bet · GG01UbU3 · 1992-12-03 00:00:00 — God forskning ochutbildning är nu en gång verksamheter som mer karaktäriseras avsamvetsgrann omsorg och oegennyttig envishet än avvinstintresse, både hos lärare och forskare och deorganisationer de deltar i eller formar.Vi finner det i detta sammanhang även angeläget att påtaladet sätt på vilket de externa representanternas insatser iolika organ inom universitet och högskolor beskrivs. Derasinsatser beskrivs på ett i huvudsak negativt sätt. Dennabeskrivning stämmer mycket dåligt med de uppfattningar somhögskolornas företrädare ger uttryck för i remissvaren pådepartementspromemorian och högskolor (Ds1992:1). I yttrandena understryks värdet av de insatserallmänföreträdarna gör i högskolestyrelserna. Man förordar attnuvarande system med en majoritet av allmänföreträdarebibehålls. Formuleringen i ett av remissvaren om att nuvarandehögskolestyrelsesammansättning skulle vara överlägsen allatidigare prövade alternativ vad gäller "professionalitet ochbidrag till utveckling" är med säkerhet en merrepresentativ beskrivning av sakförhållandet.2. Avgränsning av fakulteternas vetenskapsområde (mom. 51)() anför:Jag hänvisar till vad jag anfört i reservation 34.3. De mindre och medelstora högskolornas ställning när detgäller forskning och forskarutbildning (mom.53)(nyd) anför:Det är regeringen som bestämmer i vilka fakultetersverksamhetsområde som varje mindre och medelstor högskola skallingå. Jag anser att det för forskningsverksamheten vid demindre och medelstora högskolorna vore bättre att dessa självafick bestämma till vilken eller vilka "moderfakulteter" deskall ansluta sig. Detta gynnar bl.a. en för kvaliteten gynnsamkonkurrens mellan fakulteter av samma slag vid olika högskolor.Vidare skulle man därigenom bättre än med nuvarande ordningkunna ta till vara upparbetade kontakter mellan enskildaforskare. Eftersom jag anser att utskottets förslag omöronmärkta medel under fakultetsanslagen utgör en klarförbättring i förhållande till nuläget, har jag dock valt attställa mig bakom detta.4. Principer för dimensionering och resurstilldelning (mom.58), , ,, , och (alla s) anför:Ett nytt resursfördelningssystem för högskolan kommer att fåstor betydelse för högskolans utveckling. Med hänsyn till attResursberedningens överväganden endast återges i betänkandethar vi ställt oss bakom utskottets ställningstagande. Viförutsätter att en noggrann beredning innefattandekonsekvensanalyser görs innan regeringen återkommer tillriksdagen med sina förslag till principer för resursfördelningtill högskolan.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant för ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Thommy () anför:Det är svårt att ta ställning till regeringens resonemang i 3kap. om bl.a. att ombilda statliga universitet och högskolortill stiftelser, eftersom inga konkreta förslag föreligger.Ett avhändande från statens sida av såväl ekonomiska somkunskapsmässiga resurser kräver noggrann utredning innan detgenomförs. Det ligger en påfallande inkonsekvens i att å enasidan hävda att högskolelagen skall innefatta bara det allranödvändigaste, och å andra sidan att detta allra nödvändigasteinte skall gälla för stiftelseorganiserade universitet ochhögskolor. Kraven på demokratisk förankring, studentinflytande,avgiftsfri undervisning etc. måste givetvis gälla för allauniversitet. Jag ställer mig också mycket kritisk tillresonemanget om vikten av en kritisk motkraft i form av privatauniversitet. Jag tror helt enkelt inte att någon kreativkonkurrens någonsin kan spira ur ett högskolesystem som borgarför segregering, elitisering och ojämlikhet. Därför anser jagatt bör avslå regeringens förslag om strategi förförändringar av det svenska universitets- och högskolesystemet.Den i propositionen lanserade "frihetsnormen" öppnar bl.a.möjligheter för högskolan att ta ut avgifter förundervisningen i form av avgifter för slitage (s.k.glaskrossningsavgifter t.ex.), kopieringsavgifter etc. Dettagör att