bet · GG01KU1 · 1992-10-08 00:00:00 — Eftersom det kanfinnas skäl att samla erfarenheter av en utvidgad rapporteringinnan en sådan lagreglering sker, föreslår motionären dock attinformationslämnandet tills vidare lämnas oreglerat och attriksdagen nu inskränker sig till att genom ett tillkännagivandebegära löpande information från regeringen om hur givnabemyndiganden har utnyttjats (yrkande 1). Motionären anservidare att statsrådsberedningen och riksdagensförvaltningskontor bör samråda om de praktiska formerna förredovisning och registrering.Förvaltningskontoret bör enligt motionären få i uppdrag attinom lägga upp ett utskottsvis systematiseratinformationssystem som skapar överblick över riksdagensbemyndiganden och med stöd av dessa bemyndiganden utfärdadeföreskrifter (yrkande 2).Utskottets bedömningEfter initiativ av finns sedan år 1986en förteckning över normgivningsbemyndiganden.Förteckningen har upprättats av statsrådsberedningen efterkontakter med utskottets kansli. Bakom förteckningen ligger ettomfattande arbete inom statsrådsberedningen och de olikadepartementen i . Förteckningen brukarredovisas i utskottets granskningsbetänkanden. I detsammanhanget brukar utskottet också lämna kommentarer omförteckningen. Förteckningen utgör en god grund förundersökningar av hur normgivningsbemyndigandentillämpas. Förteckningen kan dock förbättras, och revisorernaspåpekanden är enligt utskottet väl värda att beakta. Som anförsi motion K29 kan en systematisering avnormgivningsbemyndigandena få ett större värde om den kopplastill en återrapportering från regeringen om hur bemyndigandenahar använts.Frågor om förbättringar av nu nämnt slag bör enligt utskottetsmening liksom behandlas i utskottetsgranskningsbetänkanden. Något särskilt ställningstagande frånriksdagens sida i dessa frågor är därför inte påkallat.Utskottet delar uppfattningen att det för skullevara värdefullt att få uppgifter om riksdagensnormgivningsbemyndiganden och om hur dessa används disponeradeutskottsvis. Utskottet ser därför positivt på förslaget i motionK29 att bör få i uppdrag att inomriksdagen lägga upp ett utskottsvis systematiseratinformationssystem som skapar överblick över riksdagensnormgivningsbemyndiganden och föreskrifter som har meddelats medstöd av dessa bemyndiganden. Frågan har emellertid ett närasamband med hur uppföljningen och utvärderingen av riksdagensbeslut i övrigt bör bedrivas. Detta spörsmål är för närvarandeföremål för överväganden inom riksdagsutredningen. Utskottetanser därför att med anledning av revisorernas förslagi denna del och motion K29 bör ge talmanskonferensen till kännavad utskottet har anfört om ett inom utskottsvis förtregister över normgivningsbemyndiganden.Frågan om ökad användning av förordningsmotivBakgrundDen särskilda skriftserien Regeringens förordningsmotiv ärgemensam för hela och består av utdrag avregeringsprotokoll. I dessa protokollsutdrag gör detföredragande statsrådet en kommenterande utläggning i anslutningtill att regeringen beslutar att utfärda en förordning. Vidkungörandet av förordningen i anges ien not när förordningsmotiv har publicerats.Statsrådsberedningen har i en promemoria (PM1987:3) utfärdat vissa råd beträffande förordningsmotiv. Ipromemorian understryks att möjligheten att göra motivuttalandentill förordningar bör användas bara när det finns särskildanledning till det. Det anförs att författandet avförordningsmotiv inte får bli ett reguljärt inslag iförordningsarbetet. I de fall där det finns ett behov avförordningsmotiv bör statsrådsanförandet enligt promemorian varaså kortfattat och koncist som möjligt och gärna uppbyggt som enspecialmotivering i en lagproposition. Det bör inte innehållabakgrundsinformation av mera allmän karaktär. Endast sådanaupplysningar och synpunkter som det finns ett klart behov av attförmedla, t.ex. för att ge tillämpande myndigheter tillräckligvägledning, bör