bet · GF01FiU20 · 1992-02-27 00:00:00 — Det förtjänar attuppmärksammas att för /93 är inkomsttiteln för fysiska personersinkomstskatt uppförd med ett negativt nettobelopp, dvs. inkomsttiteln väntas geett underskott på inte mindre än 4,7 miljarder kronor.Samtidigt som den statliga utgiftsökningen bromsas upp sker en förskjutning iutgifternas sammansättning från konsumtion mot investeringar. Under åren 1992och 1993 ökar sålunda de statliga myndigheternas och affärsverkensinvesteringar realt med 15,9 resp. medan volymtillväxten i den statligakonsumtionen begränsas till -1,2 resp. . Den statligainvesteringstillväxten blir än mer påtaglig om man också beaktar attutförsäljningen av statliga företag till en del skall användas för attfinansiera ytterligare infrastrukturinvesteringar.Även inom socialförsäkringssektorn mattas det finansiella sparandet av. Underår 1991 minskade statens och socialförsäkringssektorns konsolideradefinansiella sparande med . Enligt den preliminäranationalbudgeten beror ungefär hälften av försämringen på den ekonomiskastagnationen. Nedgången i ekonomin utgör också den klart viktigasteförklaringen till att statens och socialförsäkringssektorns finansiellasparande fortsätter att försämras , om än inte i sammaomfattning som tidigare.De olika budgetalternativenHuvudmålet för regeringens ekonomiska politik äratt bryta den ekonomiska stagnationen, pressa ned arbetslösheten ochåterupprätta som en tillväxt- och företagarnation med en stark växandeekonomi.Den ekonomiska politiken skall bidra till den omställning från skyddad tillutlandskonkurrerande sektor som måste komma till stånd. Produktionen i denoffentliga sektorn måste därför hållas tillbaka.Redan tidigare har regeringen slagit fast att skattepolitiken måste inriktaspå att sänka det totala skattetrycket. Skattesänkningarna skall genomföras påett sådant sätt att ekonomins utvecklingskraft och konkurrenskraft stärks. Demest skadliga skatterna skall sänkas först. Ett första steg i denna riktningtogs . När blir medlem i EG kommer den svenskamervärdesskatten samt en lång rad indirekta skatter inte att kunna avvikaalltför mycket från nivåerna i andra EG-länder.Enligt vad som sägs i finansplanen tyder preliminära bedömningar på ettskattesänkningsbehov av i storleksordningen framtill mitten av 1990-talet.För att varaktigt säkra en låg inflation måste utgiftspolitiken vara stram.Utgifterna måste sänkas med skatterna. Regeringen anger som norm förden ekonomiska politiken att underskott i de offentliga finanserna inte skallfå sträcka sig över än en konjunkturcykel. Stor kraft skalldärför inriktas på att avskaffa det strukturella underskottet, framhållerföredragande statsrådet.I enlighet med detta synsätt skall sänkningar av skattetrycket finansierasmed minskade utgifter. Tre grundläggande principer är vägledande förregeringens långsiktiga utgiftsstrategi.1. Socialförsäkringssystemet skall reformeras på ett sådant sätt att arbeteoch sparande stimuleras.2. Åtgärder som stimulerar näringslivets tillväxt i hela landet skallprioriteras. Det innebär att offentliga utgifter för investeringar iinfrastruktur, utbildning och forskning samt miljöförbättring prioriteras.3. Av de offentliga konsumtionsutgifterna skall utgifter för vård, utbildningoch omsorg prioriteras.Regeringen har tidigare redovisat och lägger nu ibudgetpropositionen fram ytterligare förslag till strukturellautgiftsbegränsningar vilka tillsammans ger en budgetförstärkning på 14miljarder kronor under /93. Enligt den sammanställning somåterfinns i finansplanen fördelar sig dessa åtgärder enligt följande.Tabell 7. Åtgärder samt i budgetpropositionen 1992Miljarder /93 100>Helår 199300>Karensdagar 64>2,3 100>4,700>Tandvård 64>0,6 100>0,600>Läkemedel 64>0,7 100>0,900>Föräldraförsäkringen 64>0,3 100>0,400>Minskade statsbidrag till00>03>organisationer m.m. 64>0,8 100>0,800>Minskade bostadssubventioner64>1,0 100>2,000>Minskade statsbidrag till00>03>kommunerna 64>3,8 100>7,500>Uppskjuten höjning