bet · GG01KrU4 · 1992-11-12 00:00:00 — Bevarande av kulturmiljöer m.m. I betänkandet behandlas sju motioner som avser bevarande avkulturmiljöer eller andra kulturminnesfrågor.Samtliga motioner avstyrks, i flertalet fall med utförligmotivering.I en motion tas upp frågan om ett initiativ i syfte att visstobjekt -- -- skall föras upp på UnescosVärldsarvslista. Utskottet hänvisar till att en prövning av deobjekt som redan anmält till bör göras innanytterligare sådana anmäls.I fråga om önskemål om statligt stöd för restaurering av Rååvallar och av Väderskärs kapell hänvisar utskottet bl.a. till demöjligheter som kan finnas att erhålla bidrag frånkulturmiljöanslaget. Frågan om bidrag till restaurering av1700-talsorgeln i tas upp i en motion. Utskottethänvisar till möjligheterna att ansöka om bidrag frånKyrkofonden och från nämnda anslag.Då det gäller krav på ett uttalande om statens ansvar förrestaureringen av ringmur hänvisar utskottet bl.a. till enutvärdering som görs av det pågående femårigarestaureringsprogrammet.I en motion begärs en förvaltningsrevision avRiksantikvarieämbetets användning av medel till åtgärder motskador av luftföroreningar och försurning. Utskottet redovisaratt myndigheten i sin fördjupade anslagsframställning delsredovisat en egen utvärdering av de hittillsvaande insatserna,dels låtit tre internationella experter göra en utvärdering avprogrammet.Utskottet anför med anledning av ett motionsyrkande att detkan finnas skäl att uppmärksamma betydelse försvensk kulturhistoria, exempelvis genom att ett minnesmynt gesut. Utskottet anser dock att prövningen av frågan om utgivningenav ett sådant jubileumsmynt bör ankomma på riksbanksfullmäktige. 1991/92:Kr224 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att uppföra på lista över världsskatter.1991/92:Kr245 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkulturmiljövårdande insatser på vallar.1991/92:Kr266 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om restaureringen av församlings1700-talsorgel.1991/92:Kr267 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en restaurering av Väderskärs kapell.1991/92:Kr275 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att uppmärksamma 1 000-årsminnet av år 1995.1991/92:Kr288 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statens ansvar för restaureringen av ringmur.1991/92:Ub561 av (-) vari yrkas1. att hos regeringen begär att enförvaltningsrevision tillsätts som bl.a. granskar hur"luftföroreningsmedlen" används.Statligt stöd till kulturmiljövårdÖver statsbudgeten har särskilda medel anvisats för vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, kulturlandskap ochfornlämningar under elfte huvudtiteln, anslaget Kulturmiljövård.Anslaget disponeras av (). Förinnevarande budgetår har i enlighet med förslag ibudgetpropositionen anvisat för vårdav kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och drygt 28 miljonerkronor för vård av kulturlandskap och fornlämningar (prop.1991/92:100, bet. 1991/92:KrU23, rskr. 1991/92:218).Från anslagsposten Vård av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse utgår även medel för vård och underhåll av vissakyrkliga inventarier.RAÄ handlägger frågor av betydelse för hela landet, medanlänsstyrelserna har myndighetsansvar på regional nivå. Den somvill söka bidrag till byggnadsvård skall vända sig tilllänsstyrelsen, som med eget yttrande överlämnar ärendet till RAÄför prövning. Om ansökan avser bidrag kanbidraget lämnas från den s.k. länsstyrelsepotten som disponerasav länsstyrelserna (perlänsstyrelse).I 1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10)föreslogs att anslagsposten Vård av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse skulle förstärkas med för vård ochlevandegörande av kulturmiljöer och kulturminnen. Ipropositionen angavs att dessa medel borde ges till projekt därförutsättningar finns för ett fortsatt engagemang hos enskilda,konsumenter och organisationer i uppgiften att levandegörakulturmiljön, s.k. aktiv