bet · GF01JuU23 · 1992-04-08 00:00:00 — 1991/92JuU23ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1991/92:100, bilaga 3 (),har regeringen föreslagit att för /93till anvisa ett ramanslag på 558 630 000kr. (B 1, s.89 och 90),till Säkerhetspolisen anvisa ett förslagsanslag på 400 000 000kr. (B 2, s. 90),till anvisa ett förslagsanslag på . (B3, s. 90 och 91),till anvisa ettramanslag på . (B 4, s. 91),till Lokala polisorganisationen anvisa ett ramanslag på . (B 5, s. 92--94). 1991/92:Ju201 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ett nytt polishus i och att projektetbör påbörjas senast under /93.1991/92:Ju202 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom projektering och byggande av nytt polishus i /92:Ju203 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inrättande av en central tjänsteförslagsnämnd förpolisväsendet.1991/92:Ju204 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av insatser för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten.1991/92:Ju205 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för en bättre uppföljning avarbetsmiljöbrott.1991/92:Ju206 av och (nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna atten medborgarkommission angående utredningen om mordet på OlofPalme bör tillsättas.1991/92:Ju208 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre radiokommunikationer tillfjällräddningen.1991/92:Ju209 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkta och utökade insatser i kampen motden ekonomiska brottsligheten.1991/92:Ju210 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av beslut om långsiktigamålsättningar som ett medel i brottsbekämpningen.1991/92:Ju211 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om säkerhets- ochkommunikationsutrustningar för fjällräddningen.1991/92:Ju212 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principen för fördelning av kostnader vididrottsevenemang m.m.1991/92:Ju213 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bidrag till fjällräddare. Dettabidrag bör kunna inrymmas i den befintliga budgetramen.1991/92:Ju214 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att åtgärder vidtas som påskyndarbyggandet av ett nytt polishus på i Stockholm.1991/92:Ju215 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fast organiserad samverkanmellan kustbevakning och polis.1991/92:Ju216 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utvidga lagstödet till förmån förhemlig avlyssning m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användandet av okonventionellaspaningsmetoder i bekämpningen av narkotikabrottsligheten,3. att hos regeringen begär att rikspolisstyrelsenfår i uppdrag att verka för ökat samarbete mellan och den"öppna polisverksamheten" vid narkotikabrottslighet.1991/92:Ju217 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkan mellan tull och polis i övriga gränstrakter.1991/92:Ju218 av (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär sådan ändring ipolislagen att det framgår att det åligger polisen särskilt attförebygga brott,2. att hos regeringen begär att rikspolisstyrelsenfår i uppdrag att införa kvarterspolisverksamhet i allapolisdistrikt,3. att hos regeringen begär att rikspolisstyrelsenverkar för att kvarterspolisverksamhet skall utgöra grunden förall polisverksamhet enligt Örebromodellen.1991/92:Ju221 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nödvändigheten av att vidta åtgärder för att skapaändamålsenliga lokaler för polis- och åklagarmyndighet i Handenspolisdistrikt.1991/92:Ju222 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att betrakta beivrandet av den ekonomiskabrottsligheten som högprioriterat område.1991/92:Ju223 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utbildning i frågor rörande incest.1991/92:Ju420 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett rättscentrum i Nacka.1991/92:Ju516 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av kriminalpolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om våldsbrottslighetens utveckling.1991/92:Ju621 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag omskärpning av gällande skattebrottslag.1991/92:Ju626 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet att delta ipolissamarbete inom EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om polisens störningsverksamhet iförsäljnings- och brukarled.1991/92:Ju806 