bet · GF01BoU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Det är ett sätt att snabba på detta.När det sedan gäller kostnadspressen är det enfullständig cirkus på anbudsgivningen i byggföretagen. Man hartyvärr inte hunnit att anpassa kostymen tillsysselsättningsläget, utan man prutar på priserna för att skaffasig sysselsättning. Där är vi inne i en mycket farlig dans nu.En del av de bokslut som strax kommer från företagen visar pådåliga resultat på fastighetssidan. och året därefterkommer det att visa mycket dåliga entreprenadresultat. Det ärdetta vi menar när vi säger att man måste vara försiktig med sinanbudsgivning . Man får inte pressa byggföretagen för hårthär.Hur snabbt man kan komma i gång med Sunningeleden kan jag intesvara på. Jag vet att man jobbar med en alternativ plan inomvägverket för att kunna tidigarelägga den. Jag har inte klartför mig hur det är med marklösen osv. Om finansieringen inte ärklar heller förlängs ju processen ytterligare. Jag togSunningeleden som ett exempel.Jag talade litet grand om detta att vi är rädda för att intefå vår beskärda del av jobben, utan att de hamnar hos ,gatukontor osv. innan kom in här. Det är därför vihar önskat att få konkurrera på lika villkor.Sedan frågar du hur långt vi kan sänka våra priser inom ettår. Det påstås ju att det är en prissänkning på gång med istorleksordningen 10--. är det mycket svårt att pratapriser eftersom det aldrig är samma produkter man har, utan detvarierar. Jag kan inte säga om det är en råprutning dessa10--eller om det är en rejäl omarbetning av projekten. Jagtror inte att man kan komma så där väldigt mycket längre. Är detnågon som är utsatt för de här omvandlingstrycket, modeordet iSverige , så är det byggbranschen. Men vi behöver signalerså att vi kvicknar till igen.Det är ett bekymmer med alla lärlingarna. Det är ett mycketstort bekymmer, och var inne på det. Efter mycketmoget övervägande har vi valt här att inte variera intagningenav elever till skolorna alltför mycket, utan ligga ganskakonstant. Det betyder att vi just nu får det mycket bekymmersamtatt placera lärlingarna. Vi har kommit överens om att vi skallförsöka skydda dem så mycket det går och skaffa dem jobb på debyggen där de är elever. Men när man är tvungen att dra ner, ärdet precis som någon sade, att trygghetslagarna gäller, även omvi har både avtal och förhandlingar på gång med om attanpassa dessa till företagens struktur och till att det finnsproduktiva enheter kvar.Bengt-Ola (): Jag konstaterar att branschensföreträdare här är väldigt överens om hur man skallhantera den här byggkrisen. Det är bara på en punkt, och den ärkanske egentligen perifer med tanke på dagens överläggningar,som man skiljer sig. Den här enigheten borde statsmakterna tafasta på.Sedan vill jag ställa samma fråga till som tillÅke Wänman angående regeringens struktur. Vad anser du om den?Är det bra för byggbranschen att man har gjort den härförändringen av departementsstrukturen?Johnny (): Jag vill återvända till problemet medlärlingarna. Du sade själv att det var ett problem. Visocialdemokrater har ju sagt att man skall ha en treåriggymnasieutbildning, men den blev ju bara tvåårig fick vi höranär budgetpropositionen lades fram. Vad är din uppfattning idenna fråga? Om vi hade haft en treårig gymnasieutbildning hadevi kanske haft större möjligheter att placera ut folk under enlängre tid.Den andra frågan, där jag tror att du är överens med ÅkeWänman, gäller detta med kompetensutvecklingen. Jag tror att denär oerhört viktig. Vilka möjligheter ser du att genomföra denkompetensutvecklingen nu när man mer eller mindre avrustar helavuxenutbildningen i budgetförslaget?Elver (): Vi har ju talat om prisbilden, och duhar gett en hel del svar. Jag har en delfråga i detsammanhanget. Vad ser du förmöjligheter att genomrationalisering, utveckling och kanske ny teknik få en mergynnsam prisbild ?Det har ju antytts här att det finns en tröghet och t.o.m.ointresse i byråkrati och administration i kommuner att snabbapå . Har ni någon form av marknadsföring och litet grand avveckans