jag anser det nödvändigt att skriva in rätten tillavgiftsfri undervisning i högskolelagen. Regeringen bör alltsååterkomma till med förslag om sådan bestämmelse ihögskolelagen.Den av regeringen föreslagna bestämmelsen i högskolelagenom effektivt resursutnyttjande utgör enligt min mening enomotiverad pekpinne. Det måste vara varje enskild högskolasensak att formulera egna principer för resursutnyttjande. Jaganser således att 1 kap. 4 § andra stycket i regeringenslagförslag bör utgå.Det är bra att mål om jämställdhet och internationellförståelse finns med i regeringsförslaget. DagensEuropacentrerade debatt gör det nödvändigt att påpeka attförståelsen för internationella förhållanden inte får stanna iVästeuropa och EG. Målet om en internationalisering avutbildningen bör därför formuleras som en strävan mot ökadsolidaritet och global internationell förståelse. Regeringenbör återkomma till med förslag till omformulering av1 kap. 5 § som tillgodoser detta.En bred social rekrytering till högskoleutbildning börskrivas in i högskolelagen som ett mål, parallellt med målet omjämställdhet mellan kvinnor och män. Även på denna punkt bördärför regeringen återkomma med förslag om ändring av 1 kap. 5§ högskolelagen.I paragrafen om målen för högskoleutbildningen (1 kap. 9§ i regeringens lagförslag) har allmänna färdigheter somförmåga till kritiskt tänkande och självständigt sökande samtkritiskt värderande av information snävats in till att enbartgälla det egna ämnesområdet. Så är inte fallet i motsvarandebestämmelse i den nuvarande högskolelagen. Jag anser att orden"allt inom det område som utbildningen avser" bör utgå urparagrafen.I anslutning till sitt ställningstagande till förslaget omavveckling av allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjerhar utskottet också avstyrkt motion 1991/92:Ub494 yrkande 4.Kurser som ingår i utbildningslinjer har visserligen ävenhittills av högskolorna kunnat bjudas ut som fristående kurser,men de har inte tagit till vara den möjligheten i tillräckligutsträckning. Möjligheterna till maximalt utnyttjande avlokaler etc. har därigenom inte heller tillvaratagits fullt ut.Även om jag instämmer i att studieorganisationen i framtidenskall vara en fråga för varje högskola att avgöra, är detenligt min mening tydligt att det behövs ett initiativ frånregeringen till den översyn som föreslås i motionen. Dettaborde med bifall till motionen som sin mening geregeringen till känna.När det gäller rätt för de mindre och medelstorahögskolorna att utfärda magisterexamen instämmer jag ireservation 11.Vänsterpartiet har länge propagerat för att en vetenskapliggrundkurs bör inrymmas i den nya examensordningen och kunnaingå i en akademisk examen. Jag står fast vid den uppfattningenoch anser att en särskild möjlighet till avskrivning avstudieskulder för denna kurs efter avlagd akademisk examen omminst 120 poäng bör införas. Detta bör med bifalltill motion 1992/93:Ub23 yrkande 14 som sin mening geregeringen till känna.Det finns två motstridiga krav i propositionen vad gäller denökade rörligheten för studenter. Dels skall man kunna bytastudieort lätt, dels skall högskolorna i högre grad profilerasig från varandra, vilket kommer att göra det svårare att bytahögskola. Jag anser att det både för rörlighetens ochrättssäkerhetens skull är nödvändigt att rätten atttillgodoräkna sig tidigare meriter från andra högskolor stårinskriven i högskolelagen. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om sådan bestämmelse i lagen.När det gäller betyg i grundutbildningen anser jag --till skillnad från regeringen (prop. s. 44) -- att det ihögskoleförordningen inte bör finnas någon rekommendation tilluniversitet och högskolor att använda sig av graderade betyg igrundutbildningen. En sådan bestämmelse är omotiverad ochskulle dessutom äventyra trovärdigheten när man säger sig värnaom den lokala friheten. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.I fråga om begränsning av rätten att delta i provinstämmer jag med Socialdemokraterna att det inte bör finnasmöjlighet att återinföra en sådan begränsning.I fråga om särskilda behörighetsvillkor och graderade betygi forskarutbildningen ansluter jag mig till reservationerna18 och 21.I framtiden kan vi mycket väl få en högskola utankårobligatorium och med en betydligt lösare demokratiskorganisation av studenterna. Det bör vara ett ansvar för denenskilda högskolan att studentinflytandet inte löses upp.Därför bör i paragrafen om högskolestyrelses sammansättningenligt min mening inte bara ges rätt för studenterna att vararepresenterade, utan det bör föreskrivas att de skall ingå.Detsamma gäller sammansättningen av fakultetsnämnd samt avsärskilda organ för grundutbildningen.Jag anser att det i propositionen skisserade systemet förresurstilldelning på ett mycket olyckligt sätt kommer attstyra studieorganisationen i fel riktning. Högskolorna börtilldelas medel inte efter helårsprestationer utan efter antalutnyttjade årsstudieplatser, så som harföreslagit.Med hänvisning till det anförda anser jag att utskottet undermom. 1, 4, 6, 7, 8, 9, 11, 21, 23, 24, 48, 49, 50 och 58 borthemställa:1. beträffande ombildning av statliga högskolor tillstiftelser, m.m.att med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 12,med anledning av motionerna 1991/92:Ub805 yrkande 2,1992/93:Ub2 yrkande 1 och 1992/93:Ub12 yrkande 4 och med avslagpå proposition 1992/93:1 såvitt avser strategin förförändringar av det svenska universitets- och högskolesystemetoch med avslag på motionerna 1991/92:Ub485, 1991/92:Ub557 och1992/93:Ub24 yrkande 22 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,4. beträffande avgifter i högskoleutbildningenatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 2och med anledning av motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 3 och1992/93:Ub26 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,6. beträffande bestämmelse i högskolelagen om effektivtresursutnyttjandeatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 3antar det i proposition 1992/93:1 framlagda förslaget tillhögskolelag såvitt avser 1 kap. 4 § med den ändringen att andrastycket utgår,7. beträffande jämställdhet och förståelse förinternationella förhållanden, m.m.att med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 5och med avslag på motionerna 1991/92:Ub805 yrkande 9,1991/92:A805 yrkande 29, 1991/92:A817 yrkande 6 delvis,1992/93:Ub2 yrkande 4 och 1992/93:Ub12 yrkande 6 antar det iproposition 1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelagsåvitt avser 1 kap. 5 § samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,8. beträffande vidgad social rekrytering tillhögskoleutbildningatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 4och med anledning av motion 1992/93:Ub12 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande målen för högskoleutbildningenatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 6och med avslag på motion 1992/93:Ub12 yrkande 5 antar det iproposition 1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelagsåvitt avser 1 kap. 9 § med den ändringen att orden "allt inomdet område utbildningen avser" utgår ur paragrafen,11. beträffande översyn av all högskoleutbildningatt med bifall till motion 1991/92:Ub494 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,21. beträffande vetenskaplig grundkursatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,23. beträffande tillgodoräknande av utbildningatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,24. beträffande betyg i grundutbildningenatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,48. beträffande högskolestyrelses sammansättningatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 7och med avslag på motionerna 1992/93:Ub2 yrkandena 2 och 3,1992/93:Ub12 yrkande 18 och 1992/93:Ub24 yrkande 2 antar det iproposition 1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelagsåvitt avser 2 kap. 4 § med den ändringen att paragrafenerhåller den i