enligt promemorian ingå i anförandet.Revisorernas förslagFör som lagstiftare behövs enligt revisorernasärskilda uppföljnings- och informationsinsatser rörandenormgivningen. I anslutning härtill konstaterar revisorerna attregeringen i vissa fall publicerar förordningsmotiv.Förordningsmotiven kan enligt revisorerna ses som ett alternativtill att regeringen i en proposition ger information om enplanerad förordning. Revisorerna anför att förordningsmotivendock inte presenteras för . Revisorerna anser attförordningsmotiv kan vara ett sätt för regeringen att bidra tillbättre överblick över normgivningsprocessen och användningen avbemyndiganden och föreslår därför att regeringen i ökadutsträckning skall utfärda förordningsmotiv och publicera dessapå ett mera lättillgängligt sätt än (yrkande 4).Utskottets bedömningFörordningsmotiv kan användas såväl då en förordning helteller delvis grundar sig på ett eller flera bemyndiganden frånriksdagen som då en förordning grundar sig direkt på 8 kap. 13 §regeringsformen. Utskottet har ingen invändning mot denrestriktivitet när det gäller användningen av förordningsmotivsom kommer till uttryck i statsrådsberedningens promemoria.Utskottet anser att det bör överlämnas åt regeringen att avgörai vilken omfattning förordningar bör kompletteras med motiv.Utskottet avstyrker således förslaget i denna del.Systemet med normgivningsbemyndiganden och ett svensktnärmande till inför EG har i uppdrag att utreda behovetav grundlagsändringar inför ett svenskt medlemskap i avde punkter där behovet av en grundlagsändring kan behövaövervägas gäller enligt direktiven gemenskapsrättens direktaeffekt och då särskilt dess företräde framför nationella regler(dir. 1991:24).Revisorernas förslagSveriges närmande till EG leder enligt revisorerna till ettbehov av att klarlägga vissa frågor rörande normgivning, t.ex.huruvida reglerna om normgivning i 8 kap. regeringsformen ochbefintliga bemyndiganden behöver ses över, om statsmakternaskall engagera sig i prioritering av standardiseringsprojektsamt vem som skall bevaka nya EG-direktiv och standarder. Idenna del föreslår revisorerna en utredning om hur systemet mednormgivningsbemyndiganden bör förändras vid ett närmande till EG(yrkande 5).MotionernaI motion 1991/92:K28 av () tar motionärenupp ställning vid ett svenskt närmande till EG.Motionären förklarar att hon har deltagit i revisorernas beslutom förslaget och att hon nu vill göra följande tillägg.Utredningen bör ha en bred parlamentarisk sammansättning. Delagar och förordningar som skall gälla i skall varalättbegripliga och klara. Folket skall i allmänna val kunnautkräva ansvar av dem som beslutar lagar och förordningar.Byråkratin skall begränsas så mycket som möjligt ochdetaljreglering förhindras.Enligt motionären bör hos regeringen begära enparlamentarisk utredning om framtida roll ilagstiftningen i enlighet med det anförda.I motion 1991/92:K30 av och ()förklarar motionärerna att de anser att den utredning somrevisorerna föreslår också bör undersöka vad det skulle betydaför normgivningssystemet att väljer ett utvidgatfrihandelsavtal med EG/EU.Utskottets bedömningSystemet med normgivningsbemyndiganden har sin grundläggandereglering i 8 kap. regeringsformen. Frågan i vilken månbestämmelserna i kapitlet behöver ändras vid ett svensktmedlemskap i faller inom ramen för arbetet iGrundlagsutredningen inför EG. Utskottet utgår från attregeringen följer hur systemet med normgivningsbemyndiganden börförändras vid ett närmande till EG. Utskottet avstyrker därförförslaget i denna del och motionerna K28 och K30.