bet · GG01JuU13 · 1992-11-26 00:00:00 — och advokaterna, m.m. I proposition 1992/93:64 har regeringen() föreslagit att antar ett ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring irättegångsbalken (RB).Lagförslaget, vilket lämnats utan erinran av Lagrådet, harfogats till betänkandet, se bilaga. I en med anledning av propositionen väckt motion, 1992/93:Ju7,av (nyd) yrkas att förtydligarförslaget till ändring i 21 kap. 3 § RB i enlighet med vad imotionen anförts om utländska medborgare som försvarare. InledningSverige har tillsammans med övriga sex EFTA-staterundertecknat ett omfattande avtal med EG och dess medlemsstaterom ett europeiskt samarbetsområde () som nyligenantagits av (prop. 1991/92:170, 1992/93:EU1, rskr.18). Genom har förbundit sig att inom vissaområden anpassa sina författningsbestämmelser till vad somgäller på motsvarande områden i EG. Bl.a. skall anpassasin lagstiftning till olika direktiv och förordningar somframgår av bilagor till avtalet. har också förbundit sigatt respektera de rättigheter och skyldigheter om personers ochtjänsters fria rörlighet som lagts fast av . I dettaärende behandlas två EG-direktiv som syftar till att skapaförutsättningar för den fria rörligheten inom dessa områden. Dethandlar dels om ett direktiv som rör möjligheterna för advokaterfrån EES-stater att vara verksamma inom EES-området, dels om ettdirektiv om erkännande av vissa högre examina. I propositionenföreslås att de aktuella reglerna införlivas i svensk rätt genomatt arbetas in i RB. I propositionen beaktas även vissa av dekrav den generellt sett snabba internationaliseringen inomadvokatområdet ställer på regleringen i RB. En del av de valdalösningarna går därför längre än vad i och för sigkräver.Propositionens huvudsakliga innehåll m.m.När det gäller reglerna om ombud vid rättegång föreslås attkravet på svenskt medborgarskap avskaffas. Det nuvarande kravetpå att ombud skall ha hemvist i avskaffas också ochersätts med ett krav på hemvist inom EES-området. Det föreslåsvidare bl.a. att kravet att ett ombud skall behärska svenskaspråket uttryckligen skall framgå av RB.I propositionen föreslås också att regler införs som innebäratt en advokat från EES-området som tillhandahålleradvokattjänster i i princip skall jämställas med ensvensk advokat. Det innebär t.ex. att en sådan advokat kan bliförordnad till offentlig försvarare om rätten finner honomlämplig. Den utländske advokaten skall använda sitt hemlandsadvokattitel uttryckt på det landets språk. Advokaten är skyldigatt följa svenska regler om god advokatsed, och i princip gällersamma regler om tillsyn och sanktioner för den utländskeadvokaten som för en svensk advokat.Från huvudregeln att EES-advokat skall jämställas med svenskadvokat föreslås två undantag. Sålunda omfattas inte deadvokattitlar som EES-advokaterna använder av straffskyddet i 17kap. 15 § tredje stycket . För EES-advokater gällerinte heller bestämmelsen i 8 kap. 4 § andra stycket RB attverksamhet som advokat inte får bedrivas i bolag med annan änadvokat eller i aktiebolag utan dispens från advokatsamfundetsstyrelse. Det senare undantaget innebär bl.a. dels att en svenskadvokat måste ha dispens för advokatverksamhet tillsammans meden EES-advokat, dels att en EES-advokat över huvud taget intebehöver dispens för samarbete i olika former. När det gällerbestämmelsen i RB aviseras fortsatta överväganden ipropositionen.Propositionen innehåller även förslag om ändringar i de reglersom behandlar förutsättningarna att bli antagen som ledamot avSveriges advokatsamfund. Medborgarskaps- och hemvistkravenföreslås anpassade till . Det föreslås också att enutbildning som i ett annat EES-land krävs för att bli advokatdär skall erkännas i . En förutsättning är dock attsökanden genomgått ett lämplighetsprov som visar att han hartillräckliga kunskaper om den svenska rättsordningen. Detföreslås dessutom en möjlighet för att i detenskilda fallet medge undantag från utbildningskraven för densom är medlem i ett utländskt advokatsamfund.För offentligt anställda inom rättsväsendet krävs enligtpropositionen inte några ändringar av gällande regler enligtEES-avtalet. De krav beträffande svenskt medborgarskap och visstyp av utbildning som finns bedöms därför kunna kvarståoförändrade.Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringenbestämmer.MotionenI motion Ju7 framförs farhågor för att lagändringarna skallkomma att innebära att utländska medborgare med anknytning tillterrorism eller annan allvarlig brottslighet får möjlighet attuppträda som försvarare. Motionären yrkar att det i 21 kap. 3 §RB införs en bestämmelse som förhindrar detta.ÖvervägandenUtskottet delar de bedömningar om behovet av lagändringar m.m.med anledning av som görs i propositionen.När det gäller den särskilda frågan om försvarares lämplighetsom tas upp i motion Ju7 kan utskottet konstatera att det redanfinns uppställda lämplighetskrav, bl.a. innebärande att endastden som med hänsyn till redbarhet, insikter och tidigareverksamhet finnes lämplig får vara försvarare (se 21 kap. 3 §tredje stycket RB och där gjorda hänvisningar samt 21 kap. 5 §RB). Förslagen i propositionen innebär att samma krav pålämplighet som ställs på svenska försvarare ifortsättningen också kommer att ställas på försvarare frånEES-området. Enligt utskottets mening är motionen härigenomtillgodosedd. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju7.Utskottet har ingenting att erinra mot lagförslaget ochtillstyrker bifall till det.I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning avpropositionen och motionen. Utskottet hemställeratt med bifall till proposition 1992/93:64 och medavslag på motion 1992/93:Ju7 antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i rättegångsbalken.Stockholm den 26 november 1992På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),(),() och ().