erbjudande i seriös mening?Richard Ulfvengren (nyd): Det gäller samma fråga somförut, nämligen rangordningen av projekt i förhållande tilldirekta arbetstillfällen, till investeringar och tillmultiplikatoreffekten i investeringar och den tid som sträckersig från ett finansiellt beslut till att det blirarbetstillfällen. Finns bra sådan information att få?Mona (): Du sade att den här anpassningen neråtmåste ske sansat och under ordnade former. Var det ett uttryckför att du tycker att det som sker nu är raka motsatsen?Mats Siggelin: När det gäller detta med departementenmåste jag erkänna att vi blev mycket omtumlade när det här vanaspåret till plötsligt försvann. Vi har jutidigare t.o.m. pläderat för att man borde ha ettbyggdepartement där man skulle samla alla dessa frågor. Vihåller på att tänka om här, men vi är fortfarande förvillade. Vifår väl anpassa oss till den nya situationen. Det varbehändigare förut att gå på ett ställe och tala för helabranschen.När det gäller lärlingarna har vi också förespråkat en treåriggymnasieutbildning. Inte enbart för att man skall hålla demborta från arbetsmarknaden till, utan för att deverkligen skall lära sig ännu mer. Vi tycker att det är synd föreslår en tvåårig utbildning i stället och inte nappar påden treåriga. Vi har stött den.Vi har ju en käpphäst när det gäller prisbilden ochrationaliseringar. Släpp in byggarna tidigt, då går det att fåbilliga priser. Den här byggutmaningen som harstartat visar att det går att få mycket billiga priser, billigahyror helt enkelt.När det gäller marknadsföring, veckans erbjudande, dammsugmarknaden, rangordna projekt osv. har vi en mycket finorganisation både vi på byggarbetsgivarsidan och på Byggnadsgenom att vi har våra byggmästarföreningar och våra lokalaavdelningar. De hjälps åt väldigt mycket med att kartläggamarknaden och att dammsuga. Vi behöver inte annonsera veckanserbjudande. Byggherrarna känner ungefär när man skall beställa.Vi tycker måhända att man litet mer skulle ta till vara deterbjudande som finns på marknaden just . Det är billigt attbygga.Till vill jag säga: När man står precis vid denhär branten och tittar ner i det djup som skall komma, då vädjarman verkligen om sansade former. Jag är litet orolig här, ochdet gäller framför de oklarheter om bl.a. finansieringsformernasom finns. Det gör att vi känner oss mycket osäkra. Vi behövertydliga signaler på det området framöver. När det gällerfastighetsskatten måste vi få signaler om att det går att äga enkommersiell fastighet. Det skall inte behöva stupa på attfastighetsskatten är för hög.Agne (): Jag skulle också vilja skicka med enfråga som jag tycker är väsentlig för sysselsättningen i vårtland. Hur bedömer du möjligheterna att ganska snabbt framöver fåinternationella engagemang för byggbranschen? Jag tänker då påt.ex. och våra byggföretag där. Det gäller inte minstSTORA som jobbar mycket utomlands. Hur bedömer du det?Max Montalvo (nyd): Jag har hört många bra åsikter om hurman skall gå till väga på olika plan. Men man har talat mindreom hur man skall snabba upp det här. Jag har sett i pressen attCurt har talat om treskift i byggandet avinfrastrukturen. Skulle man inte kunna använda treskift också iförberedelserna av sådana projekt? Då skulle man kunna fånågonting gjort. Det är väl egentligen det primära. Hur ser dupå det?Göte : Den här frågan om utbildning ärnågonting som vi bedömer mycket nära tillsammans med parterna.Det vill jag gärna säga också. Det är ju ett av de områden påarbetsmarknaden där parterna tar ett föredömligt ansvar förutbildningen och dem de utbildar genom lärlingssystemet osv. Vi har samma erfarenheter som redovisatstidigare. Jag var själv länsarbetsdirektör på den tiden.Jag var ganska tveksam när direktiven att dra nedbyggutbildningen kom ut. Man skall inte alltid genomföra allacentrala direktiv. Vi försökte dämpa det hela och det visade sigvara ganska klokt. Om man talar om utbildning och rekryteringmåste man ha ett ganska långsiktigt perspektiv. Därför är detmycket viktigt vad riksdag och regering ger för signaler om varbyggandet