Övriga frågorÖversyn av datalagenBakgrundÅr 1989 tillkallades en särskild utredare för att göra ensaklig och lagteknisk översyn av datalagen (1973:289). tillkallades ledamöter med parlamentariskförankring. Utredningen har lagt fram tre principbetänkanden somhar varit föremål för en omfattande remissbehandling. Ensärskild fråga som utredningen har att beakta är ett kommandeEG-direktiv angående skydd för enskilda i förhållande tillautomatisk databehandling. Utredningen beräknas avge sittslutbetänkande under första halvåret 1993.MotionenI motion 1991/92:K220 av () anför motionären attsynen på datorregistrering och användning av datorregistreringlikksom datorhjälpmedlet sett i ett större perspektiv snabbt harförändrats . Enligt motionären finns stor risk attdatalagen förhindrar en sund utveckling av användningen avdatorhjälpmedlet. Han ifrågasätter om lagen överensstämmer medvad som gäller inom EG och förordar att lagen blir föremål fören översyn.Utskottets bedömningDatalagen är föremål för en översyn. Motion K220avstyrks.Lagstiftningen och de utomlands bosatta svenskarnaMotionenEnligt motion 1991/92:K824 av m.fl. (m,fp, c, kds) drabbas utomlands bosatta svenskar av åtskilligaproblem när det gäller lagstiftningen på vissa områden. Imotionen anförs att den svenska lagstiftningen är kompliceradoch oklar för den enskilde individen och att det på ett flertalområden råder bristande ömsesidighet. Enligt motionärerna finnsexempel på lagstiftning där behandlingen av i utlandet boendesvenskar är inkonsekvent jämfört med behandlingen av svenskarsom bor i . Det anförs att vissa regler är oklara och attandra är inkonsekventa och svåra att förstå. Till detta kommerenligt motionärerna att informationen till svenskar som står ibegrepp att för bosätta sig i ett annatland är synnerligen bristfällig. Motionärerna anser att detkrävs en samlad översyn av villkoren vad avser bl.a. följandeområden: skattevillkor, bosättningsbegrepp, sjukvård, kopplingmellan skatter och sociala förmåner, konsekvenser förmedföljande, barnbidrag och barns återanpassning i ,bostads- och arbetsmarknadsfrågor, skolgång för medföljandebarn, rösträttsförfarandet, medborgarskaps-, körkorts- ochpensionsfrågor, internationell familjerätt och myndigheternasinformationsskyldighet (yrkande 1).Motionärerna anser vidare att en sådan översyn bör innefattaförslag till åtgärder för hur informationen om rättigheter ochskyldigheter i samband med bosättningen utomlands ochåterflyttningen till skall förmedlas till berördapersoner (yrkande 2).Utskottets bedömningVilka villkor som kommer att gälla för den som tillfälligtbosätter sig utomlands beror till stor del på vilket land hanbosätter sig i och andra omständigheter som kan hänföras tillhonom och hans familj. Enligt utskottets mening torde redan pågrund härav en samlad översyn av det slag som motionärerna begärvara förenad med stora svårigheter. Utskottet vill tillägga attden som bosätter sig utomlands eller återkommer till iallmänhet torde kunna få information om de regler som gäller viaUtrikesdepartementet och berörda organisationer. Utskottetavstyrker motion K824.Översyn av lagstiftning som begränsar den personliga frihetenoch integritetenMotionenEnligt motion 1991/92:K229 av och (nyd) kränks den personliga friheten och integriteteni svensk rätt. Motionärerna anför att huvudregeln enligtavsikterna bakom regeringsformen tycks vara att den enskildamänniskans frihet och värdighet skall sättas i främsta rummet.Men i fråga om frihet och integritet finns det enligtmotionärerna möjlighet att genom lagar och förordningar medgeundantag som drabbar vanliga hederliga medborgare. De anförvidare att det dessutom finns områden där medborgaren i principär oskyddad mot samhällets maktövergrepp.Motionärerna anför följande som enligt motionärerna utgörexempel på sådana bestämmelser och företeelser: den s.k.piratradiolagen, förbud mot att inneha radarvarnare, omfattandekommunal parkeringsövervakning, omfattande TV-övervakning,automatisk hastighetskontroll, TV-avgiftskontrollsystemet,avgiftskontrollsystemet i kollektivtrafiken, legitimationstvångför att få sjukvård, förbud mot att tänka positivt om kärnkrafti vissa sammanhang, biograffilmcensuren, förbudet