bet · GF01SfU8 · 1992-04-09 00:00:00 — De förbättringar ipensionsförmånerna som därvid föreslås bör tillkommapensionärerna retroaktivt från den 1 januari 1992.Det anförda bör med bifall till motion Sf242 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 37 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:37. beträffande pensionärernas levnadsstandardatt medbifall till motion 1991/92:Sf242 och med anledning av motion1991/92:Sf243 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. FAS 90-projektet (mom.60)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 67börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med "yrkande 2. "bort ha följande lydelse:Utskottet anser att FAS-90 projektet, som innebär bl.a.förekomst av lokala sjukförsäkringsregister vidförsäkringskassorna, inte skall genomföras. Såväl lokala somcentrala register inom sjukförsäkringen kommer att medföra attintegritetskänsliga uppgifter lättare kan komma tillutomståendes kännedom. Särskilt gäller detta om registren fårtillföras uppgift om diagnos eller sjukdomsorsak. Utskottetanser därför att med anledning av motion K209 yrkande2 som sin mening bör ge regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att moment 60 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:60. beträffande FAS 90-projektetatt med anledning av motion 1991/92:K209 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Delpensionsförsäkring, socialavgifter och delpensionsfonden(mom. 65, 66 och 68), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 74börjar med "Som framgår" och på s. 75 slutar med "samtligamotioner." bort ha följande lydelse:Arbetslivet har förändrats under de senaste decennierna.Trots detta har många löntagare tunga och påfrestande jobb sominte sällan leder till att de lämnar arbetslivet genom en långsjukskrivning eller förtidspensionering. Denna utslagning frånarbetsmarknaden beror emellertid inte enbart på hårt och fysisktpressande arbete. Arbetsmiljöer har förbättrats och den fysiskabelastningen har minskat, men fortfarande sker en betydandeutslagning som beror på psykisk press. Den utslagning som skerav medicinska skäl är omfattande. I åldersgrupperna 60--64 århade av de försäkrade förtidspension, varav88 % hade hel pension. Den relativa andelen förtidspensioneradeär mycket högre bland arbetare än bland tjänstemän.Hälsoeffekterna av psykosociala förhållanden i arbetslivetmärks allt tydligare, exempelvis genom ökade risker för hjärt-och kärlsjukdomar i arbeten som är monotona, har lågtbeslutsutrymme och hög kravnivå. med atthälsoläget förbättrats i har, beroende bl.a. påförhållandena i arbetslivet, den sociala ojämlikheten i ohälsansfördelning ökat.Hos människor med ett långt arbetsliv bakom sigfinns det erfarenhetsmässigt många hälsoförändringar som kangrunda rätt till förtidspension. För dessa personer gällerdessutom lindrigare krav vid bedömningen i vad månarbetsförmågan är nedsatt. Äldre arbetare och tjänstemän kan hasvårt att hänga med i de yngres arbetstakt. Det handlar här ommänniskor som vill och kan arbeta, men som inte anser sig orkaarbeta heltid. Möjligheten att utnyttja den resterandearbetsförmågan och undvika förtidspensionering beror i dessafall på möjligheten till en individuell anpassning avarbetsinsatsen.Delpensionsförsäkringen infördes somden allmänna pensionsåldern . Bakgrunden tillinförandet var ett uttalat behov av att ge den enskilde ökademöjligheter till en individuellt anpassad övergång frånförvärvsarbete till ålderspension. Möjligheten tillförtidspension eller förtida uttag med livsvarigt nedsattålderspension ansågs inte ge den enskilde tillräckligflexibilitet och valfrihet.Syftet med delpensionsförsäkringen är alltså att göra detmöjligt för den som behöver det att trappa ned arbetsinsatsenunder och på så sätt få en mjukövergång från arbete till ålderspension. Den enskilde får enmöjlighet att efter egna önskemål och efter förändringar iarbetsförmåga och hälsotillstånd