av barn-00>03>och studiebidrag 64>1,1 100>-00>Avskaffande av statsbidrag till00>03>företagshälsovård 64>0,6 100>1,200>Minskat branschstöd 64>0,7 100>1,100>Minskat investeringsbidrag 64>0,2 100>4,400>Övrigt 64>0,4 100>0,200>Summa effekt på statsbudgeten 64>12,5 100>23,800>Arbetslöshetsförsäkringen* 64>1,7 100>2,800>Delpension* 64>0,0 100>0,300>Totalt 64>ca 14 100>ca 27* Ingår ej i statsbudgeten.Regeringens tidigare uppställda sparmål för /93 var 10--15miljarder kronor räknat på helår. De redovisade åtgärderna svarar således välupp mot detta mål. Det är regeringens bedömning att det under resten avmandatperioden kommer att krävas fortlöpande beslut om utgiftsminskningar avsamma omfattning.Enligt den socialdemokratiska motionen Fi202 bör finanspolitiken i förstahand utformas så att den leder till en rimlig balans i statens finanser pålängre sikt. Stora och permanenta underskott i statens budget bör undvikaseftersom de driver upp räntorna och sänker tillväxten.Utgiftspolitiken bör på inriktas på att successivt sänka deoffentliga utgifternas andel av BNP. Det innebär, anför motionärerna, att enstram utgiftspolitik måste bibehållas. Utrymmet för nya långsiktigautgiftsåtaganden är mycket begränsat.I nuvarande läge är det enligt deras mening dock ofrånkomligt med ett visstunderskott i statens budget. Ett betydande underskott i statsbudgeten 1992/93är som de ser det inte skäl nog att bedriva en hårdhänt åtstramningspolitik.Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att följande riktlinjer skall gällaför budgetpolitiken under kommande budgetår:Åtgärder som stramar åt ekonomin bör undvikas i nuvarande läge närkonjunkturen är svag. Av denna anledning vänder sig motionärerna bl.a. mot attstödet till bostadsbyggandet begränsas, mot de som man ser det kraftigaförsämringarna för hushållen och mot indragningarna från kommunerna.Åtgärder som höjer prisnivån bör undvikas. Härmed åsyftar motionärerna främstvissa av regeringen föreslagna åtgärder som höjer hyrorna och de kommunalaavgifterna.Budgetunderskottet bör inte öka mer än enligt regeringens förslag.Statens inkomster bör öka mer än enligt regeringens förslag. Motionärernavill ompröva de som man ser det stora skattelättnader för de välbeställda somregeringen har föreslagit och i vissa fall också genomdrivit.Statens totala utgifter bör inte skäras ned i den omfattning som regeringenhar förslagit. Den offentliga sektorns utgifter bör tillåtas öka med ca 8miljarder kronor mer än enligt regeringens förslag.Motionärerna finner det rimligt att låta de offentliga utgifterna öka med ca1 % i reala termer . En sådan ökningstakt torde enligt deras meninginte medföra några märkbart negativa konsekvenser för vare sig inflation ellerbytesbalans. Däremot bidrar den till återhämtningen i konjunkturen och till enhögre produktion och sysselsättning. Med hänsyn till konjunkturläget finns detenligt motionärerna i och för sig utrymme för en ännu kraftigare ökning.Behovet av återhållsamhet med offentliga utgiftsökningar under kommande årmedför dock att de förordar att ökningen hålls inom den angivna ramen.I enlighet med detta synsätt förordar de socialdemokratiska motionärerna enökad satsning på arbete och utbildning. Sammanlagt sättsav för dessa ändamål. Man motsätter sig regeringens planer på att minskainvesterings- och räntebidragen till bostadsbyggandet och vill som ettalternativt finansieringssystem införa räntelånesystemet som uppges minskastatens utgifter med mycket betydande belopp. Motionärernagår också emot de av regeringen aviserade indragningarna från kommunerna liksomplanerna på att införa karensdagar i sjukförsäkringen och att avskaffadelpensionssystemet. Den uppskjutna barnbidragshöjningen bör enligt derasmening också tidigareläggas ett halvt år.De ökade utgifterna skall i första hand finansieras genom höjda skatter.Motionärerna vill sålunda återta flera av de skattesänkningar som tillkom underhösten 1991. vill man återinföra den avskaffade skattereduktionen