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat stöd till barn som brottsoffer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning av den personal, poliser,psykologer, jurister, barnhälsovårdspersonal m.fl. som har attgöra med barn i svåra situationer.1991/92:Ju808 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information, utbildning och forskningangående olika åtgärder vid vård och stöd till brottsoffer.1991/92:Ju810 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attbekämpandet av den ekonomiska brottsligheten bör ha samma högaprioritering som vålds- och narkotikabrott,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de förslag som redovisas i RÅ:s ochRPS:s utredning blir föremål för skyndsam beredning iregeringskansliet samt att ytterligare väsentligt utökadeekonomiska resurser bör avsättas till polis- och åklagarväsendetför kraftigt förstärkta insatser mot ekobrott,3. att beslutar om särskilda och skyndsamma åtgärderoch resurser med anledning av den allvarliga situationen inomStockholmspolisen,5. att beslutar att hos regeringen begära engenomlysning och utvärdering av samtliga näringsbranscher ochområden inom rättsväsendet, som ännu inte varit föremål för enutvärdering,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att samhällets reaktioner motmiljöbrottslighet skärps,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av bättre samordning avbrottsutredande verksamhet samt att organisationen förekorotlarna överförs till ny huvudman.1991/92:Ju811 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsi vad avser lämpligheten av införande av nya svenskapass som svårligen kan förfalskas.1991/92:Ju813 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen utöver vad regeringen föreslagit för budgetåret1992/93 anvisar 3 milj.kr. till statens kriminaltekniskalaboratorium.1991/92:Ju819 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medborgerligt rättsansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utnyttjande av beredskapspolis,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av reservpolis,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättslig reformation inom rättsväsendet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrad rättskunskap,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kriminalpolitisk aktivering,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunala brottsofferjourer.1991/92:Ju825 av m.fl. (v) vari yrkas1. att till för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringen föreslagiteller således 581 830 000 kr.2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör geserforderliga styrmedel för att kunna styra resursanvändningeninom ekobrottsområdet,3. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppdrag att göra en samlad översyn av relevantcivil-, närings-, exekutions- och strafflagstiftning för attminska möjligheterna till och motverka ekonomisk brottslighet.1991/92:Ju826 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ökade insatser mot denekonomiska brottsligheten.1991/92:Ju827 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpta åtgärder mot miljöbrottslighet.1991/92:Ju832 av m.fl. (s) vari yrkas1. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar 45milj.kr. till för ekobrottsbekämpning, attanvändas på det sätt som redogörs för i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att polisen även fortsättningsvis skallåläggas att prioritera bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att finna ett styrmedel så attpolisen följer denna prioritering,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förändrad rekrytering avekobrottsutredare hos polisen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att utveckla samarbetet mellanmyndigheterna och vikten av nära personliga kontakter mellanolika myndighetsföreträdare,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av en ökad satsning påmetodutveckling,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att åtgärdasituationen i ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn avskattebrottslagen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att begränsa möjligheten attsent under utredningen komma med nya uppgifter om bokföringen.1991/92:Ju833 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringen av åtgärder mot vålds- ochnarkotikabrottsligheten samt den ekonomiska kriminaliteten i detbrottsbekämpande arbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade insatser mot brottslighet medinvandrarfientliga och rasistiska inslag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklandet av samverkan mellanmyndigheterna i det lokala brottsförebyggande arbetet,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning och administrativa rutiner vidpolisen för hjälp och stöd åt brottsoffer,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt decentralisering inompolisväsendet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppgifter avseendeuppföljning och utvärdering av statsmakternas beslut iprioriteringsfrågor,24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om polismansfunktionen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om personalpolitiken inom polisväsendet.1991/92:Sk808 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attskattebrott inte skall bedömas allvarligare än brott mot person.1991/92:Sf619 av m.fl. (v) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kyrkofrid och riksdagsfrid.1991/92:Sf620 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om polisresurser för att förhindra brott. Riktlinjer för resursanvändningen inom polisväsendetGrundläggande prioriteringsfrågorI den av antagna propositionen om polisensarbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning ochrekrytering (prop. 1984/85:81, JuU18, rskr. 164) har förutsattsatt statsmakterna i samband med budgetprocessen skall taställning till hur resurserna inom polisväsendet totalt settskall användas. Statsmakternas prioriteringsbeslut är avseddaatt utgöra riktlinjer för den resursanvändning ochresursfördelning som sedan beslutas av de regionala och lokalapolismyndigheterna.I årets budgetproposition föreslås, i överensstämmelse med vadsom efter hand införs vid flertalet andra myndigheter inomstatsförvaltningen, en ny form av styrning inom polisväsendet.Detta styrsystem, som bygger på mål- och resultatstyrning och påatt medel för verksamheten anvisas över ramanslag, innebär ettytterligare steg mot en målstyrning av polisverksamheten frånriksdagens och regeringens sida.Justitieministern uttalar i budgetpropositionen (s. 76 f) attföljande mål och riktlinjer bör gälla för polisen /93.Kriminalpolitiska målMålen för polisverksamheten skall vara att minskabrottsligheten och öka människors trygghet i samhället.Polisverksamhet i allmänhetPolisverksamheten skall i ökad utsträckning inriktas motbrottsförebyggande åtgärder i vid mening och motbrottsförhindrande åtgärder (brottsförebyggandepolisverksamhet). I polisens metodutvecklingsarbete skallutvecklandet av den brottsförebyggande polisverksamheten ges enframskjuten plats. En viktig del i detta arbete bör vara attintegrera brottsförebyggande åtgärder med annan polisverksamhet,såsom övervakningsverksamhet, kvarters- ochområdespolisverksamhet och vissa former avbrottsutredningsverksamhet. I detta ligger också attfotpatrulleringen bör öka och att polisen måste bli mera synligi samhället.I den förebyggande polisverksamheten bör särskilduppmärksamhet ägnas åt ungdomar som är i riskzonen för att drasin i kriminalitet samt åt vaneförbrytare och andra som svararför en förhållandevis stor del av brottsligheten.Det som anförts utgör inte något avsteg från principen omatt det är en av huvuduppgifterna för polisen att utreda brottsom hör under allmänt åtal. Det är självfallet nödvändigt atttillräckliga resurser även i fortsättningen avdelas för dennaverksamhet. Den ökade betoningen av den förebyggandepolisverksamheten bör dock förenas med en utveckling avarbetsmetoder och samarbetsformer när det gällerbrottsutredningar. Det är angeläget att alla möjligheter tastill vara när det gäller att effektiviserautredningsverksamheten och därigenom öka andelen uppklaradebrott.Samarbetet mellan polis och åklagare när det gällerförundersökningar bör utvecklas med syfte att utnyttjamyndigheternas samlade resurser effektivare i utredningsarbetet.När det gäller inriktning mot olika slag av brottslighet ärdet i första hand en uppgift för polismyndigheterna att självagöra prioriteringar med utgångspunkt från brottens straffskaloroch andra omständigheter av betydelse, exempelvis lokalaförhållanden. En ökad inriktning bör dock göras mot våldsbrottoch narkotikabrott med hänsyn till den stora betydelsen för denenskilde som dessa brottstyper har.BrottsofferDe enskilda personer