverksamhetensekonomi m.m.att med bifall till motion 1991/92:Kr7 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,28. beträffande riktlinjerna för radiobolagets lokalasändningsverksamhetatt med anledning av regeringens förslag och motion1991/92:Kr7 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,38. beträffande ägande av företagen inom den nuvarandeSveriges Radio-koncernenatt med bifall till motion 1991/92:Kr7 yrkandena 2och 4, med anledning av regeringens förslag och motion1991/92:Kr5 yrkande 4 i denna del och yrkande 13 samt med avslagpå motion 1991/92:Kr5 yrkandena 6 och 8 dels som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts, dels bemyndigarregeringen att sälja aktier som den förvärvat genom hembud,I propositionen framlagda och av utskottet tillstyrktalagförslag yttrande1991/92:KU3yBilaga 2Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996m.m.Till kulturutskottetKulturutskottet har beslutat beredakonstitutionsutskottet tillfälle yttra sig över proposition1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten 1993--1996 m.m. jämte motioner som väckts medanledning av propositionen och följande motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden , nämligen 1991/92:K422yrkande 1, 1991/92:K431 yrkande 2, 1991/92:K432 yrkande 3,1991/92:Fi208 yrkandena 5 och 6, 1991/92:Kr201, 1991/92:Kr202,1991/92:Kr233, 1991/92:Kr234, 1991/92:Kr235, 1991/92:Kr238yrkande 2, 1991/92:Kr249, 1991/92:Kr250, 1991/92:Kr251,1991/92:Kr269, 1991/92:Kr291, 1991/92:Kr292, 1991/92:Kr293,1991/92:Kr294, 1991/92:Kr295, 1991/92:Kr296, 1991/92:Kr299yrkandena 1--13 och 1991/91:A405 yrkande 2.Vid föregående beredde detärende om radio- och TV-frågor som föranleddes av proposition1990/91:149. Ärendet gällde huvudsakligen en omläggning avTV-politiken varigenom den marksända televisionen öppnades förreklamfinansierade sändningar. I ärendet ingick emellertid ocksåfrågor om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten. Idet beslut som följde på beredningen angav riktlinjerinför ett beslut om nya avtal mellan staten ochSveriges Radio-företagen (1990/91:KU39, rskr. I den nuaktuella propositionen lägger regeringen fram förslag till ettsådant beslut.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande till frågor omradio och TV i allmänhetens tjänst, ny avtalsperiod, publicservice-företagens struktur, ägarskap och företagsform,programföretagens styrelser och publikråd. Utskottet berör ävenförslaget till lag om ändring i närradiolagen (1982:459).UtskottetInledningDe riktlinjer inför ett beslut om nya avtal mellanstaten och Radio-företagen som angav vidföregående innebar bl.a. följande.En ny avtalsperiod bör omfatta perioden --31december 1998.Uppdraget att sända radio- och TV-program i allmänhetenstjänst bör vara oförändrat.När det gäller de ekonomiska villkoren bör Radiosverksamhet även i fortsättningen finansieras med medel somriksdagen anvisar från rundradiokontot. Medelstilldelningen börvärdesäkras med utgångspunkt i ett index.Den nuvarande företagsformen bör behållas. I princip bör ocksåägarförhållandena i bestå.Sveriges Radio-koncernens organisation bör ses över.Ansvarsfördelningen mellan moderbolag och dotterbolag är oklar.Det är mycket angeläget att koncernen får en sådanorganisation att styrelserna -- efter det att ochregeringen genom lagar, avtal och riksdagsbeslut om ekonomiskavillkor har gett de grundläggande förutsättningarna -- kan taansvar för att verksamheten blir effektiv och framgångsrik.Rollfördelningen mellan företagen bör bli klarare än nu.Riksdagen bör ta ställning endast till huvuddragen till denstruktur som bör uppnås. Den interna företagsorganisationen börbestämmas av det enskilda bolaget.Programverksamheten bör handhas av tre bolag:utbildningsradion samt ett programbolag för vardera ljudradionoch televisionen. Detta innebär att lokalradion och riksradionförs samman till ett ljudradioföretag. De tre bolagen bör haegna avtal med staten som preciserar deras uppdrag somprogramföretag i allmänhetens tjänst.Programverksamheten bör organiseras i en koncern. Moderbolagetbör inge anslagsframställningar till regeringen och fördelamedel som staten tilldelar koncernen, ansvara för fördelning ochplacering av