välja pensioneringstidpunkt ochpensionsgrad och kan därigenom utnyttja sin restarbetsförmåga.Genom denna möjlighet hävdas arbetslinjen och motverkasutslagningen av äldre från arbetsmarknaden.Antalet beviljade delpensioner som var istorleksordningen 20 000 ökade tillca 33 000 inför beslut att på förslag av dendåvarande borgerliga regeringen sänka kompensationsgraden inomförsäkringen från fr.o.m. . Efterdenna förändring sjönk antalet beviljade pensioner successivttill omkring 9 1986. Efter det att på förslagav den dåvarande socialdemokratiska regeringen återställtkompensationsnivån till fr.o.m. har antaletbeviljade delpensioner åter ökat och uppgick till omkring12000 år 1991.Möjligheten att göra ett förtida uttag av ålderspension harutnyttjats i ringa omfattning. hade av deförsäkrade i åldrarna 60--en uttagenålderspension. Slutsatsen av detta förhållande är att enlivsvarigt reducerad ålderspension för många knappast utgör ettekonomiskt acceptabelt alternativ.Delpensionsförsäkringen har utvärderats avriksförsäkringsverket, och bl.a. mot bakgrund av verkets rapportanförde pensionsberedningen i betänkandet SOU 1986:47Deltidspension (s. 75--76):Man torde därför kunna göra den bedömningen attdelpensioneringen har motverkat de allt starkare tendenserna attallt fler äldre tvingas lämna arbetsmarknaden definitivt. Genomdelpensioneringen har således många försäkrade kunnat vara kvari arbetslivet och undvikit den isolering från tidigarearbetskamrater och känsla av onyttighet som annars skulle hakunnat uppkomma. Visst forskningsmaterial tyder även på attpensioneringen inneburit gynnsamma förändringar avdelpensionärernas livsvillkor och att den kan ha minskat riskenför utslagning och hälsoproblem.Enligt utskottets uppfattning kan inte delpensionsförsäkringenbetraktas som någon principiellt avvikande del avpensionssystemet. Utskottet anser inte heller att det faktum attförsäkringen i stor utsträckning utnyttjas av tjänstemän i högreinkomstlägen utgör något argument för att avskaffadelpensionsförsäkringen. Även om en betydande andel avLO-medlemmarna tvingas att söka förtidspension hardelpensionsmöjligheten varit av stor betydelse för tiotusentalspersoner inom denna kategori försäkrade.Delpensionsförsäkringen utgör en integrerad del i systemet förrörlig pensionsålder. I många fall torde tillräckliga medicinskaskäl föreligga för att en delpensionär skulle kunna erhållaförtidspension. Emellertid har den försäkrade i stället genomden valfrihet som föreligger, utan att belasta läkare ochförsäkringsadministrationen med några mera omfattandeutredningar, kunnat uppnå en individuell lösning med möjlighetatt utnyttja sin restarbetsförmåga på ett för den försäkradeacceptabelt sätt.Regeringens förslag att avskaffa delpensionsförsäkringeninnebär, om det genomförs, att systemet med rörlig pensionsålderi praktiken avskaffas. Om delpensionsförsäkringen avskaffasmedför detta enligt utskottets uppfattning kraftigt ökadekostnader för långtidssjukskrivning och förtidspension.I åldersgrupperna 60--uppbär av deförtidspensionerade hel pension. Skulle hälften av dem som gårmiste om delpension i stället få förtidspension betyder detta,vid samma andel hela pensioner inom denna grupp som bland denuvarande förtidspensionärerna, att hela besparingen genom denföreslagna reformen uteblir. Till detta skall läggas värdet avbortfallet av delpensionärernas produktionsinsats. Sammantagetleder alltså det framlagda förslaget sannolikt till påtagligtökade samhällskostnader.Det av regeringen åberopade samhällsekonomiska motivet för attavskaffa delpensionsförsäkringen har därför enligt utskottetsuppfattning ingen saklig relevans.Den parlamentariska arbetsgrupp som tillkallats för attutarbeta förslag till ett nytt system för den allmännapensioneringen överväger enligt vad som framgår på s. 56 ibetänkandet även frågor om en rörlig pensionsålder. Avsikten äratt arbetet skall bedrivas så att förslag kan föreläggasriksdagen . Detta är enligt utskottets meningytterligare ett tungt vägande skäl till att skallavslå regeringens förslag. Eftersom delpensionen är denväsentligaste delen i systemet med den rörliga pensionsåldernframstår det som både ogenomtänkt och panikartat att avskaffaförsäkringen innan frågan om utformningen av den framtidarörliga pensionsåldern övervägts av arbetsgruppen, i synnerhetsom regeringens förslag inte föregåtts av någon som helst analysav konsekvenserna. I stället bör frågan omdelpensionsförsäkringens framtida ställning och utformninghänskjutas till arbetsgruppen för att behandlas tillsammans medövriga frågor om hur ett nytt pensionssystem fr.o.m. nästa årskall utformas.Som en konsekvens av att utskottet bestämt motsätter sig attdelpensionsförsäkringen avskaffas motsätter sig utskottet ocksåatt avgiften till försäkringen upphör. Eftersom det nuvarandeavgiftsuttaget har lett till en icke obetydlig uppbyggnad avdelpensionsfonden anser utskottet att det finns utrymme för attkorrigera avgiftssatsen från 0,5 till . Mellanskillnaden,0,, bör användas för att höja avgiften tillarbetsskadeförsäkringen från 0,9 till 1,2 %.Utskottet anser slutligen att det är angeläget att redan nureducera det ackumulerade underskottet iarbetsskadeförsäkringens finansiering, och utskottet föreslårdärför att 8,3 miljarder av delpensionsfondens kapital överförstill statsbudgetens inkomstsida.dels att moment 65 och -- under förutsättning av bifalltill detta moment -- momenten 66 och 68 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse:65. beträffande delpensionsförsäkringatt med bifall till motionerna 1991/92:Sf22,1991/92:Sf23 yrkande 1, 1991/92:Sf24 yrkande 1 och1991/92:Sf25 i denna del, och med anledning av motionerna1991/92:Sf228 yrkande 4, 1991/92:Sf231, 1991/92:Sf247,1991/92:Sf248, 1991/92:Sf259, 1991/92:Sf277 yrkande 3 och1991/92:Fi209 yrkande 14 i denna del samt med avslag påpropositionerna 1991/92:149 och 1991/92:100 samt motion1991/92:Sf24 yrkandena 2 och 3 avslår det i proposition1991/92:149 framlagda förslaget till lag om upphävande av lagen(1979:84) om delpensionsförsäkring,66. beträffande socialavgifteratt med bifall till motion 1991/92:Sf23 yrkande 2 idenna del och med anledning av proposition 1991/92:149 ochmotion 1991/92:Sf228 yrkande 5 i denna del samt med avslag påmotion 1991/92:Sf25 i denna del antar de i bilaga 4 såsomReservanternas förslag betecknade förslagen tilla) lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, utomsåvitt avser p. 4 i övergångsbestämmelserna,b) lag om ändring i lagen (1991:1993) om ändring i lagen(1991:1236) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter.68. beträffande delpensionsfondenatt med bifall till motion 1991/92:Sf23 yrkande 2 idenna del och med anledning av proposition 1991/92:149 ochmotion 1991/92:Sf228 yrkande 5 i denna del samt med avslag påmotion 1991/92:Sf25 i denna del antar p. 4 iövergångsbestämmelserna till det i bilaga 4 som Reservanternasförslag betecknade förslaget till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter och därmed godkänner att 8,3miljarder kronor disponeras ur delpensionsfonden för attfinansiera det beräknade underskottet i arbetsskadeförsäkringenunder budgetåret 1992/93.7. Delpensionsförsäkring (mom. 65)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 74börjar med "Som framgår" och på s. 75 slutar med "samtligamotioner." bort ha följande lydelse:Delpensionsförsäkringen infördes somden allmänna pensionsåldern . Bakom införandetav delpensionsförsäkringen låg ett behov av att ge en bättremöjlighet för äldre att inför ålderspensioneringen stegvistrappa ned sin yrkesverksamhet och på så sätt få en mjukövergång från aktivt arbete till en tillvaro somålderspensionär. Den enskilde fick genom delpensionsförsäkringenen möjlighet att anpassa sin arbetsinsats efter förändringar ihälsotillstånd och arbetsförmåga genom att väljapensioneringstidpunkt och inom vida ramar även pensionsgrad.Delpensionsförsäkringen