förfackföreningsavgifter. En engångsvis förstärkning av betydande omfattninguppnås också under /93 genom att Stadshypotekskassan ombildasoch den uppkomna behållningen på förutsätts bli indragentill statsbudgeten.Enligt motionärernas egen bedömning är deras budgetalternativ 4,2 miljarderkronor starkare än regeringens för /93 och 5,1 miljarder kronorför helåret 1993.Utskottet får för egen del anföra följande med anledning av detsocialdemokratiska budgetalternativet.Sveriges höga skattetryck är en viktig orsak till ekonomins försämradeutvecklingskraft. Motionärerna är medvetna om detta problem och om att ettmedlemskap i torde komma att kräva en anpassning nedåt av vissa skatter. Deär också inställda på att sänka skattetrycket, men först och förstefter det att man åter fått höja vissa skatter. Skattehöjningar är dock somutskottet ser det inte längre en framkomlig väg, eftersom de försämrarförutsättningarna för tillväxten.Motionärerna är på motsvarande sätt medvetna om att utgiftspolitiken måsteinriktas på att sänka de offentliga utgifternas andel av BNP. Man kritiserardock regeringen för att föra en hårdhänt åtstramningspolitik men bortser frånatt det redovisade budgetunderskottet vuxit mycket snabbt och faktisktöverstiger . Själva redovisar motionärerna visserligen ettbokföringsmässigt något starkare budgetalternativ än regeringen men har då intebeaktat sina ställningstaganden till vissa aviserade men ännu inte slutligtredovisade regeringsförslag, däribland indragningarna från kommunerna ochavvecklingen av rederistödet.Till saken hör emellertid också att /93 bärs en betydande del avmotionärernas budgetalternativ upp av en tillfällig förstärkning frånStadshypotekskassan. Av kassans behållning skall då dras intill statsbudgeten. Denna överföring ger visserligen ett bättre redovisatbudgetsaldo men är samhällsekonomiskt sett endast en bokföringsmässigförändring utan realekonomisk betydelse.Motionärerna vill stimulera den inhemska efterfrågan genom att öka deoffentliga utgifterna. Risken med en sådan politik är, enligt utskottetsmening, att man i dess förlängning lätt kan hamna i en överhettad situation medsnabba prisökningar och urholkad konkurrenskraft som följd. Det är nödvändigtatt skapa utrymme för en fortsatt utbyggnad av den utlandskonkurrerandesektorn. Det kan ske bara om återhållsamhet visas med de offentliga utgifterna.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi202 (s) yrkande 2.Ny demokrati framhåller i motion Fi208 att partiet i stort delarregeringens politik men att man vill driva den med än större kraft. För attskapa utrymme för skattesänkningar föreslås en rad utgiftsbegränsningar.Sålunda bör enligt Ny demokrati u-hjälpen kraftigt begränsas ochhemspråksundervisningen avvecklas. Stora nedskärningar förordas också i detstatliga stödet till organisationer, politiska partier, ,sjukvård, dagstidningar samt flyktingmottagning. Besparingar skall också uppnåsgenom att sjukpenningen sänks för långtidssjukskrivna och genom attbarnbidragen behovsprövas. Försäkringskassornas nya registersystem, FAS 90,skall inte fullföljas och bidragen till vindkraft avvecklas.Av arbetslivsfondens tillgångar skall användas för attfinansiera sänkta arbetsgivaravgifter.Motionärerna vill dessutom öka stödet till , till miljöoch till de sämst ställda pensionärerna i . Antalet ålderdomshem skallomgående byggas ut och järnvägsinvesteringar skall genomföras i en omfattningsom vida överstiger de belopp som föreslås i budgetpropositionen. Dessutomskall riksdagsledamöternas löner höjas.På skatteområdet föreslås bl.a. sänkt turistmoms, lindrad alkoholbeskattningför restauranger, minskad energibeskattning för företag och sänktkilometerskatt. Momsen på begravningstjänster skall helt avskaffas ochbeskattningen av företag och företagare lindras.Ny demokratis budgetalternativ ger enligt en i motion Fi208 redovisadsammanställning ett budgetsaldo som för /93 sägs vara närmare 16miljarder kronor starkare än regeringens.