kulturmiljövård. beslöt ienlighet med regeringens förslag (bet. 1989/90:KrU21, rskr.1989/90:224). RAÄ, som disponerar medlen, har för innevarandebudgetår avsatt för aktiv kulturmiljövård.Under hösten 1991 anvisade av sysselsättningsskäl 50miljoner kronor på tilläggsbudget I för /92 förinvesteringsarbeten avseende viktiga kulturminnen ochfornminnesplatser som behöver rustas upp, många av betydelse förturismen (prop. 1991/92:25 bil. 7, bet. 1991/92:KrU9, rskr.1991/92:86).Dessutom har vid behandlingen avkompletteringspropositionen anvisat 100 miljonerkronor för investeringar inom kulturområdet. Medlen (iblandkallade tidigareläggningsmedel) avses utnyttjas bl.a. föriståndsättning och vård av kulturminnen och kulturmiljöer,företrädesvis större objekt (prop. 1991/92:150, bil. I:9, yttr.1991/92:KrU6y, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350).Unescos Världsarvslista (mot.1991/92:Kr224)Vissa konventionerEfter förslag av regeringen i proposition 1983/84:133 om vissafrågor rörande samarbete med godkände riksdagenvåren 1984 dels Unescokonvention om skydd förkulturegendom i händelse av väpnad konflikt, den s.k.Haagkonventionen, samt konventionens tilläggsprotokoll, dels1972 års Unescokonvention om skydd för världens kultur- ochnaturarv, den s.k. (bet. KrU 1983/84:16, rskr.227).Syftet med är att värna omkulturminnesmärken och kulturföremål i händelse av väpnadkonflikt, vid ockupation eller i inbördeskrig. De anslutnastaterna förbinder sig att i fredstid förbereda skydd avkulturminnesmärken och kulturföremål och att i krigstidrespektera sådan egendom. Vid ockupation skall kulturegendomskyddas av ockupationsmakten. Militär nödvändighet får dockåberopas i vissa fall för att överträda skyddsbestämmelserna.Skyddet skall säkerställas genom att det införs bestämmelser imilitära reglementen och att militär personal utbildas. Dessutomfår ett antal under konventionen skyddade utrymmen inrättas föratt skydda vissa lösa kulturföremål. Ett särskilt emblem kansättas på egendom som bedöms som skyddsvärd. Två grader av skyddförutsätts i konventionen: den egendom som åtnjuter den högstagraden av skydd skall registreras på en särskild lista hosUnesco och förses med tre av de särskilda emblem somkonventionen föreskriver.I åtar sig de anslutna staterna attskydda och levandegöra sitt nationella kultur- och naturarv ochatt inte skada andra fördragsanslutna staters kultur- ochnaturarv.Konventionen föreskriver dessutom bildandet av enmellanstatlig kommitté för skydd av världens kultur- ochnaturarv (""). Kommittén upprättar en listaöver objekt som förklaras vara en del av världens kultur- ochnaturarv ("").Varje ansluten stat åtar sig dessutom att görautbildningsinsatser till skydd för sitt kultur- och naturarvsamt att rapportera om sina åtgärder för att genomförakonventionens bestämmelser till Världsarvskommittén.Sverige har ratificerat de båda konventionerna. Bådakonventionerna trädde i kraft för del den 22 april1985.Enligt artikel 8 i tillförsäkraskulturegendom av mycket stor betydelse ett särskilt skydd om deninförs i konventionens internationella register för dettaändamål.Enligt artikel 11.1 i skall parterna ikonventionen förelägga en förteckningöver värden inom dess territorium som utgör del av kultur- ochnaturarvet och som lämpar sig att föra upp på denVärldsarvslista som föreskrivs i artikel 11.2.Världsarvskommittén har också rekommenderat medlemsländerna attupprätta tentativa listor på sådana objekt som bedöms kunna varaaktuella för , även om inget formellt förslag omupptagande förs fram.Frågan om uppförande av svenska objekt på VärldsarvslistanRegeringen beslöt -- efter förslag av RAÄ -- attansöka om att följande kulturegendomar införs i internationellaregistret för kulturegendom under särskilt skydd enligt artikel8 i Haagkonventionen.1. Hällristning i , Tanums socken, ,2. /och vikingatida bosättningar, ,3. , ,4. , , ,5. , Stockholm.Regeringen beslöt vidare att till Världsarvskommittéföreslå