bilaga 7 som Förslaget i meningsyttringenbetecknade lydelsen,49. beträffande fakultetsnämnds sammansättningatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 8och med avslag på motion 1992/93:Ub12 yrkande 19 antar det iproposition 1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelagsåvitt avser 2kap. 5§ andra stycket med den ändringen attstycket erhåller den i bilaga 7 som Förslaget imeningsyttringen betecknade lydelsen,50. beträffande särskilda organ för grundutbildningenatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 9och med avslag på motionerna 1992/93:Ub9 och 1992/93:Ub12yrkande 20 antar det i proposition 1992/93:1 framlagdaförslaget till högskolelag såvitt avser 2 kap. 6 § med denändringen att paragrafen erhåller den i bilaga 7 som Förslageti meningsyttringen betecknade lydelsen.58. beträffande principer för dimensionering ochresurstilldelningatt med bifall till motion 1992/93:Ub23 yrkande 13,med anledning av motion 1992/93:Ub12 yrkande 23 och med avslagpå proposition 1992/93:1 och motionerna 1992/93:Ub22 yrkandena2, 3 och 4 samt 1992/93:Ub24 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,Regeringens lagförslag Professorer och andra lärare1§ I tjänsten som lärare vid högskolorna får ingå atthandha utbildning, forskning eller konstnärligtutvecklingsarbete samt administrativa uppgifter. Till enlärares uppgifter hör också att följa utvecklingen inom detegna ämnesområdet.2§ Den främsta lärartjänsten är tjänsten som professor.Professorstjänster skall finnas inrättade i tillräckligomfattning för att forskning och utbildning skall kunnabedrivas på en hög kvalitativ nivå inom olikavetenskapsområden.Endast den som visat vetenskaplig och pedagogisk skicklighetfår ges en tjänst som professor. Regeringen får utfärda närmareföreskrifter om behörighet och befordringsgrunder för tjänstersom professor.Bilaga 2Utskottets förslag till ändringar i regeringens förslagtill högskolelagBilaga 3Regeringens förslag Utskottets förslag1kap. Inledande bestämmelser10§ Kommuner och landsting får anordna högskolor endastmed regeringens medgivande. Sådant medgivande kan begränsastill att avse enbart grundutbildning. För sådana högskolor äger bestämmelserna om utbildning m.m. i 2§ motsvarande tillämpning.2kap. De statliga högskolornas organisation5 § För forskning och 5 § För forskning ochforskarutbildning skall det, forskarutbildning skall det,vid de högskolor som vid de högskolor somriksdagen beslutar, finnas beslutar, finnasfakulteter, var och en för fakulteter, var och en förett särskilt ett särskiltvetenskapsområde. Förfakultetens uppgifter svarar fakultetens uppgifter svarardet eller de organ som det eller de organ somhögskolestyrelsen högskolestyrelsenbestämmer bestämmer(fakultetsnämnder). (fakultetsnämnder). för två eller flera fakulteter får dock inrättas endast efter medgivande från regeringen.Flertalet ledamöter i fakultetsnämnderna skall varavetenskapligt kompetenta lärare inom fakulteten. De skall utsesgenom val inom fakulteten. Studenterna vid de högskolor därfakulteten skall verka har rätt att vara representerade ifakultetsnämnderna. 7 § Regeringen meddelar särskilda bestämmelser om sammansättningen av styrelse, fakultetsnämnd och eventuella särskilda organ för grundutbildningen vid lantbruksuniversitet.3kap. Professorer och andra lärare2§ Den främsta lärartjänsten är tjänsten som professor.Professorstjänster skall finnas inrättade i tillräckligomfattning för att forskning och utbildning skall kunnabedrivas på en hög kvalitativ nivå inom olikavetenskapsområden.Endast den som visat vetenskaplig och pedagogisk skicklighetfår ges en tjänst som professor. Regeringen får utfärda närmareföreskrifter om behörighet och befordringsgrunder för tjänstersom professor. I fråga om professorstjänster för konstnärlig verksamhet gäller i stället för andra och tredje styckena de föreskrifter som regeringen meddelar.5kap. Särskilda föreskrifter3§ En kommun, som i sin 3§ En kommun, som i sinhögskoleutbildning har högskoleutbildning hartagit emot en sökande som tagit emot en sökande sominte är folkbokförd i inte är folkbokförd ikommunen, har rätt till kommunen, har rätt tillersättning för ersättning förutbildningen från den utbildningen från denkommun där denna student kommun där denna studentär kyrkobokförd. är folkbokförd.Om kommunerna inte kommer överens om annat, lämnas ersättningmed det belopp som föreskrivs av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer.Bestämmelserna i första och andra styckena äger motsvarandetilllämpning på högskoleutbildning som anordnas av ettlandsting. 