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Ny demokrati delar istort regeringens politik men vill få till stånd mer långtgående besparingaroch skattesänkningar.De kompletterande åtgärder som motionärerna förespråkar är emellertid i mångafall allmänt hållna och kan mer liknas vid politiska viljeyttringar än konkretframförda förslag. Möjligheterna att analysera de effekter som motionärernassamlade budgetalternativ ger upphov till försvåras därmed. Till detta bidrarockså den omständigheten att motionärerna i sin översiktliga presentation avbudgetalternativet har förbisett flera av partiets egna motionsförslag. Detgäller inte bara förslag till skattesänkningar och nya utgiftsåtaganden utanockså besparingar.Utskottet vill också sätta i fråga vissa av de förslag motionärerna för fram.Så t.ex. vill motionärerna att det allmänna barnbidraget skall inkomstprövas.Inkomstprövningen förutsätter emellertid registrering och kontroll av heltannan omfattning än dagens generella barnbidragssystem. Den ger också upphovtill marginaleffekter när bidragen trappas av mot inkomsterna. En allmänsträvan i samhället har varit att minska på myndigheternas verksamhet ochkontroll. Man har också försökt få bort olika marginaleffekter som kan verkahämmande på arbetsviljan. Motionärernas förslag går stick i stäv mot dessasträvanden. Som utskottet ser det bör ambitionen vara att åstadkommabesparingar genom i första hand förenklingar och avregleringar och inte genomatt bygga upp byråkratiska kontroller.Ett åtminstone beloppsmässigt betydelsefullt inslag i finansieringen avmotionärernas budgetalternativ är arbetslivsfonden, vars tillgångar skallanvändas för att bl.a. finansiera sänkta arbetsgivaravgifter. Vilkaarbetsgivaravgifter det är fråga om anges inte. Som utskottet uppfattar detvill emellertid motionärerna använda sig av en tillfällig förstärkning avstatsbudgeten för att finansiera bestående skattesänkningar på 6 miljarderkronor. Utskottet utgår nämligen ifrån att det inte är motionärernas avsikt attden tilltänkta sänkningen av arbetsgivaravgifter endast skall vara temporär.Motionärerna föreslår också att turistmomsen skall sänkas och tillgodoräknarsig en budgetförstärkning på för detta förslag. Enligtmotionärerna leder momssänkningen till ökad turism och därmed också ökadeskatteintäkter av denna omfattning.Det är som utskottet ser det självklart angeläget att man på olika sättfrämjar turismen i landet. Regeringen har föreslagit att de sociala avgifternaför bl.a. turistföretag i stödområdet sänks fr.o.m. . Eftersomturistföretagen uteslutande är småföretag gynnas de även av de förslag somregeringen lagt fram för att främja småföretagen. Turistmomsen har också sänktshelt . Dessa åtgärder ger självfallet dynamiska effekter, men att enmomssänkning, som motionärerna föreslår och som i sig minskar statens inkomstermed uppskattningsvis , skulle kunna ge upphov tillså starka dynamiska effekter att andra statliga skatter och avgifter ökar med3+1 miljard kronor redan under /93 framstår dock som mindretroligt.Slutligen vill utskottet i detta sammanhang nämna att motionärerna villminska inkomstskatten för företagare och att man av denna anledning harbelastat sitt budgetalternativ med 200 milj.kr. Vilket eller vilka förslag somåsyftas är oklart. Ny demokrati för emellertid fram flera förslag till lindradbeskattning av småföretagare. Dessa förslag ger enligt utskottets bedömningövergångsvis upphov till ett betydligt större skattebortfall, vilket kanuppskattas till . I ett längre tidsperspektiv blirbortfallet dock väsentligt mindre.I likhet med Ny demokrati anser utskottet att arbetet med att sänkaskattetrycket måste drivas vidare med kraft. De åtgärder som vidtas måstedärvid vara förenliga med samhällsekonomisk balans. De skall också varafördelningspolitiskt väl avvägda. Skattesänkningar måste således finansierasgenom att statens utgiftsåtaganden inom olika områden begränsas. Flera av Nydemokratis förslag är alltför oprecisa för att kunna ligga till grund förbudgetpolitiska riktlinjer.