innebär på så sätt att arbetslinjenhävdas, och försäkringen motverkar utslagningen av de äldre frånarbetslivet.Utskottet anser att förtida uttag av ålderspension -- genomden åtföljande livsvariga reduktionen av pensionen -- är ettorealistiskt alternativ till delpension. Om möjligheten till enmjuk övergång till ålderspension under acceptabla ekonomiskaförutsättningar upphör genom att delpensionsförsäkringen slopaskommer därför många äldre att slås ut från arbetslivet.Alternativen blir då långvarig sjukskrivning ellerförtidspensionering. Båda dessa alternativ leder till att denförsäkrade får en sjukstämpel och kanske till att han lämnararbetslivet för gott. Ytterligare en aspekt som måste beaktas äratt det i nuvarande arbetsmarknadsläge måste anses som troligtatt sjukfrånvaron och förtidspensioneringen ökar vid ettplötsligt borttagande av delpensionsförsäkringen. Sannoliktleder därför borttagandet av försäkringen inte till någrasamhällsekonomiska besparingar.Utskottet anser också att det måste finnas stabila spelreglerinom pensionssystemet. Många av de personer som närmar sigåldern har kanske planerat att sökadelpension, och de har inga möjligheter att på den korta tid somnu står till buds kompensera ett bortfall avdelpensionsförsäkringen genom ett eget sparande.Ett bättre alternativ ur besparingssynpunkt än att helt slopadelpensionsförsäkringen är enligt utskottets uppfattning attbegränsningar införs i rätten till delpension. Dessabegränsningar bör avse delpensionsperiodens längd,kompensationsnivån och taket för arbetsinkomster som skalltäckas av försäkringen. Begränsningen av taket förarbetsinkomster som skall täckas av försäkringen sammanhängermed att de flesta som utnyttjat delpensionsförsäkringen ärrelativt väl avlönade tjänstemän.Utskottet föreslår därför att fr.o.m. skallersättningsnivån inom delpensionsförsäkringen reduceras till och ersättning endast utgå för arbetsinkomster upp till 5basbelopp. Vidare föreslår utskottet att lägsta ålder för atterhålla delpension skall vara och 62 årfr.o.m. år 1995.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna attregeringen skall återkomma till med förslag tilländringar i delpensionsförsäkringen i enlighet med vad utskottetanfört. Förslaget bör läggas fram i så god tid att ändringarnakan träda i kraft den 1 januari 1993.dels att moment 65 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:65. beträffande delpensionsförsäkringatt med bifall till motion 1991/92:Sf24 och medanledning av motionerna 1991/92:Sf22, 1991/92:Sf23 yrkande 1,1991/92:Sf25 i denna del, 1991/92:Sf228 yrkande 4,1991/92:Sf231, 1991/92:Sf247, 1991/92:Sf248, 1991/92:Sf259,1991/92:Sf277 yrkande 3 och 1991/92:Fi209 yrkande 14 i denna delsamt med avslag på propositionerna 1991/92:149 och 1991/92:100dels avslår det i proposition 1991/92:149 framlagdaförslaget till lag om upphävande av lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring, dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om förslag till ändringar idelpensionsförsäkringen.Särskilda yttranden1. Rehabiliteringsutredning (mom. 12), , , , och (alla s) anför:Beträffande arbetsgivarens ansvar för att en anställdsrehabiliteringsbehov utreds hänvisas i betänkandet till attutskottet i sitt betänkande 1990/91:SfU16 erinrade om attarbetsgivaren inte måste göra rehabiliteringsutredningen själv.Enligt utskottet var det i stället naturligt att han togföretagshälsovården till hjälp, och det fanns enligt utskottetsmening anledning räkna med att allt fler små arbetsgivare skullekomma att vara anslutna till sådan hälsovård.Vi vill med anledning härav framhålla att denna möjlighet nubegränsas genom att det generella bidraget tillföretagshälsovården avvecklas fr.o.m. . Dettakommer att drabba småföretagare som är de som har störst behovav att få hjälp av företagshälsovården medrehabiliteringsutredningar.2. Kontaktdagar vid privat barnomsorg (mom. 27), , , , och (alla s) anför:Vår