att de ovan nämnda kulturegendomarna nr 1--5 upptasockså på enligt artikel 11 iPariskonventionen. Förslaget omfattade även följandenaturegendom.6. Sjaunjaområdet, Norrbotten.Regeringen beslöt slutligen att till , den tentativa listan, redovisa följandekulturegendomar 7--9.7. Markim/Orkesta kulturlandskapsområde i , ,8. , ,9. kyrkstad, Luleå.I november 1990 återkallades förslaget om Sjaunjaområdet,sedan uttalat att det borde övervägas om ettväsentligt större område än skulle anmälas tillVärldsarvslistan.Genom beslut av uppfördesDrottningholm på Världsarvslistan.Vissa data om GlimmingehusBorgen uppfördes åren 1499--1505. Byggherre varJens Holgersen Ulfstand.Borgen innehåller utöver källarvåningen fyra våningar. Den haren längd av ca 30 m, en bredd av 12 m och en höjd av 26 m.År 1924 skänktes till svenska staten.Glimmingehus torde vara känt framför allt tack vare SelmaLagerlöfs berättelse om svartråttorna i "resa genom ".I RAÄ:s serie Svenska kulturminnen utgavs en skrift omGlimmingehus (nr 7).Tidigare riksdagsbehandlingI sitt av godkända betänkande 1991/92:KrU6behandlade kulturutskottet en motion med ett yrkande som ärnärliggande det nu aktuella men som hade ett mera övergripandesyfte. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet av skäl som ihuvudsak redovisas i det följande i samband med utskottetsställningstagande till den nu aktuella motionen.Råå (mot. 1991/92:Kr245)Allmänna uppgifterRåå är en försvarsanläggning utmed stranden vid iHelsingborgs kommun, som påbörjades men intogs avdanskarna innan den blev färdig. uppfördes på befallningav en ny försvarsanläggning , 60 m frånÖresund. Den påbyggdes ytterligare --1717. Frånslutet av lämnades att förfalla. Områdetutnyttjas som friluftsbad.Råå utgör en fast fornlämning som åtnjuter skydd enligtlagen (1988:950) om kulturminnen m.m.Området ingår i en förteckning över riksintressantakulturmiljöer i som RAÄ upprättat som underlag förtillämpning av bestämmelserna i 2 kap. 6 § naturresurslagen(1987:12).Ett projekt som syftar till att levandegöra och förtydligaområdets historiska innehåll med utgångspunkt i vallarnapåbörjades i samarbete med dåvarandekommundelsnämnden i , numera , och kulturmiljöenheten vid iMalmöhus län. Inom ramen för projektet skall inledningsvisinformation -- skyltar m.m. -- produceras. Delar av vallarnaskall eventuellt i ett senare skede restaureras så att derasfunktion lättare kan upplevas. Vidare har möjligheten attförlägga ett s.k. visiting centre med information/utställningsom beskriver områdets kulturhistoria diskuterats. Ett förslag ibörjan av från att uppföra enfriskvårdsanläggning inom fornlämningsområdet har avvisats frånlänsstyrelsens sida.Väderskärs kapell (mot. 1991/92:Kr267)Allmänna uppgifterVäderskärs kapell i , norr omVästervik, ligger ytterst i havsbandet. Enligt en promemoriaupprättad vid i län framgår bl.a.följande.Det är oklart när Väderskär fick bofast befolkning. Ön varförmodligen från början en säsongsarbetsplats förfastlandsbönder och stadsborgare som vid kusten drygade ut sinförsörjning med fiske och sjöfågelsjakt. Fiskeläget haroreglerad bebyggelse av ålderdomlig karaktär. Ett stycke frånbebyggelsen ligger kapellet. Fiskarna på Väderskär ochkringliggande skär var sedan gammalt förenade i ett skärlag, därgemensamma frågor av rättslig och ekonomisk art dryftades.Skärlagets sammanträden ägde rum i kapellet, som sedan1600-talet benämns korumhuset. Ibörjan av tjänade kapellet även som skolhus ochsamlingslokal. utnyttjas kapellet tillsommargudstjänster. Det förvaltas av församling.Kapellet är ett lågt timmerhus, knuttimrat med inklädda knutaroch rödfärgat. Väggar och tak invändigt är till största delenmålade. Målningarna framställer bibliska scener och är daterademed årtalet 1740.Genom beslut av byggnadsminnesförklaradeskapellet . har meddelat vissaskyddsföreskrifter, som bl.a. innebär att kapellet skallunderhållas så att det inte förfaller eller det kulturhistoriskavärdet minskar. lämnar råd och anvisningar i