sändningstid om programföretagen inte själva kanenas, ansvara för beredskapsplanering och vara ett organ därkoncerngemensamma frågor bereds.Styrelserna i moderbolaget och de tre programbolagen börvardera bestå av femton ledamöter. För samtliga bör gälla attregeringen utser ordförande och sex ledamöter. Ägarna utser femledamöter. Den verkställande direktören bör vara självskrivenledamot. Slutligen äger personalen rätt att utse två ledamöterjämte två suppleanter. Den nu beskrivna ordningen att utsestyrelsernas ledamöter uppnås genom föreskrifter ibolagsordningarna.Moderbolagets och programbolagens styrelser bör ha ett meromfattande personsamband. Elva av moderbolagets ledamöter böringå i programbolagens styrelser, fyra i ,fyra i det sammanslagna ljudradiobolagets och tre iUtbildningsradions styrelser. Av moderbolagets ledamöter är detdå bara ordföranden, den verkställande direktören ochpersonalrepresentanterna som inte ingår i något programbolagsstyrelse.I fråga om val av ledamöter av styrelserna inom bör gälla att de av regeringen utseddaledamöterna i moderbolagets och programbolagens styrelser skallutses enligt hittillsvarande principer bl.a. vad gäller denparlamentariska förankringen. Uppdraget som ordförande iprogrambolag bör inte förenas med ledamotskap i moderbolagetsstyrelse.Vid beredningen av ärendet konstaterade konstitutionsutskottetatt riktlinjerna innebär att inte längreskulle ha rätt att utse ledamöter i programbolagens styrelser.Utskottet uttalade att detta får konsekvenser föransvarsförhållandena mellan moderbolaget och programbolagen.Enligt mening var det nödvändigt att detinför beslut noggrant övervägdes hur avtalen förnästa avtalsperiod skall utformas när det gäller frågan om vemsom inför och regeringen skall bära det ytterstaansvaret i frågor som berör rationell verksamhet och godhushållning i de bolag som ingår i koncernen. Vad utskottetanförde gav som sin mening regeringen till känna.Det nu aktuella ärendetAllmäntFörslagen i propositionen utgår från att bör föras samman till ett endaljudradioföretag. Detta bolag benämns i propositionen . Med propositionens förslag är någon formellkoncernbildning inte aktuell. , och benämns ipropositionen public service-företagen.Radio och TV i allmänhetens tjänst (avsnitt 10.2.2)I propositionen föreslås att programföretagens publicservice-uppdrag skall var i huvudsak oförändrade. Grundstenarnaför den svenska modellen för public service är enligtpropositionen radiolagens krav på saklighet och opartiskhet.Andra viktiga utgångspunkter anges vara den i avtalenföreskrivna skyldigheten att låta programverksamheten i sinhelhet präglas av en skälig balans mellan olika åsikter ochintressen. Vidare anförs att minoritetsintressen av olika slag igörligaste mån skall tillgodoses och att geografisk rättvisa ochhög kvalitet är grundläggande krav.I motion K422 yrkande 1 av m.fl. (s) anförmotionärerna att basen för den nationella mediepolitiken även ifortsättningen måste vara ett radio- och TV-företag iallmänhetens tjänst, som har i uppdrag att förse såväl den storapubliken som de många mindre publikerna med bra program. För attpublic service-företaget skall kunna klara denna dubbla uppgiftär det enligt motionärerna viktigt att företaget förfogar överflera kanaler, så att det kan variera programläggningen ochtillgodose flera behov . Motionärerna anser att detgenom beslut om och finansiering för den kommande avtalsperiodenfinns goda förutsättningar för en fortsatt utveckling av publicservice-verksamheten. Synpunkter av samma slag förs fram imotion Kr5 yrkande 1 av m.fl. (s).Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att programföretagenspublic service-uppdrag i huvudsak skall vara oförändrade ochförordar att godkänner vad som anförs i propositioneni denna del.Som framgår av det följande anser utskottet att den fortsattautvecklingen av public service-verksamheten bör bygga på deöverväganden som förs fram i propositionen. Utskottet avstyrkerdärför motionerna K422 yrkande 1 och Kr5 yrkande 1.Ny avtalsperiod (avsnitt 10.2.1)I propositionen föreslås att avtalen mellan staten och publicservice-företagen skall omfatta perioden --. Den nya avtalsperioden bör enligtpropositionen bli något kortare