som utsätts för brott skall sättas icentrum för polisens uppmärksamhet och omsorg. Samarbetet medbrottsofferjourer bör utvecklas.Personer som utsätts för akut brottshot måste skyddas. Behovetav akut skydd för utsatta kvinnor mot olika former av våldsbrottmåste därvid särskilt beaktas. Som redan anförts kommerregeringen att ta initiativ till en försöksverksamhet medlivvaktsskydd för hotade kvinnor.TrafikenHuvudmålet för trafikövervakningen skall vara att ökatrafiksäkerheten. Därvid skall kontrollen av trafiknykterhetenoch fordonshastigheten ges en framskjuten plats.EuropaintegrationenSveriges närmande till EG kommer att ställa delvis nya kravnär det gäller internationellt polissamarbete och andrametodfrågor. Parallellt härmed kan den internationellabrottsligheten med anknytning till andra delar av antaskomma att öka. Detta måste uppmärksammas i det långsiktigautvecklingsarbetet inom polisen.Rekrytering m.m.-- -- --Ett väl fungerande samspel mellan polisen och allmänheten ärav stor betydelse för framgången i polisarbetet. En målmedvetensatsning bör göras på att rekrytera fler personer medinvandrarbakgrund till polisyrket.EffektiviseringMyndigheter på alla nivåer inom polisväsendet skall bedrivaett målmedvetet effektiviseringsarbete. Därvid skall bl.a.eftersträvas ett nära samarbete över polisdistriktsgränserna ochlänsgränserna för att tillvarata polisväsendets samlade resurserbättre. Också samarbete med myndigheter och institutionerutanför polisväsendet är viktigt. Genom effektiviseringar ochrationaliseringar skall säkerställas att polisverksamheten kanbedrivas på ett önskvärt sätt.Utvecklandet av metoder för styrning och uppföljning och andrarutiner inom ramen för det nya budgetsystemet skall också ges enframträdande plats i utvecklingsarbetet inom polisen.I flera motioner framförs krav beträffande prioriteringen inompolisväsendet.I motion Ju516 framförs önskemål om att inriktningen avkriminalpolitiken skall vara bl.a. att förebygga brott och attbekämpa våldsbrottslighetens utveckling.Utskottet kan konstatera att motionsönskemålen sammanfallermed de mål och riktlinjer som justitieministern anser bör gällaför polisen under /93. Motionsönskemålen fåranses tillgodosedda.Krav på ökade insatser mot brott med invandrarfientliga ochrasistiska inslag framförs i motion Ju833. I motion Sf620 tasfrågor om brott av flyktingar upp.Utskottet kan instämma i det angelägna i att bekämpa brott somhar invandrarfientliga och rasistiska inslag. Enligt vadjustitieministern anför i budgetpropositionen skall polisenprioritera brottsförebyggande arbete och bekämpning avvåldsbrottsligheten. Båda dessa områden omfattar bekämpningen avbrott mot eller av bl.a. invandrare. Någon särbehandling avbrottsbekämpning på grund av etniska omständigheter bör enligtutskottets uppfattning inte ske utan det är brottens grovhet,tillsammans med av statsmakterna angivna mål och riktlinjer förpolisverksamheten, som är avgörande för prioritering avbrottsbekämpningen. Någon åtgärd från sida medanledning av motionerna påkallas mot denna bakgrund inte.I motion Ju626 framförs önskemål om att polisensstörningsverksamhet mot narkotikabrottsligheten skallprioriteras i den lokala polisorganisationens arbete.Bekämpning av narkotikabrottsligheten är ett av de områden sompolisen skall prioritera. Det ankommer i huvudsak på de enskildapolismyndigheterna att bestämma vilka metoder som skall användasi detta arbete. Anledning saknas för något uttalandeoch utskottet avstyrker bifall till motionen i nu aktuell del.Krav på kraftigare reaktioner mot miljöbrottslighetenförespråkas i motionerna Ju810 och behandlade proposition1990/91:90 En god livsmiljö. I sitt av godkändabetänkande (1990/91:JoU30, rskr. 338) anförde utskottetbeträffande sanktionssystemet i miljöskyddslagen (s. 123 f) attmiljöskyddsavgift utdömts endast i ett fåtal fall trots attreglerna för denna sanktionsavgift skärpts vid ett partillfällen. Utskottet delade regeringens mening attmiljöskyddskommittén (dir. 1989:32) inom ramen för sitt arbetemed att samla miljölagarna, bl.a. miljöskyddslagen, i enmiljöbalk borde föreslå en sådan utformning av reglerna omekonomiska sanktioner att ett system med avgifter i framtidenkan fungera som en verksam del av sanktionssystemet. Medanledning av ett motionsyrkande förordade utskottet attriksdagen borde ge regeringen till känna, att frågan om