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi208 (nyd) yrkande 2.Vänsterpartiet vill med sitt i motion Fi209 (yrkande 2) redovisadebudgetalternativ skapa utrymme för ökad sysselsättning och en rättvisarefördelningspolitik. Utgångspunkten för budgetalternativet har varit attåterställa det skattetryck som rådde för att på så sätt skapa utrymmeför nya utgiftsåtaganden. De skattehöjningar som föreslås uppgår enligtmotionärernas egna uppskattningar till netto och de nyautgiftsåtagandena uppskattas till samma nettobelopp. Saldomässigt skullesåledes förslaget vara neutralt.Vänsterpartiet upprepar sina tidigare framförda krav på att skattesystemetsinkomstfördelande roll skall återställas och förordar i enlighet härmed skärptinkomstbeskattning genom höjd skattesats för inkomsttagare med inkomsteröverstigande 250000kr., avskaffat grundavdrag i inkomstlägen överstigandebrytpunkten, dvs. samt helt slopad avdragsrätt för ränteutgifteröverstigande . Beskattningen av kapitalinkomster skall återförastill de regler som gällde fram . Vissa indirekta skatter börenligt motionärernas mening höjas eller utökas. Det gäller bl.a. de särskildaråvaruskatterna, vissa miljöavgifter, bensinskatten, skatten på elektriskkraft, stämpelskatten, tobaks- och alkoholskatterna samt reklamskatten. Å andrasidan vill de sänka matmomsen till samt helt avskaffa momsen påkollektivtrafik, hotell- och restaurangtjänster samt fjärrvärme.De ökade inkomsterna skall användas till att höja biståndsanslagen ,tidigarelägga den uppskjutna barnbidragshöjningen och bygga utföräldraförsäkringen samt i huvudsak återställa tidigare regler försjukförsäkringen. Pensionärernas situation skall förbättras genom attpensionstillskottet höjs från av basbeloppet. Motionärernatillbakavisar regeringens förslag att avskaffa de s.k. MBL-medlen och villdessutom avdela ytterligare resurser för olika typer av utbildning. Anslagentill regionalpolitiska infrastrukturåtgärder och beredskapsarbeten skall ökasliksom satsningen på väg- och järnvägsutbyggnad. För att ge televerketmöjlighet att uppfylla sina sociala och regionalpolitiska åtaganden villmotionärerna sänka verkets avkastningskrav.Utskottet behandlar i detta sammanhang också två motionsyrkanden med förslagsom ingår som viktiga beståndsdelar i budgetalternativ. Imotion Fi209 (yrkande 16) avvisas regeringens förslag att under nästa budgetårdra in (7,på årsbasis) frånkommunsektorn. Dessa medel behövs, anser motionärerna, bl.a. för att bekämpaarbetslösheten bland ungdom och för att bygga ut äldreomsorgen. I motionFi206 föreslår att hos regeringen begär förslag ombesparingar inom statlig verksamhet på 1,5 miljarder kronor.Utskottet vill med anledning av det sistnämnda yrkandet erinra om attregeringen inför /93 har lagt fram förslag om besparingar på irunt tal och även förklarat att utgiftsminskningar avungefär samma omfattning kommer att krävas . Många av dessaförslag har gått emot. Det finns dock som utskottet ser det godaskäl att anta att motionärernas nu framförda önskemål om besparingsförslag på1,kommer att bli väl tillgodosett utan attriksdagen uttalar sig i frågan. Utskottet avstyrker därför motionen.Under åren 1992 och 1993 väntas den kommunala sektorn redovisa betydandefinansiella överskott. För att tillväxten skall kunna öka måste de realaresurserna i första hand tillföras den konkurrensutsatta sektorn. Regeringenhar mot denna bakgrund funnit att den kommunala sektorn inte kan tillåtasexpandera och planerar därför att dra in 5--från kommunernaunder 1993. inte bara motsätter sig detta förslag utan läggerdessutom fram förslag som på annat sätt tillför kommunerna mycket betydandeinkomster. Den mest långtgående åtgärden i det avseendet är förslaget attavskaffa grundavdraget vid inkomstbeskattningen för inkomster överstigande ca187 . och att avtrappa avdraget i inkomstlägena mellan . ochupp till denna nivå. Som en följd härav kan skatteinkomsterna väntas öka med