motprofessionell boxning, förbudet mot s.k. bastuklubbar, förbudetmot kasinospel och spelautomater, en okontrollerad stor mängdpersonregister samt alkohollagstiftningen.Motionärerna anför att exemplen är ägnade att inge oro. Det ärenligt motionärerna nu hög tid att göra en kartläggning ochöversyn av lagar och andra företeelser som kränker denpersonliga friheten och integriteten i syfte att utmönstrasådant som inte kan accepteras av moderna fria människor, att geen bättre överblick över begränsningarna, att ge nödvändigaregelförenklingar samt att skapa bättre förutsättningar för attskydda och stärka den personliga friheten och integriteten ivårt land.Utskottets bedömningUtskottet delar inte motionärernas uppfattning att denpersonliga friheten och integriteten kränks i svensk rätt.Grundlagen innehåller tvärtom regler som syftar till attförhindra att lagstiftningen får sådana följder. Utskottet villi sammanhanget peka på bestämmelserna om de grundläggande fri-och rättigheterna i 2 kap. regeringsformen. Vissa av de fri- ochrättigheter som behandlas i kapitlet är absoluta. De kan endastbegränsas genom ändring i grundlag.Andra fri- och rättigheter kan begränsas genom lag. Hit höryttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten,demonstrationsfriheten, föreningsfriheten, rörelsefriheten,skydd mot kroppsvisitation och andra påtvingade kroppsligaingrepp, skydd mot husrannsakan, skydd mot undersökning av brevoch mot andra intrång i förtroliga post- eller teleförbindelser,skydd mot hemlig avlyssning och rätt till offentlig rättegång.Begränsningar av dessa fri- och rättigheter får göras endast föratt tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratisktsamhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som ärnödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den ochej heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot denfria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar.Begränsning får ej göras enbart på grund av politisk, religiös,kulturell eller annan åskådning (12 §).För yttrandefriheten och informationsfriheten ges ytterligareregler i 13 § och för mötesfriheten och demonstrationsfriheten i14 §.Utskottet vill också peka på att en av Lagrådets uppgifter äratt granska hur ett lagförslag förhåller sig till grundlagarna.I sammanhanget vill utskottet även nämna att en del av defriheter som motionen syftar på omfattas av arbetet i Fri- ochrättighetsutredningen.På grund av det anförda avstyrker utskottet motion K229.RegelreformeringBakgrundSedan några år pågår ett arbete med att begränsa reglerna isamhället och höja reglernas kvalitet. En utgångspunkt förarbetet har varit propositionen 1983/84:119 om förenkling avmyndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd och det beslutsom fattade med anledning av propositionen (KU1983/84:25, rskr. 245).Redogörelser för arbetet började lämnas i bilaga 2till budgetpropositionen. Den senaste redovisningen finns iproposition 1990/91:100 bil. 2 s. 47--55 och 61--78. Som exempelpå hur arbetet bedrivs lämnas i det följande en redogörelse förtvå regeringsbeslut.I det ena fallet beslutade regeringen genom enändring i författningssamlingsförordningen (1976:725) att införaen "stupstock" för myndighetsregler per . Hosvarje myndighet skulle denna dag finnas en förteckning över deförfattningar och allmänna råd som myndigheten hade beslutat ochsom den vid förteckningstillfället ansåg behövas (18 c §). Deregler som saknades i förteckningen upphörde attgälla. Förteckningarna skall enligt förordningen sedan varje årges in till regeringen i samband med myndigheternasanslagsframställningar.I det andra fallet användes den s.k. solnedgångstekniken.Regeringen beslutade genom förordningar att upphävanärmare 1 500 av de föreskrifter som länsstyrelserna hade tagitupp i sina regelförteckningar. Föreskrifterna upphävdes medverkan först och i