principiella uppfattning är att samhället skall garanteraen god barnomsorg. En första förutsättning för att statsbidragskall utgå till alternativ verksamhet är därför att verksamhetenfinns upptagen i den kommunala barnomsorgsplanen. I motion1991/92:Sf269 föreslås att också föräldrar som besöker sina barni andra slag av barntillsyn skall ha rätt att få ersättning frånförsäkringen och att detta skall finansieras genom att en av slopas. Vi motsätter oss detta ochförutsätter att, om rätten till kontaktdagar skulle utvidgastill att avse även annan barntillsyn än sådan som finns upptageni den kommunala barnomsorgsplanen, detta kommer att finansierasgenom ett större anslag till föräldraförsäkringen.3. Rätten till pensionstillskott (mom. 38), , , , och (alla s) anför:Vi anser att det är viktigt att upprätthålla sambandet mellanrätten till förmåner och skyldighet att betala avgifter. En rättatt behålla pensionstillskott vid underlåten avgiftsinbetalningskulle som konstaterats av utskottet i betänkandet 1990/91:SfU11beröra även dagens och framtidens förvärvsverksamma.I betänkandet 1991/92:SfU11 anfördes i anslutning till detovan anförda: "I praktiken skulle detta innebära attegenföretagare med låga inkomster skulle kunna välja att ståutanför ATP-systemet utan att detta behövde medföra minskadepensionsförmåner." Vi anser att även detta borde ha återgetts idet nu förevarande betänkandet.4. Änkepension vid nytt giftermål (mom. 45)() anför:Änkepensionen ger i många fall ett ekonomiskt skydd tillkvinnor som inte själva kunnat tjäna in en egen tilläggspensioneller endast en låg sådan. Bland dessa finns kvinnor som pågrund av deltidsarbete haft låg egen inkomst och hemarbetandekvinnor.Att helt eller delvis avstå från ett eget förvärvsarbete har ivissa fall varit en förutsättning för att mannen skulle fåmöjlighet att göra karriär, vilket för hans del resulterat i enrätt till ATP.Kvinnor födda finns kvar inom det tidigare systemetmed efterlevandepension i form av änkepension. Emellertid finnsvissa svagheter i det ekonomiska skyddet för de kvinnor somingår nytt äktenskap. För den änka som gifter om sig falleränkepensionen bort och hennes pensionsskydd blirfortsättningsvis reducerat till folkpensionen medpensionstillskott och/eller den egna intjänadetilläggspensionen.Det är enligt min uppfattning inte rimligt att änkepensionensom får behållas vid ett samboförhållande dras in vid giftermåloch därigenom motverkar denna samlevnadsform. Jag anser därföratt det bör göras en kartläggning av hur många personer somskulle beröras om reglerna ändrades så att de fick behålla sinänkepension vid omgifte och hur stora kostnaderna skulle bli.Eftersom änkepensionerna successivt minskar i antal torde ettbifall till motion Sf205 endast i begränsad omfattning påverkastatens kostnader.Jag avser återkomma i denna fråga och har för dagen ingetyrkande.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Beträffande karensdagar (mom. 2) instämmer jag i vad somanförts i reservation 2.Beträffande höjning av kompensationsnivån (mom. 3) inomsjukförsäkringen anser jag att den nivåsänkning som genomfördesden slår fördelningspolitiskt orättvist och innebärett första avsteg från ett generellt system. Kompensationsnivånmåste därför återställas, och i en första etapp bör denhöjas till lägst fr.o.m. . börinkomsttaket sänkas från 7,5 till 5,5 basbelopp. Denkostnadsmässiga nettoeffekten av dessa ändringar torde bli enbegränsad kostnadshöjning för arbetsgivarna. börbegära förslag från regeringen i enlighet härmed.Beträffande utbyggnad av föräldraförsäkringen (mom. 17) delarjag uppfattningen i reservation 3 att en utbyggnad till på sikt18 månader har hög prioritet. En första utbyggnad bör ske frånden med 30 dagars ersättning enligtinkomstbortfallsprincipen. Liksom inom sjukförsäkringen föreslårjag att inkomsttaket för ersättning från samma tidpunkt sänksfrån 7,5 till 5,5 basbelopp.Beträffande en kvotering av föräldrapenningen (mom. 21) harkampanjer, attitydpåverkande arbete och informationsinsatser föratt förmå papporna att i större utsträckning ta hand om sinabarn när de är små pågått . Ändå använder männen iendast liten utsträckning möjligheten att stanna hemma medföräldrapenning. Om männen kan förmås ta ansvar för barnen redanunder deras första levnadsår, kommer det att få betydelse ävenför arbetsfördelningen i samhället. Jag föreslår därför attföräldrapenningen kvoteras så att, i familjer med tvåvårdnadshavare, skall knytas till mannen.Beträffande sambos rätt till vårdbidrag (mom. 30) gäller atten man eller kvinna som sammanbor med någon som har etthandikappat barn inte själv kan få vårdbidrag om han eller honär villig att stanna hemma och själv vårda barnet. Däremot kanvårdbidrag i detta fall utgå till den andra parten, barnetsförälder. Detta innebär en stor orättvisa ur såväl pensions- somskattesynpunkt. Däremot skulle det inte öka kostnaderna förförsäkringen om i dessa fall den samboende mannen eller kvinnansom vårdar barnet själv får uppbära vårdbidraget. Regeringen bördärför lägga fram förslag som löser detta problem.Beträffande höjt pensionstillskott (mom. 35) och grundpension(mom. 36) vill jag erinra om att medel- och höginkomsttagarefick lägre skatt genom skatteomläggningen medan låginkomsttagareoch pensionärer med låg pension drabbades. Människor somtidigare inte hade haft kontakt med tvingades ditför att få hjälp med sin ekonomi.Den socialdemokratiska regeringen satte i detta läge in etttemporärt extra stöd i form av ett särskilt bostadstillägg tillpensionärer med låg pension. För att stödalåginkomstpensionärerna vill attpensionstillskottet skall höjas till av basbeloppet den 1januari 1993. bör enligt vår uppfattningpensionstillskottet höjas till ett helt basbelopp.På vill vi att det införs en rejäl grundpensionutan pensionstillägg och bostadstillägg. bör statenöverta ansvaret för att utjämna pensionärernas boendekostnad.Mot denna bakgrund anser jag att med anledning avmotion Sf277 till vägledning för sittande utredningar bör geregeringen till känna vad som anförts beträffande höjtpensionstillskott och grundpension.Beträffande automatisk registrering av vårdår (mom. 40) harutskottet avstyrkt motioner härom med hänvisning till att densärskilda pensionsarbetsgruppens överväganden om vårdår ochberedningen av förslag omvissa ändringar i reglerna om vårdår bör avvaktas. Även omriksförsäkringsverket tidigare funnit att det inte var lämpligtatt automatiskt tillgodoräkna någon ett vårdår och även ompensionsarbetsgruppen skall behandla frågan är det minuppfattning att något redan nu måste göras i denna viktigafråga. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Beträffande delpensionsförsäkringen (mom. 65) ansluter jag migtill vad som anförts i reservation 6 om avslag på förslaget omatt upphäva delpensionsförsäkringen och till hemställan ireservationen under moment 65.Beträffande socialavgifter m.m. (mom. 66) anser jag, medhänsyn till att pensionsarbetsgruppens förslag om rörligpensionsålder bör inväntas, att förslagen om en slopad ellersänkt socialavgift till delpensionsförsäkringen är för tidigtväckta. Förslagen om ändring i socialavgiftslagen bör därföravslås av riksdagen.Beträffande delpensionsfonden (mom. 68) vill jag framhålla attantalet delpensionärer har varit konstantoch att delpensionsförsäkringen är en ekonomiskt stabilförsäkring där tillgängliga medel väl täckerpensionsutbetalningarna och även räcker till för att klara avvissa variationer i antalet delpensionärer. Eftersomarbetstagarna avstått från ett tillgängligt löneutrymmepå en halv procent till förmån för en specialdestineradsocialavgift till delpensionsförsäkringen anser jag att detframlagda förslaget beträffande medlen i delpensionsfondenindirekt innebär en konfiskering av löntagarnas pengar. Jaganser därför att delpensionsfondens medel ej skall röras för atttäcka förluster i andra delar av socialförsäkringen.