4§ Har en högskola tagit emot en student till sådan högskoleutbildning som även anordnas av landsting har staten rätt till ersättning för utbildningen. Ersättningen skall betalas av det landsting till vilket den kommun, där studenten är folkbokförd, hör. Tillhör kommunen inte något landsting skall ersättningen betalas av kommunen. Ersättningens storlek bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen utser.Förslag från Socialdemokraterna i utskottet till ändringari regeringens förslag till högskolelagBilaga 4Regeringens förslag Reservanternas förslag1kap. Inledande bestämmelser5§ I högskolornas 5§ I högskolornasverksamhet skall verksamhet skall detjämställdhet mellan demokratiska samhälletskvinnor och män alltid grundläggandeiakttas. Högskolorna skall i sin verksamhet iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män.Högskolorna bör vidare i Högskolorna skall vidare isin verksamhet främja sin verksamhet främjaförståelsen för andra förståelsen för andraländer och för länder och förinternationella internationellaförhållanden. förhållanden.9§ Den grundläggande 9§ Utbildningen skallhögskoleutbildningen skall, anordnas så att deutöver kunskaper och studerande förvärvarfärdigheter, ge studenterna kunskaper och färdigheterförmåga till samt utvecklar sinsjälvständig och kritisk förmåga att kritisktbedömning, förmåga bedöma företeelser avatt självständigt skilda slag. Utbildningenlösa problem samt skall främja att deförmåga att följa studerande förbereder sigkunskapsutvecklingen, allt för skilda yrken ellerinom det område som vidareutvecklar sig inom yrkenutbildningen avser. som de redan utövar. InomUtbildningen bör också utbildningen skall kunskaperutveckla studenternas och färdigheter som harförmåga till vunnits inom arbets- ochinformationsutbyte på samhällslivet i övrigtvetenskaplig nivå. tas till vara. All utbildning skall främja de studerandes personliga utveckling.Forskarutbildningen skall, utöver vad som gäller förgrundläggande högskoleutbildning, ge de kunskaper ochfärdigheter som behövs för att självständigt kunna bedrivaforskning.2kap. De statliga högskolornas organisation4§ I styrelsen för en högskola skall högskolans rektoringå.Regeringen utser flertalet av styrelsens övriga ledamöter.Därvid bör regeringen välja personer med bakgrund i sådanverksamhet som är av betydelse för högskolans utbildnings-eller forskningsuppdrag.Lärare och studenter har I styrelsen skall ocksårätt att vara ingå företrädarerepresenterade i styrelsen. för verksamheten vid högskolan. Studenterna vid högskolan har rätt att vara representerade i styrelsen.Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderättvid styrelsens sammanträden.5§ För forskning och forskarutbildning skall det, vidde högskolor som beslutar, finnas fakulteter, var ochen för ett särskilt vetenskapsområde. För fakultetens uppgiftersvarar det eller de organ som högskolestyrelsen beslutar(fakultetsnämnder).Flertalet ledamöter i Flertalet ledamöter ifakultetsnämnderna skall fakultetsnämnderna skallvara vetenskapligt kompetenta vara vetenskapligt kompetentalärare inom fakulteten. De lärare inom fakulteten. Deskall utses genom val inom skall utses genom val inomfakulteten. Studenterna vid de fakulteten. Studenterna och dehögskolor där fakulteten anställda vid deskall verka har rätt att högskolor där fakultetenvara representerade i skall verka har rätt attfakultetsnämnderna. vara representerade i fakultetsnämnderna. 