än vad som tidigare beslutatsmot bakgrund av de initiativ som regeringen tagit förreklamfinansierade kabelsändningar och enreklamradiolagstiftning. Vidare anförs att det också ärlämpligare att den prövning i fråga om finansieringen avSveriges Televisions verksamhet som diskuterades i proposition1990/91:149 om radio- och TV-frågor görs i samband medinledningen av en ny avtalsperiod i stället för mitt underavtalsperioden.I motion K431 yrkande 2 av (m) föreslårmotionären att det kommande avtalet mellan staten och SverigesRadios programbolag tecknas för av i stället . Som skäl anförs att så mycket har hänt och händer inommedieutvecklingen och att en grundlig översyn av struktur,organisation, finansiering och reglering av publicservice-verksamheten därför är starkt påkallad. En kortareavtalsperiod innebär enligt motionären att man inte låser uppsig alltför innan förändringsprocessen kanpåbörjas.Enligt motion Kr299 yrkande 6 av m.fl. (nyd)bör nuvarande avtal förlängas med för att en förnyelse avföretaget inte skall förhindras.I motion Kr4 av () anförs att detuppenbarligen och ofrånkomligen torde uppkomma stora problem medatt inrymma den lokala radioverksamheten inom de angivnaekonomiska ramarna. Motionären förespråkar därför en s.k.kontrollstation mitt i avtalsperioden då verksamheten kanutvärderas, ekonomin avstämmas och förändringsåtgärder vid behovkan aktualiseras.I motion Kr5 av m.fl. (s) anförs att villkorenför verksamhet bör medge framförhållning ochlångsiktig planering. Om programföretagen skall kunna uppfyllasina åtaganden får inte villkoren för verksamheten kunna ändrasgenom plötsliga beslut. Motionärerna anför att regeringen interedovisar några sakskäl för att frångå riksdagsbeslutet om ensexårig avtalsperiod med en kontrollstation av finansieringenefter . De anser därför att skall hålla fast vidsitt tidigare beslut (yrkandena 9, 10 och 17).Även i motion Kr7 yrkande 1 av m.fl. (v)förespråkar motionärerna en avtalsperiod om sex år.Utskottets bedömningVid föregående uttalade sig för en sexårigavtalsperiod. En prövning i fråga om finansieringen av SverigesTelevisions verksamhet förutsattes böra ske införmedelstilldelningen år 1996.Efter beslut har emellertid reklamfinansieradekabelsändningar blivit tillåtna. En lagstiftning som tillåterreklamfinansierad radio förbereds. Som anförs i propositionentalar detta för att avtalstiden blir kortare. Utskottet hardärför ingen erinran mot att avtalstiden bestäms till fyra år.Härigenom kan prövningen i fråga om finansieringen av SverigesTelevisions verksamhet göras i samband med inledningen av en nyavtalsperiod i stället för under en pågående avtalsperiod.Utskottet tillstyrker således propositionen i denna del.Utskottets ställningstagande ligger i allt väsentligt i linjemed den uppfattning som kommer till uttryck i motion K431yrkande 2. Utskottet avstyrker motionerna Kr299 yrkande 6, Kr4,Kr5 yrkandena 9, 10 och 17 samt Kr7 yrkande 1.Public service-företagens struktur (avsnitt 10.5.2)I propositionen föreslås att public service-företagen undernästkommande avtalsperiod skall utgöras av , samt . bildas genom en sammanslagning avSveriges och . Varjeprogrambolag svarar enligt propositionen för att verksamhetenkan bedrivas självständigt i förhållande till staten, olikaintresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. Detnuvarande moderbolaget, , skall enligtpropositionen upphöra den 1 januari 1993.Som skäl för förslaget anförs att organisationen av publicservice-företagen bör förenklas. Ansvarsförhållanden ochbefogenheter bör vara tydliga för att medge största möjligarationalitet. I propositionen erinras om att den nuvarandeorganisationen av syftade till attbl.a. lyfta fram ljudradion ur televisionens skugga och attdecentralisera och lägga ut besluten närmareprogramproduktionen. Vidare anförs att organisationen ärresultatet av en politisk kompromiss. Resultatet har enligtpropositionen blivit en oklar ansvarsfördelning och kontroversersom inte har varit fruktbara. Vidare anförs att ett försökgjordes att strama upp beslutsgångarna till förmån förmoderbolaget samt att resultatet av beredningen blevatt pendeln återigen slog i riktningen mot ett försvagatmoderbolag.För att åstadkomma