frågaom underhållet av byggnaden och vården av det kringliggandeområdet.Tidigare riksdagsbehandlingKulturutskottet behandlade en motion i vilkenpåtalades behovet av att Väderskärs kapell restaureras.Motionärerna menade att bidrag till restaureringsarbete bordeutgå från det anslag till kulturminnesvård som stod till RAÄ:sförfogande. avstyrkte motionen med hänvisningtill möjligheten för att ansöka ombidrag enligt förordningen (1981:447) om statsbidrag till vårdav kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (bet. KrU 1987/88:1).Loftahammars 1700-talsorgel(mot.1991/92:Kr266)Allmänna uppgifterLoftahammars orgel är byggd av orgelbyggaren år1767. (1724--1776) är en av de främsta representanternaför 1700-talets stororgelbyggeri i vårt land. Hans produktionuppgår till ett femtontal högt vitsordade verk, alla relativtstora. Ett enda verk är bevarat till våra dagar, nämligen dettiostämmiga i . Därutöver har några av Wahlbergsorgelfasader bevarats, bl.a. de i och Växjö.Enligt uppgift från kyrkorådet i skallinom kort en ansökan om bidrag för renovering av orgeln lämnasin till Kyrkofonden.I kyrkofondslagen (1988:182) anges bl.a. att Kyrkofondensstyrelse får bevilja ett pastorat bidrag till kostnadskrävandeunderhåll och restaurering av församlingskyrka enligtföreskrifter som regeringen meddelar.Till underhåll och restaurering av kyrka räknas även arbetenpå fast inredning. I propositionen om ny organisation på lokal-och stiftsplanet i m.m. anför föredraganden medhänvisning till jordabalken att altarrum, predikstol, orgel m.m.hör till den fasta inredningen (prop. 1987/88:31 s. 86).Enligt kyrkofondsförordningen (1988:1148) och skall ansökan om kyrkobyggnadsbidrag ha inkommitföre utgången av november månad. inhämtaryttranden från RAÄ, stiftsstyrelsen och före april månads utgång året efteransökningsåret. beslutar om bidrag senastunder september månad. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medelmed 20--av de totala kostnaderna för de ändamål bidragetavser. Hänsyn tas till hur angelägna arbetena är frånkulturhistorisk synpunkt.Från anslaget Kulturmiljövård anslagsposten 1. Vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse utgår bidrag i enlighetmed vad som föreskrivs i förordningen (1981:447) om statsbidragtill vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Enligt de avregeringen meddelade bestämmelserna för nämnda anslagspost fårmedel utgå även till vård och underhåll av vissa kyrkligainventarier.Tidigare riksdagsbehandlingEtt motionsyrkande om att statsbidrag skulle lämnas för attrenovera 1700-talsorgeln i harbehandlats vid 1987/. avstyrkteyrkandet med hänvisning till möjligheten för Loftahammarsförsamling att ansöka om byggnadsvårdsbidrag till restaureringav orgeln (bet. KrU 1987/88:1).Visby ringmur (mot. 1991/92:Kr288)Allmänna uppgifterVisby ringmur började byggas . På 1500-taletskadades muren genom sprängning och bränning. Under århundradenadärefter fanns planer på att riva den och även på attåteranvända materialet till ett nytt landshövdingeresidens.Staden protesterade mot detta och vårdades muren avVisby magistrat. Muren fridlystes både och . Motslutet av insåg man ruinernas betydelse för turismenoch den nationella känslan. antogs en vårdplan ochvissa statliga medel anslogs till restaurering. Restaureringarnagjordes med kalkbruk. Till tak och täckningar användescementblandat bruk och kalkstensplattor. harrestaureringen oftast skett i form av beredskapsarbete och andraarbetsmarknadsåtgärder. Då arbetslösheten varit vanligast undervintertid -- då kalkbruk inte kan användas -- har mångarestaureringsarbeten fått lov att göras med cementblandat bruk.Under senare tid har två olika slag av skador på muren särskiltuppmärksammats, nämligen skador på grund av tidigarefoglagningar med cementblandat bruk och skador på grund avluftförorening och försurning. Skador har även uppstått på grundav växtlighet, frostsprängning, sättningar m.m. År 1990utarbetades ett program för upprustning av