skall finnas. Då går det inte att plötsligt ta bortutbildningen för att sedan starta upp den igen.Då får man våldsamma effekter. Man måste alltså vara ganska mjuki rörelserna när man förändrar ungdomsrekryteringen.Det är klart att vi utan vidare kan gå ut och stoppabyggutbildningen med hjälp av skolan osv. Mycket kommer att skeoss förutan. Men problemet är att vi inte har några alternativatt erbjuda . Vi vet ju, som redovisats tidigare, att detredan i dag finns 60000 arbetslösa ungdomar och 40000 iåtgärder. Ur den synpunkten finns det kortsiktigt inte mycketatt lämna som alternativ.Mats Siggelin: Jag vill först ta upp treskiftssfrågan. Jagtycker att det är ganska bra. Det har framförts att vi skullebygga i tre skift, men vi måste komma ihåg att det inte går attbygga dygnet runt i en tätort. Det går att bygga dygnet runtexempelvis i en tunnel, men inte i tätorter. Men det är likaviktigt att föreslå att man skall projektera, fatta beslut ochställa ut planer och allt som ingår i den demokratiska processeni tre skift för att vi skulle hinna med.Agne tog upp en väldigt intressant sak, nämligen vadbyggbranschen skulle kunna göra utomlands. Vi har faktiskt hären som arbetar med den frågan, . Den här frågan ärinte så enkel som det låter, för det saknas pengar.Jan : Jag kan säga att jag ägnatmig åt östra . Där kan man se att det går att mycketsnabbt få i gång infrastrukturprojekt. Där kör man nu för fullt.Vi har hållit , och det finns en mängd storainfrastrukturprojekt i gång.När vi började i efter murens fall trodde vi att detskulle vara omöjligt -- vi har ju byggt där med svenskbyggarbetskraft i 20---- att nu i arbetslöshetens teckenfå dit svenska byggnadsarbetare. Vi börjar nu tro att det blirmöjligt. Där saknas nämligen byggnadsarbetare. Vi börjar planeraför att ta över svenska byggnadsarbetare dit.När det gäller investeringarna i framför allt S:t Petersburgoch tror vi -- vi har byggt en del där de senasteåren -- att det mer eller mindre är stopp där. Man har heltenkelt inte pengar, och man är osäker på situationen. Där är det precis så som sade, attsatsningarna troligtvis kommer i gång 1994--95 när viförhoppningsvis har en högkonjunktur här igen.Jag måste komplettera en sak beträffande det här medfastighetsskatten. Vi blir visserligen fastighetsägare, men detviktigaste för oss är att vi är s.k. developers. Vi håller påatt bygga en del fastigheter som vi har för avsikt att sälja. Nuhar vi fått en ny lag som drabbar byggbranschen. Vi klarar interäntabiliteten. Det är ingen som är intresserad av att investerai fastigheter med denna ränta och med denna fastighetsskatt, enfastighetsskatt som är satt då värdena var dubbelt så höga ochfastigheterna uthyrda. Det är helt omöjligt. Det är oerhörtviktigt att fastighetsmarknaden kommer i gång igen så att de somhar råd att investera -- försäkringsbolag, utlänningar ochutlandssvenskar -- investerar igen, så att vi får rullning påvårt fastighetsbestånd, får råd att hyra byggnadsarbetskraft ochköra vidare.Vi som representerar ett av största byggföretag harplanerat att dra ner styrkan på tjänstemannasidan.Vi tar bort utvecklingsresurserna. Det är precis vad som sker ialla byggföretag . Man måste dra ner oerhört drastiskt.Agne (): Det har kommit fram mycket intressantunder utfrågningen. Vi har fått in många synpunkter som harvisat att det här inte är en alldeles enkel matematik. Jag skallnaturligtvis inte försöka göra någon sammanfattning av vad somhar sagts, men låt oss konstatera att det råder delade meningarom hur stor nybyggnadsverksamheten skall vara på bostadssidanunder -- från ingenting till ungefär 40 000lägenheter . Inte helt entydigt har det framgått att mantycker att vi skall satsa ännu mer på ombyggnadsverksamhet ihela vårt fastighetsbestånd, inte minst när det gällerbostadssidan. När det gäller äldreboendet finns det också storabehov att beakta. Infrastrukturåtgärder har diskuterats.Ett genomgående tema har varit att man är orolig för attprojekten inte kommer i gång beroende på olikaomständigheter, som har gjort att vi inte fått fram