klara och tydliga ansvarsförhållanden börkoncernmodellen enligt propositionen överges. Allt ansvar börinnehas av de tre programföretagen. Moderbolaget bör avvecklasfr.o.m. och dess uppgifter övertas avprogramföretagen, däribland ansvaret att värna självständigheteni förhållande till omvärlden. I propositionen anförs attriksdagen i konsekvens med denna strukturförändringfortsättningsvis bör besluta om medelsfördelning till vart ochett av de tre programföretagen.I motion Kr3 yrkande 2 av och (båda s) anförs att moderbolaget haft ettsamordnat ansvar för insatserna för funktionshindrade och atterfarenheterna av detta samordnande ansvar är goda. De menar attmoderbolaget bör vara kvar och behålla ansvaret. I annat fallmåste det läggas på något av programbolagen.I motion Kr5 yrkandena 5 och 7 av m.fl. (s)erinrar motionärerna om förra årets riksdagsbeslut. Enligtbeslutet bör programverksamheten organiseras i en koncern.Beslutet innebär vidare att huvuddelen av moderbolagetsstyrelseledamöter skall hämtas från programbolagen, attmoderbolaget skall inge anslagsframställning till regeringen ochfördela medel mellan programföretagen, att moderbolaget skallsvara för fördelning av sändningstid, om programföretagen intesjälva kan enas, och att moderbolaget skall vara ett organ förbeslut i koncerngemensamma frågor. Enligt motionärerna betyderdetta att moderbolagets roll tonas ned och preciseras samtidigtsom dess betydelse som ett värn mot direkt statligt inflytandeerkänns. Motionärerna anför att organisationsförändringen nu hargenomförts.Regeringens förslag att avskaffa moderbolaget får enligtmotionärerna till följd att medelstilldelningen skallfastställas för hela avtalsperioden enligt en i förväg fixeradformel. De anför vidare att förslaget förutsätter att regeringeni detalj kan bedöma hur medelsbehoven för de olikaprogramföretagen kommer att utvecklas över tiden i ett skede närstora förändringar skall genomföras.Skälet till att moderbolaget bildades var enligt motionärernaatt det skulle garantera public service-verksamhetens integritetoch oberoende i kontakter med och regeringen. Detskulle inte bli möjligt för den politiska makten att spela utprogramföretagen mot varandra, och den politiska makten skullekonfronteras med företrädare som har ett samlat ansvar för radiooch TV i allmänhetens tjänst. Motionärerna anser att dessa skälför moderbolaget är lika starka och att moderbolagetdärför skall vara kvar.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att ansvarsförhållandenoch befogenheter bör vara tydliga när det gäller verksamheten ipublic service-företagen. Vid förra årets riksdagsbeslutunderströk utskottet också behovet av noggranna överväganden närdet gäller vem som inför och regeringen skall bära detyttersta ansvaret i frågor som berör rationell verksamhet ochgod hushållning. Utskottet anser i likhet med regeringen attdetta syfte tillgodoses om organisationen av publicservice-företagen förenklas genom att koncernmodellen överges.Utskottet biträder därför förslaget att moderbolaget avvecklasoch att dess uppgifter övertas av programbolagen. Utskottetavstyrker därmed motionerna Kr3 yrkande 2 samt Kr5 yrkandena 5och 7.Ägarskap och företagsform (avsnitt 10.4), och SverigesUtbildningsradio skall enligt propositionen vara självständigaaktiebolag. Pressen, näringslivet, folkrörelserna, konstnärligaoch vetenskapliga akademier och oberoende kulturellasammanslutningar skall erbjudas att bli ägare till bolagen. Omenskilda ägare, t.ex. på grund av jäv, inte kan kvarstå somägare skall aktierna erbjudas staten. Som skäl för förslagetanförs i huvudsak följande.Ett stort antal av de hittillsvarande ägarna till har aviserat att de vill frånträda sina aktierinför en ny avtalsperiod. Detta gäller främst ägare inomnäringslivs- och pressgrupperna. Ett motiv som anges är riskenför jävssituationer. Flera ägare har nämligen engagerat sig ieller avser att gå in i olika medieprojekt i konkurrens medpublic service-företagen. Den övervägande delen av ägarna inomfolkrörelsegruppen har dock deklarerat att de önskar kvarstå somägare. Eftersom många folkrörelser kommer attintressera sig för annan radio- och TV-verksamhet får manemellertid anta att det kommer att ske