ringmuren och förforskning kring frågor om vittring, försurning,restaureringsmetoder m.m. En kampanj för insamling av medel tillvård och underhåll av ringmur startades . Medel harkommit in från sponsorer och insamlingar --1992.Vidare har garantier lämnats beträffande sponsorsmedel underåren 1993--1994. Sammanlagt kommer attkunna disponeras --1995. Till dessa medelkommer ca från RAÄ:s kulturmiljövårdsanslag,från RAÄ:s forskningsanslag och 1 miljonkronor /93 från, av arbetsmarknadspolitiska skäl,i kompletteringspropositionen särskilt anvisade medelför kulturmiljövård. utvärderas dethittillsvarande restaureringsarbetet inför nästa års fortsattaverksamhet.Visby ringmur ägs av stad och förvaltas av RAÄ.Kyrkoruinerna i är statligt ägda och förvaltas av RAÄ.Tidigare riksdagsbehandlingInledningsvis i detta betänkande har redovisats att medel tillvård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse anvisas under ensärskild anslagspost under anslaget Kulturmiljövård, somdisponeras av RAÄ. Från denna anslagspost utgår medel bl.a. förvård och underhåll av de fastigheter som står under , bl.a. ringmur.När biföll regeringens förslag om enförstärkning av anslagsposten med motiveradesdetta bl.a. med behovet av insatser för att levandegörakulturarvet. Därvid nämndes vården av fastigheter som förvaltasav RAÄ, t.ex. ringmur. I en motion begärdes särskildamedel för vård och upprustning av ringmur. Utskottet (bet.1989/90:KrU21 s. 11) förutsatte att en insats för ringmurenskulle kunna påbörjas följande år inom ramen för de medel somRAÄ skulle komma att disponera. Utskottet ansåg att de unikavärden som ringmur och ruiner representerar borde tas tillvara som ett viktigt inslag i arbetet med att levandegörakulturarvet.Som inledningsvis redovisats har ytterligare medel till vårdav kulturhistoriskt värdefull bebyggelse anvisats dels påtilläggsbudget I för /92, dels för budgetåret1992/93 i samband med behandlingen avkompletteringspropositionen våren 1992.Användningen av medel för insatser motluftförorenings- och försurningsskador (mot. 1991/92:Ub561 yrk.1)Allmänna uppgifterMedel till insatser mot luftförorenings- och försurningsskadorRAÄ redovisade på regeringens uppdrag förslag till etttreårigt handlingsprogram, Luftföroreningarnas skadeverkningarpå kulturminnen och kulturföremål, vilket innefattade åtgärdersom inventeringar, insatser för konservering, utbildning samtforsknings- och utvecklingsarbete. Förslaget inarbetades även iNaturvårdsverkets (SNV) rapport (Rapport 3379) Aktionsplan 87mot luftföroreningar och försurning. Behovet av medel föråtgärder i vad gäller kulturminnen och kulturföremål beräknadestill /89, 11 miljoner /90 och /91.RAÄ:s och förslag lades till grund förförslag i två propositioner vid /88, nämligenproposition 1987/88:85 om miljöpolitiken inför 1990-talet (s.102--103, 315--316) och proposition 1987/88:104 omkulturmiljövård (s. 122--126, 139--142). I enlighet medförslaget i kulturmiljövårdspropositionen gavs RAÄ ansvaret förett treårigt program budgetåren 1988/89--1990/91 motluftföroreningarnas och försurningens skadeverkningar påkulturmiljön (bet. KrU 1987/88:21 s. 25--26, rskr. 1987/88:390).Medel för de tre budgetåren har anvisats över bådeutbildningshuvudtiteln och miljö- och energihuvudtiteln medsammanlagt , resp. (sebilaga till detta betänkande).Inför /92 avlämnade RAÄ förslag till ett nytttreårigt program, Luftföroreningar och kulturminnenHandlingsplan 90 (RAÄ Rapport ).I likhet med vad som var fallet anvisade medel över bådeutbildningshuvudtiteln och miljö- och energihuvudtiteln /92 med sammanlagt (sebilaga).För /93 anvisades medel, ,samlat under anslaget Kulturmiljövård, anslagsposten Insatsermot luftförorenings- och försurningsskador (se bilaga).Uppgifter om användningen under budgetåren 1988/89--1990/91 avmedlen för inventering av skador, basverksamhet samt åtgärderför skydd och konservering lämnas i RAÄ:s fördjupadeanslagsframställning /94--1995/96 (motsvaranderedovisning finns intagen