beslut ochatt stora projekt, som är de allra viktigaste, inte kommit igång, utan vi har fått en mängd små projekt. Det har ocksåuttryckts oro för att finansieringsfrågan inte är klar. Det ären central fråga.Nu kommer bostadsutskottet och arbetsmarknadsutskottet att tatill sig dessa synpunkter i det beredningsarbete som återståroch som skall påbörjas . Dels ligger detregeringsförslag i budgetpropositionen, dels ligger det förslagi motioner från enskilda ledamöter. Vi skall naturligtvis vägain allt detta inför beslutet i riksdagen.Jag vill sluta med att tacka alla som har medverkat, allafrågande och övriga som har intresserat sig för dennautfrågning.UnderbilagaBild 1UnderbilagaBild 2UnderbilagaBild 3UnderbilagaBild 4UnderbilagaBild 5UnderbilagaBild 6UnderbilagaBild 7UnderbilagaBild 8 ABild 8 BBild 8 CUnderbilagaBild 9 ABild 9 BUnderbilagaBild 10 ABild 10 BUnderbilagaBild 11UnderbilagaBild 12UnderbilagaBild 13UnderbilagaBild 14UnderbilagaBild 15UnderbilagaBild 16UnderbilagaBild 17UnderbilagaBild 18 Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 2Skrivelser m.m. 8Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen m.m. 8Bostadsbeståndet 8Bostadsproduktionen 10Nyproduktionen 10Ombyggnadsverksamheten 12Byggnadskostnader 13Bostadsmarknadsläget 16Boendekostnaderna 17Byggsysselsättningen 18Utskottet 19Inledning 19Bostadspolitikens inriktning och utformning m.m. 20Bostadspolitikens allmänna utformning 20Bostadsfinansieringens långsiktiga utformning 22Bostadsfinansieringens utformning 23Allmännyttiga bostadsföretag 24Vissa bostadspolitiska åtgärder i övrigt 26Förutsättningar och villkor för lån 30Reparation, om- och tillbyggnad 33Räntebidrag 36Stöd för fastighetsförvärv 37De s.k. förköpslånen 37Stöd för fastighetsförvärv i övrigt 38Vissa temporära bostadsstöd m.m. 39Ungdomsbostadsstödet m.m. 39Hyresrabatter, nybyggnadsbidrag ochkvarboendegaranti 40Tilläggslån för vissa ombyggnadsåtgärder 41Vissa förnyelseåtgärder m.m. 43Investeringsbidraget för bostadsbyggande 45Vissa myndigheter 47Boverket 47Länsbostadsnämnderna 47Anslag 48Anslag till investeringsbidrag 48Anslag i övrigt 48Hemställan 48Reservationer 531. Det grundläggande bostadspolitiska målet (mom. 1) (s)532. Det grundläggande bostadspolitiska målet (mom. 1)(nyd) 543. Införande av det s.k. räntelånesystemet (mom. 2) (s)554. Bostadsfinansieringens utformning (mom. 3, motiveringen) (s) 565. Parkeringsanläggningar (mom. 4, motiveringen) (s) 566. De allmännyttiga bostadsföretagens roll (mom. 5) (s)567. De allmännyttiga bostadsföretagens roll (mom. 5,motiveringen) (nyd) 578. Slopad särställning för allmännyttiga bostadsföretag(mom. 6, motiveringen) (s) 579. Slopad särställning för allmännyttiga bostadsföretag(mom. 6) (nyd) 5810. Bosparande inom allmännyttan (mom. 7) (s) 5911. Brist på studentbostäder (mom. 12) (nyd) 5912. Bostadspolitiken och de handikappade (mom. 13) (s)6013. Byggutmaningen (mom. 14) (s) 6014. Den internationella konkurrensen (mom. 15) (nyd) 6115. Ägarförhållandena i (mom. 16, motiveringen) (s)6116. Återinförande av vissa villkor för det statliga stödetför bostadsbyggande (mom. 18) (s) 6117. Aktieutdelningen från allmännyttiga bostadsföretag(mom. 21) (nyd) 6218. Stöd till ROT-verksamheten (mom. 23) (s) 6319. Flexibla regler för stödet till äldreboendet (mom. 26)(s) 6420. Bidragsunderlaget för ålderdomshem (mom. 27,motiveringen) (s) 6421. Begränsning av räntebidragen för ny- och ombyggnaderav bostäder (mom. 28) (s) 6522. En avveckling av ungdomsbostadsstödet (mom. 32) (s)6523. Ungdomsboendedelegationen (mom. 33) (s) 6624. Avveckling av kvarboendegarantierna (mom. 34) (s) 6625. Avveckling av tilläggslångivningen (mom. 36) (s) 6726. Beslutsramen för tilläggslån (mom. 37) (s) 6827. Utbetalning av förnyelsebidrag (mom. 38)(m, fp, c, kds) 6828. Begäran om en ny bidragsform (mom. 40) (s) 6929. En fond för tomma lägenheter (mom. 41) (s) 6930. Investeringsbidraget (mom. 42) (s) 70Meningsyttring av suppleant (v) 71Bilaga: Protokoll från arbetsmarknadsutskottets ochbostadsutskottets gemensamma utfrågning ombyggsysselsättningen 75