avhopp även från dennaägargrupp. De nuvarande hembudsreglerna innebär i extremfalletatt en aktieägare skulle kunna inneha samtliga aktier i den egnaägargruppen. Teoretiskt sett skulle en enda ägare ifolkrörelsegruppen kunna uppnå aktiemajoritet i . Mot denna bakgrund förutsätts att aktier somutbjuds till försäljning i stället bör kunna hembjudas tillstaten. En ny ägargrupp bör beredas tillfälle att bli ägare isyfte att bibehålla en spridd och balanserad ägarkrets. Dennagrupp bör bestå av konstnärliga och vetenskapliga akademier samtoberoende kulturella sammanslutningar. För inledningen av nästaavtalsperiod bör aktierna fördelas så att pressen har ,näringslivet , folkrörelserna och den nya ägargruppen20%.I motion Kr299 av m.fl. (nyd) föreslås att TV2 säljs för att i egenskap av reklamfinansierad ge TV3 och välbehövlig konkurrens (yrkande 3). De föreslårvidare att lokalradion, riksradions program 2 och 3 samtutbildningsradion säljs (yrkandena 7--10). Den nuvarandeägarformen för den allmänna radion och televisionen är enligtmotionärerna en ur demokratisk synpunkt mycket tveksamkonstruktion. De anför att det finns all anledning att funderaöver om staten verkligen skall äga radio- och TV-stationer.Motionärerna förespråkar en allmän television utanorganisations- och politikerinblandning (yrkande 1). Denframtida allmänna televisionen och radion bör var för sig enligtmotionärerna ombildas till en ny aktiebolagsform av motionärernakallad "folkaktiebolag" i vilket alla svenska medborgare fårköpa ett begränsat antal aktier. Begränsningen skall hindraägarkoncentration i företaget (yrkandena 5 och 12).I motion Kr5 yrkande 4, såvitt nu är i fråga, av IngvarCarlsson m.fl. (s) är motionärerna kritiska mot propositionensförslag i fråga om ägarskap och företagsform. Motionärerna pekarpå att de vetenskapliga och konstnärliga sammanslutningar somskall ingå i den nya ägargruppen ännu inte är vidtalade. De ärockså negativa till förslaget att en hembudsregel införs ibolagsordningarna som innebär att staten tar över aktierna omnågon av ägarna frånträder (yrkande 13).Motionärerna menar att det nuvarande ägandet av Radiomed ägare som representerar skilda delar av samhället fungerarsom en garant för public service-verksamhetens integritet iförhållande till staten och skilda påtryckningsgrupper. Attdelar av näringslivet och delar av pressen inte vill kvarstå iSveriges Radio minskar enligt motionärerna inte värdet av attägandet också är skilt från staten. I historiens ljushar näringsliv och press spelat en tvivelaktig roll som ägare avetermedier (yrkande 6).Vidare anför motionärerna att ägarnas uppgifter skiljer sigfrån dem som gäller för vanliga kommersiella företag.Medelstilldelning och allmänna riktlinjer för verksamhetenbestäms av och regeringen. Ägarnas inflytande består iatt de tillför styrelsearbetet kompetens och erfarenheter. Denminskning av antalet styrelseledamöter som föreslås ipropositionen innebär att alla ägargrupper tillsammans skallutse två styrelseledamöter i varje programföretag. Det blirdärmed enligt motionärerna inte längre möjligt för samtligaägargrupper att delta i styrelsearbetet. Motionärerna anser attregeringens förslag till förändringar av ägarsammansättningenoch principerna för styrelsernas utseende är ogenomtänkta. Deanser att därför bör begära att regeringen återkommermed förslag i dessa frågor efter det att den överlagt mednuvarande ägare i enlighet med riktlinjerna i förra åretsriksdagsbeslut (yrkande 8).I motion Kr7 av m.fl. (v) anför motionärerna attockså handikapp-, freds-, miljö- och invandrarorganisationer börtillfrågas om ett eventuellt delägande (yrkande 2). De menarvidare att hembudsrätten skall begränsas så att staten inte kanbli majoritetsägare av bolagen. De föreslår därför atthembudsrätten för staten begränsas till (yrkande 4).Utskottets bedömningUtskottet anser att public service-verksamheten även ifortsättningen bör bedrivas i aktiebolagsform och att aktierna ibolagen bör fördelas på det sätt som föreslås i propositionen.Utskottet motsätter sig de förslag till utförsäljningar av storadelar av public service-verksamheten ochorganisationsförändringar som förs fram i motion Kr299 yrkandena1, 3, 5, 7--10 och 12.