huruvidamiljöskyddsavgift bör kunna utdömas oavsett om en överträdelseav koncessionsvillkoren medfört ekonomisk eller ej bordeövervägas närmare. Utskottet biträdde i övrigt regeringensförslag att det borde stå kommittén fritt att utforma förslagtill straffrättsliga regler på sätt kommitténfinner lämpligt.Inom miljöskyddskommittén pågår arbete med att utforma förslagbl.a. till straffrättsliga regler. Med hänsynhärtill saknas anledning för något uttalande, ochutskottet avstyrker bifall till motionerna Ju810 och Ju827såvitt nu är i fråga.Motionerna Ju832 och Ju833 innehåller önskemål om ökaduppföljning av statsmakternas beslut i prioriteringsfrågor samtom styrmedel för att kunna tillse att statsmakternas beslut omprioriteringar följs.I förordningen (1989:773) med instruktion förrikspolisstyrelsen sägs (2 § 2 p.) att skallsvara för att de prioriteringar och riktlinjer som ochregeringen lägger fast för polisverksamheten förmedlas tillpolisorganisationen. skall i sintillsynsverksamhet särskilt beakta (2 a § 2 st. 1 p.) att deprioriteringar och riktlinjer som och regeringen harlagt fast för polisverksamheten får genomslag i polisarbetet. Omprioriteringarna inte följs skall enligttredje stycket genom påpekanden och anmaningar söka åstadkommarättelse. Vid behov skall anmäla förhållandettill regeringen som då har att vidta erforderliga åtgärder föratt åstadkomma rättelse. Med hänsyn till de informations- ochuppföljningsmöjligheter samt styrmedel som sålunda finns saknasanledning för att föranstalta om sådana åtgärder sombegärs i motionerna Ju832 och Ju833, och utskottet avstyrkerbifall till motionerna i här behandlade delar.I motion Ju210 begärs att en långsiktig målsättning skallgälla i arbetet med brottsbekämpningen; motionärerna anför attmålet bör kunna vara att minskabrottsligheten med 25%.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att målsättningenmed samhällets brottsbekämpande verksamhet är att minskabrottsligheten. Att på sätt motionärerna begär skallkvantifiera denna målsättning ställer sig utskottet tveksamttill och utskottet avstyrker bifall till motionen. Annorlundaställer sig saken i det praktiska arbetet på att utveckla medeloch mål för verksamheten. Här kan nämnas att rikspolisstyrelseni manifestet Rakt på brottsligheten uttalar en målsättningatt sänka brottsligheten de närmaste tio åren.I motion Ju218 framförs krav på ändring av polislagen så attdet av denna framgår att det åligger polisen särskilt attförebygga brott.I polislagens (1984:387) 2 §, som bär rubriken , sägs bl.a. att "till polisens uppgifter hör att...förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningenoch säkerheten..." Motionen, i nu aktuell del, är tillgodoseddoch utskottet avstyrker bifall till densamma.En begäran om att skall införakvarterspolisverksamhet i alla polisdistrikt samt att dennaverksamhet skall bedrivas enligt "Örebromodellen" framförs imotion Ju218.Utskottet kan instämma i att kvarterspolisverksamheten är avstor betydelse, och utskottet finner det angeläget attfortsatta, kraftfulla satsningar sker på denna verksamhet inomden lokala polisorganisationen. Utskottet har vid upprepadetillfällen, senast (1990/91:JuU23), uttalat attkvarterspolisverksamhet är av stor betydelse, inte minst ibrottsförebyggande syfte. I det betänkandet konstateradeutskottet att regeringen, med anledning av riksdagenstillkännagivande (1990/91:JuU1, rskr. 1) börjat vidta åtgärderför att förstärka kvarterspolis- och områdespolisverksamheten.Utskottet konstaterade att det är nödvändigt att fortsattaåtgärder vidtas utan dröjsmål.Utskottet vidhåller alltså sin tidigare uppfattning. Samtidigtvill utskottet erinra om att omfattningen och utformningen avkvarterspolisverksamheten är en fråga som i första hand avgörspå lokal nivå med utgångspunkt i statsmakternasprioriteringsbeslut. Utskottet avstyrker bifall till motionen.I motion Ju833 förespråkas en utökad samverkan mellan polisen,skolan och socialtjänsten.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att samverkanmellan polisen, skolan och socialnämnden fungerar väl. Detlokala samarbetet regleras i cirkuläret (1970:513) omintensifierat samarbete mellan socialnämnd, skola och polis. Ensådan samverkan utgör ett värdefullt led i polisensbrottsförebyggande verksamhet. Den satsning som sker påkvarterspolisverksamheten underlättar kontakterna mellan polisenoch andra lokala organ.