vissa fall . Undertiden hade länsstyrelserna möjlighet att pröva om föreskrifternabehövdes. Fann att en föreskrift kunde avvaras,upphörde den automatiskt vid den i förordningen angivna tidenatt gälla utan att ersättas av någon ny föreskrift. Omlänsstyrelsen däremot fann att en föreskrift i frågan behövdesockså i fortsättningen, hade att utfärda en nysådan föreskrift med ikraftträdande t.ex. dåden upphävda föreskriften enligt förordningen skulle upphöra attgälla.MotionenI motion 1991/92:K811 av () anför motionärenatt det är nödvändigt att samhället byggs på en lagbundenordning som lagarna och förordningarna måste kunnaförstås av allmänheten och myndigheterna. Enligt motionärenskall lagarna vara till för att skydda och skapa rättvisa utanatt hämma och hindra framåtskridande. Motionären anför att mångai dag upplever det svenska regelverket som hämmande och attmängden bestämmelser är orimligt stor. Enligt motionären börsamtliga myndigheter åläggas att rensabort onödiga regler. Han anser vidare att efter engenomgång skall avveckla lagar i motsvarande grad.Utskottets bedömningSom framgår av det föregående pågår ettomfattande arbete med regelreformering. Något initiativ häromfrån sida är därför inte påkallat. Motion K811avstyrks.Folkdataterminaler m.m.BakgrundI årets budgetproposition anförs att olika typer avmedborgarkontor kan bidra till att förbättra medborgarnaskontakter med den offentliga förvaltningen och att sådanainitiativ bör främjas (prop. 1991/92:100, bil. 14).För att främja initiativ om medborgarkontor har efterregeringens bemyndigande civilministerntillkallat en arbetsgrupp om medborgarkontor. Arbetsgruppenskall analysera rättsliga frågor och utarbeta förslag tillförändringar i lagstiftning i syfte att underlätta en samverkanmellan statliga och kommunala organ. Arbetsgruppen skall vidarefölja och utvärdera de olika försök som startar medmedborgarkontor, informationskontor, folkdataterminaler m.m. ochdra generella slutsatser av dessa försök. En annan uppgift äratt stimulera till försök med att utveckla offentliga databasersom kan användas i medborgarkontor.MotionernaI motion 1991/92:K801 av () anförmotionären att datasamhället ger ökade tillfällen förmyndigheter, storföretag och starka intresseorganisationer attstyra och kontrollera medborgarna. Denna utveckling behöverenligt motionären brytas. Han anför att datasamhälletsmaktpyramid behöver vändas upp och ner och att medborgarnabehöver kontrollera myndigheter och organisationer i stället förtvärtom. Eftersom datatekniken ger oanade möjligheter bör enligtmotionären någon form av folkdataterminaler få en nyckelroll.För att öka möjligheterna för envar att ta del i debatt ochmeningsutbyte i samhällsfrågor föreslår motionären vissaåtgärder. Han anser att en försöksverksamhet med dataterminalerför offentlig dialog bör inledas och att en analys börgenomföras av hur bruk av detta medium kan ställas ifolkbildningens tjänst. Vidare föreslår han att en analysgenomförs av hur kostnaderna för användningen kan fördelasmellan medborgarna och institutionerna. Enligt motionären bör idetta sammanhang analyseras vilka typer av totalakostnadsbesparingar som kan uppnås genom att sådana tjänster tasi anspråk.I motion 1991/92:K826 av i (kds)framförs liknande synpunkter. Också i den motionen förespråkasen försöksverksamhet med publika datorbaseradeinformationssystem.I motion 1991/92:T218 yrkande 23 av m.fl. (v)anför motionärerna att samhället har ett ansvar för att geallmänheten möjligheter och kunskap att kunna användaelektroniska kommunikationsslag bl.a. på så sätt att demokratinstärks. I det sammanhanget måste enligt motionärerna störreuppmärksamhet ägnas åt risken att de nya kommunikationsmedlenanvänds på ett sätt som kränker den personliga integriteten ochanvänds för storskalig centralstyrd manipulation av information.Utskottets bedömningDen arbetsgrupp som civilministern