som bilaga 2 i utskottets betänkande1991/92:KrU7).Fr.o.m. /88 (prop. 1986/87:80 bil. 6 s.152--153 och 156--157) tilldelas RAÄ även särskilda medel förforskning och utvecklingsarbete, bl.a. beträffandeskadeverkningarna av luftföroreningar och försurning påkulturminnen och kulturföremål.Utvärdering av insatserna mot luftförorenings- ochförsurningsskadorRAÄ har i enlighet med regeringens särskilda direktiv för denfördjupade anslagsframställningen för budgetåren1993/94--1995/96 lämnat en utvärdering av programmet förinsatser mot luftföroreningsskador på kulturminnen ochkulturföremål under budgetåren 1988/89--1990/91 samt ett förslagtill ökad precisering av målen för insatserna inom den pågåendeprogramcykeln, som omfattar budgetåren 1991/92--1993/94.Vidare har RAÄ utarbetat en särskild rapport andthe Swedish Heritage, Progress 1988--1991, (publicerad i RAÄ:srapportserie RIK som nr 6). Denna rapport har i sin tur utgjortunderlag för en internationell utvärdering av insatserna motluftförorenings- och försurningsskador. Den internationellautvärderingsrapporten, benämnd and the CulturalHeritage, Evaluation of the Swedish Programme, har utförts avUniv. , , ,, och prof. , Bayern.Utvärderarna anför att de är imponerade av den höga kvaliteten idet arbete som gjorts inom programmet. Inom några områden ärbasen för övervakning av skador så gott som komplett. Inom andraområden rekommenderar utvärderarna ökade resurser för forskningoch dokumentation. Utvärderarna anser att det finns mångafördelar med programmets organisation, där kulturmiljövårdandemyndigheter och museer arbetar med stöd frånmaterialforskningen. Utvärderarna framhåller att det är viktigtatt forskningsresultat förs ut till det praktiska arbetet ochrekommenderar ökad utbildning av inventerings- ochkonserveringspersonal.Tidigare riksdagsbehandlingVid /92 avslog med hänvisning tillarbetet inom RAÄ:s luftföroreningsprogram ett motionsyrkande ominventering av luftförorenings- och försurningsskador påkulturarvet i . I betänkandet 1991/92:KrU7redovisade kulturutskottet medelsanvisningen ochmedelsanvändningen beträffande insatser mot luftförorenings- ochförsurningsskador i landet, dagsläget i fråga om inventerings-och konserveringsverksamheten samt förtreårsperioden /92--1993/94.Visst jubileum (motion 1991/92:Kr275)Med anledning av vad som anförs i motion Kr275 om utgivandetav ett jubileumsmynt över lämnas i det följandeen redovisning för lagstiftningen om minnes- och jubileumsmynt,m.m.I 5 § lagen (1988:1385) om riksbank erinras om attRiksbanken enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensam rätt attge ut sedlar och mynt samt föreskrivs att skallbestämma om utformningen av de sedlar och mynt som banken gerut. I 6 § i samma lag anges i vilka valörer sedlar och mynt fårges ut. Vidare anges att dessutom minnes- och jubileumsmynt medandra valörer får ges ut.Före år 1989 måste beslut om utgivande av minnes- ellerjubileumsmynt ske genom lagstiftning.Minnes- eller jubileumsmynt gavs ut endast vidtre tillfällen (90-årsdag, Ny regeringsform ochBröllopsmyntet). därefter har vid elva tillfällenminnes- eller jubileumsmynt getts ut, i några fall med mynt itvå olika valörer (resp. ). De tre senasteutgåvorna har skett med anledning av världsmästerskap iishockey i , med anledning av invigningen avdet nya museet för regalskeppet och med anledningav 200-årsminnet av död. Viss fråga rörande VärldsarvslistanSverige har ratificerat dels Unescokonvention omskydd för kulturegendom i händelse av väpnad konflikt samtkonventionens tilläggsprotokoll, dels Unescokonventionom skydd för världens kultur- och naturarv.Enligt förstnämnda konvention förutsätts två grader av skydd.Den egendom som åtnjuter den högsta graden av skydd skallregistreras på en särskild lista hos , för kulturegendom under särskilt skydd (artikel 8 ikonventionen). I enlighet med vad som föreskrivs i 1972 årskonvention har det bildats en mellanstatlig kommitté för skyddav världens kultur- och naturarv.