ca10 miljarder kronor räknat på helår, varav utgörkommunalskattemedel. Att på detta sätt bana väg för en expansion tillförfång för den utlandskonkurrerande sektorn bidrar enligt utskottets meninginte till att lösa de tillväxtproblem står inför.Landets tillväxtmöjligheter främjas knappast heller om man, som motionärernaförordar, i nuvarande situation återgår till tidigare regler försjukförsäkringen, behåller delpensionssystemet, förlänger föräldraförsäkringenoch fördubblar pensionstillskottet.Motionärernas budgetalternativ torde för övrigt vara mer expansivt än vad somframgår av den översikt som lämnas i motionen. Så t.ex. har kostnaderna förvissa nya utgiftsåtaganden underskattats, bl.a. den föreslagna höjningen avpensionstillskottet. Vidare bortser man i några fall från de budgeteffekter somframkommer av att partiet antingen avvisar olika regeringsförslag eller förfram egna förslag till utgiftsåtaganden. Så t.ex. har partiet inte beaktat går emot regeringen i fråga om den treåriga gymnasieskolan och avvecklingenav MBL-medel. Genom att motionärerna motsätter sig att delpensioneringenavskaffas går de också emot en förstärkning av statsbudgeten med 7 miljarderkronor.Motionärernas förslag leder till ett väsentligt högre skatte- ochutgiftstryck. Med hänvisning härtill kan utskottet inte ställa sig bakom debudgetpolitiska riktlinjer som motionärerna förespråkar. Utskottet avstyrkersåledes motion Fi206 (v) och Fi209 (v) yrkandena 2 och 16.Allmänna riktlinjer för budgetpolitikenUtskottet sammanfattar sin syn på budgetpolitiken på följande sätt.Trots vidtagna åtgärder sker en viss försvagning av både statens budget ochav den offentliga sektorns finanser. Framför allt har detta sin grund i denekonomiska stagnationen som försvagar statens inkomster. Budgetunderskottet äremellertid också strukturellt betingat och fortsatt stora ansträngningar måsteinriktas på att komma till rätta med detta problem.En stram finanspolitik baserad på skattehöjningar är oacceptabel eftersomdetta skulle försämra förutsättningarna för tillväxten. Den stramafinanspolitiken måste därför bygga på begränsningar i de offentliga utgifterna.Genom utgiftsminskningar kan strukturella obalanser undanröjas och ekonominsfunktionssätt förbättras. För att varaktigt säkra en låg inflation måsteutgiftspolitiken vara stram.Utgiftsminskningar måste emellertid också komma till stånd för att skapautrymme för fortsatta skattesänkningar. Utskottet instämmer i regeringenspreliminära bedömning att skattesänkningar i storleksordningen 10 miljarderkronor bör genomföras fram till mitten av 1990-talet.Skattesänkningarnas omfattning får givetvis avvägas mot bl.a. denaktuella ekonomiska situationen.Såsom utskottet med stöd tidigare framhållit (1991/92:FiU10, rskr.108) bör det fortsatta besparingsarbetet bedrivas enligt en långsiktigutgiftsstrategi. Tre grundläggande principer är vägledande för den strategi somregeringen lagt fast för sitt fortsatta arbete. Utskottet ansluter sig tilldessa principer som innebär att:socialförsäkringssystemet skall reformeras på ett sådant sätt att arbete ochsparande stimuleras,åtgärder som stimulerar näringslivets tillväxt i hela landet skallprioriteras, dvs. offentliga utgifter för investeringar i infrastruktur,utbildning och forskning samt miljöförbättring skall prioriteras,av de offentliga konsumtionsutgifterna skall utgifter för vård, utbildningoch omsorg prioriteras.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet moment 2 ifinansplanen.Ramar för myndigheternas förvaltningskostnaderI finansplanen (avsnitt 4.3.1) begär regeringen godkännande av attett system med ramar för myndigheternas förvaltningskostnader införs /94. Systemet skall i en första etapp främst avse budgetering avmyndigheternas ramanslag.Det föreslagna systemet innebär att myndigheterna tilldelas ett ramanslag somskall inrymma såväl lönekostnader som lokalkostnader och övrigaförvaltningskostnader. Förväntade prisökningar skall beaktas då anslagetfastställs.