6§ Vid de högskolor där det finns en fakultet svarar fakultetsnämnden också för grundutbildningen inom sitt vetenskapsområde, om inte högskolestyrelsen inrättar särskilda organ för grundutbildningen. Vid övriga högskolor skall styrelsen inrätta organ för grundutbildningen.Av ledamöterna i de I de särskilda organensärskilda organ för för grundutbildning skallgrundutbildning skall som ledamöter ingåflertalet vara lärare vid lärare vid högskolanhögskolan. Studenterna vid samt företrädare förhögskolan har rätt att yrkeslivet. Studenterna och devara representerade i anställda vid högskolansådana organ. har rätt att vara representerade i sådana organ.Förslag från Ny demokratis representant i utskottet tilländringar i regeringens förslag till högskolelagBilaga 5Regeringens förslag Reservantens förslag2kap. De statliga högskolornas organisation4§ I styrelsen för en högskola skall högskolans rektoringå.Regeringen utser flertalet av Styrelsen utser själv inomstyrelsens övriga sig ordförande.ledamöter. Därvid bör Högskolan utserregeringen välja personer självständigt flertaletmed bakgrund i sådan av styrelsens övrigaverksamhet som är av ledamöter. Styrelsen utserbetydelse för högskolans rektor.utbildnings- ellerfoskningsuppdrag.Lärare och studenter vid högskolan har rätt att vararepresenterade i styrelsen.Företrädare för deanställda har närvaro-och yttranderätt vidstyrelsens sammanträden.3kap. Professorer och andra lärare1§ I tjänsten som 1§ I tjänsten somlärare vid högskolorna lärare vid högskolornafår ingå att handha skall i normalfallet ingåutbildning, forskning eller att handha utbildning ochkonstnärligt forskning ellerutvecklingsarbete samt konstnärligtadministrativa uppgifter. Till enen lärares uppgifter hör lärares uppgifter hörockså att följa också att följautvecklingen inom det egna utvecklingen inom det egnaämnesområdet. 2§ Den främsta lärartjänsten är tjänsten som professor.Professorstjänster skall finnas inrättade i tillräckligomfattning för att forskning och utbildning skall kunnabedrivas på en hög kvalitativ nivå inom olikavetenskapsområden.Endast den som visat Endast den som visatvetenskaplig och pedagogisk vetenskaplig och pedagogiskskicklighet får ges en skicklighet får ges entjänst som professor. tjänst som professor.Regeringen får utfärdanärmare föreskrifter ombehörighet ochbefordringsgrunder förtjänster som professor.3§ Tjänster som 3§ Tjänster somprofessor tillsätts med professor tillsätts normaltförordnande tills vidare för av , omutan tidsbegränsning, om inte annat följer av andrainte annat följer av andra stycket.stycket.Tjänster som professor som professorfår tillsättas för en får tillsättas för enbestämd tid, om det är bestämd tid, kortare änfråga , om det är fråga om1. konstnärlig verksamhet, 1. konstnärlig verksamhet,eller eller2. adjungering till en 2. adjungering till enhögskola av någon som högskola av någon somhar sin huvudsakliga har sin huvudsakligaverksamhet utanför verksamhet utanförhögskoleväsendet. högskoleväsendet.4§ Den som har fått en 4§ Den som har fått entjänst som professor utan tjänst som professor kantidsbegränsning får skiljas från tjänstenskiljas från tjänsten på de grunder som finns iendast om professorn lagen om offentlig anställning. Professor har dock alltid rätt att få sin sak prövad i styrelsen för högskolan.1. genom brott eller grovt 5§ Vid högskolorna skalleller upprepat det, utöver professorer,åsidosättande av finnas lärartjänster somtjänsteåligganden har lektorer. En lektor skall varavisat sig uppenbart vetenskapligt kompetent. I enolämplig att inneha lektors arbetsuppgifter skalltjänsten eller 2. har det ingå både utbildninguppnått gällande och forskning.pensionsålder eller annarsenligt lag är skyldig attavgå med pension.5§ Vid högskolorna skalldet, utöver professorer,finnas lärartjänster somlektorer. En lektor skall varavetenskapligt kompetent, utomi de fall då tjänstenavser konstnärligverksamhet.