har tillkallat har bl.a.till uppgift att följa, utvärdera och stimulera sådan verksamhetsom förespråkas i motionerna K801 och K826. Datalagens(1973:289) bestämmelser till skydd för den personligaintegriteten syftar till att motverka de risker som motionärernai motion T218 yrkande 23 pekar på. Några uttalanden frånriksdagens sida med anledning av motionerna är således intepåkallade. beträffande ett nytt datorbaseraträttsinformationssystematt avslår revisorers förslag 1991/92:19i denna del (mom. 1),2. beträffande skyldighet för kommuner och landsting attpublicera sina författningaratt med anledning av revisorers förslag idenna del (mom. 2) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört,3. beträffande redovisningen av riksdagensnormgivningsbemyndigandenatt med anledning av revisorers förslag idenna del (mom. 3) och motion 1991/92:K29 som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad utskottet har anfört om ettinom utskottsvis fört register över riksdagensnormgivningsbemyndiganden,4. beträffande frågan om ökad användning avförordningsmotivatt avslår revisorers förslag i denna del(mom. 4),5. beträffande systemet med normgivningsbemyndiganden ochett svenskt närmande till EGatt avslår revisorers förslag i denna del(mom. 5) och motionerna 1991/92:K28 och 1991/92:K30,men. (v)6. beträffande översyn av datalagenatt avslår motion 1991/92:K220,7. beträffande lagstiftningen och de utomlands bosattasvenskarna m.m.att avslår motion 1991/92:K824,8. beträffande översyn av lagstiftning som begränsar denpersonliga friheten m.m.att avslår motion 1991/92:K229,res. (nyd)9. beträffande regelreformeringatt avslår motion 1991/92:K811,10. beträffande folkdataterminaler m.m.att avslår motionerna 1991/92:K801, 1991/92:K826 och1991/92:T218 yrkande 23.Stockholm den 8 oktober 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), SörenLekberg (s), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "motion K229" bortha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion K229 anser utskottet attutvecklingen i vårt land under en lång följd av år har inneburitatt människors personliga frihet och integritet har begränsatsgenom lagstiftning och på annat sätt i en utsträckning som ingeroro. Enligt utskottets mening är det därför hög tid attriksdagen hos regeringen begär en utredning med uppgift att göraen kartläggning och översyn av lagstiftning och andraföreteelser som kränker den personliga friheten och integriteteni syfte att utmönstra sådant som inte kan accepteras av modernafria människor, att ge en bättre överblick över begränsningarna,att ge nödvändiga regelförenklingar samt att skapa bättreförutsättningar för att skydda och stärka den personligafriheten och integriteten i vårt land.dels att utskottets hemställan under mom. 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande översyn av lagstiftning som begränsar denpersonliga friheten m.m.att med bifall till motion 1991/92:K229 hosregeringen begär en utredning i enlighet med vad utskottet haranfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Systemet med normgivningsbemyndiganden och ett svensktnärmande till EGI enlighet med revisorernas förslag bör hosregeringen begära en utredning om hur systemet mednormgivningsbemyndiganden bör förändras vid ett närmande tillEG. Som anförs i motion K30 bör utredningen också undersöka vaddet skulle betyda för normgivningssystemet att väljerett utvidgat frihandelsavtal med EG/EU. Utredningen bör i likhetmed vad som sägs i motion K28 ha en bred parlamentarisksammansättning.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.5 borde ha hemställt:5. beträffande systemet med normgivningsbemyndiganden ochett svenskt närmande till EGatt med bifall till revisorernas förslag i denna del(mom. 5) och motion 1991/92:K30 samt med anledning av motion1991/92:K28 hos regeringen begär en utredning i enlighet med vadsom anförts ovan.