bet · GF01UbU13 · 1992-04-09 00:00:00 — Vissa för högskolan gemensamma frågor och anslag Proposition 1991/92:100 bil. I detta betänkande behandlas vissa frågor om högskolan somtas upp i inledningen till bilaga 9 av budgetpropositionen ochi inledningen till avsnitt D. i samma proposition, samt i motioner. Det rör ändring avantagningsreglerna till högskolan, avskiljande av studerande,kårobligatoriet, optikerutbildning m.m. Vidare behandlasanslagen till vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m.,lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna samt vissatandvårdskostnader.Regeringens förslag tillstyrks och samtliga motioneravstyrks. Tre reservationer och en meningsyttring föreligger.De avser kårobligatoriet (nyd), urval (s och v),antagningsreglerna (s och v) och anslag tillinternationalisering, jämställdhets- och rekryteringsåtgärdersamt samverkansprojekt mellan statlig och högskola(v).ÅTTONDE HUVUDTITELN Proposition 1991/92:100 bil. InledningenRegeringen har i inledningen till bilaga 9 (s.6--20) berettriksdagen tillfälle1. att ta del av vad i propositionen anförts iinledningsavsnittet under punkterna 1--5 (delvis).2. Grundläggande högskoleutbildning m.m.Regeringen har under avsnitt D, inledningen (s. 76--81)föreslagit1. att godkänner vad i propositionen förordats omurval (avsnitt 2),2. att bemyndigar regeringen att besluta omöverföringar mellan anslag för högskolan i enlighet med vad ipropositionen förordats.3. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m.Regeringen har under anslaget D5 (s. 87--90) föreslagit8. att till Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m.m. för /93 anvisar ettreservationsanslag på 40659000 kr.4. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheternaRegeringen har under anslaget D 6 (s. 90--94) föreslagit9. att till Lokalkostnader m.m. vidhögskoleenheterna för /93 anvisar ettförslagsanslag på 2355097000 kr.5. Vissa tandvårdskostnaderRegeringen har under anslaget D 7 (s. 95--96) föreslagit10. att till Vissa tandvårdskostnader /93 anvisar ett reservationsanslag på61949000 kr. 1991/92:Ub214 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att eftergymnasiala terminskurserinom kost och konsumtion bör ges ett meritvärde till högreutbildning.1991/92:Ub422 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utveckling av till en effektiv utbildnings-och forskningshögskola.1991/92:Ub430 av och (fp, m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkor för avskiljande av studerandevid högskola.1991/92:Ub480 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett avskaffande av det s.k. kårobligatoriet.1991/92:Ub482 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförläggning av högskoleutbildning till Helsingborg.1991/92:Ub486 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om optikerutbildning vid iLinköping.1991/92:Ub494 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till jämställdhetsarbete ochrekryteringsfrämjande åtgärder för /93 anvisar20000000 kr.,3. att till internationalisering av högskolan /93 anvisar . utöver regeringensförslag,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri antagning till högskolan,7. att avslår regeringens förslag om ändradeantagningsgrunder till högskolan,13. att till stimulansbidrag för samverkansprojektför /93 anvisar . enligt vad imotionen anförts.1991/92:Ub496 av och (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att optikerutbildningen börinordnas inom högskolan.1991/92:Ub528 av och (nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avskaffande av det s.k.kårobligatoriet.1991/92:Ub804 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att särskilda medel ställs tillförfogande för utbildning i basämnen som svenska, engelska ochmatematik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel ställs till förfogande förgenomförande av Bergslagens Samverkande Högskolorsutbildningsprogram inom affärs-, kultur-, energi- ochdistansutbildningsområdena,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att mål och resurser förutbildningarna inom Bergslagens Samverkande Högskolorfastställs för en tioårsperiod.1991/92:Ub805 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa och rättstrygghet iantagningssystemet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslivserfarenheternas betydelsevid antagningen till högskolestudier,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av intensifieradeinformations- och rekryteringsinsatser. Vissa för högskolan gemensamma frågorI inledningsavsnittet i bilaga 9 till budgetpropositionen(s. 3--20) bereder regeringen tillfälle att ta del avvad utbildningsministern anför om grundläggandehögskoleutbildning samt om utgångspunkter för budgeten.Vissa av de frågor som berörs i inledningsavsnittet kommerutskottet att ta upp i det följande. Utskottet föreslår attriksdagen lägger till handlingarna vad utbildningsministernanfört i nu berörd del av inledningsavsnittet.I inledningen till propositionen anförs att formerna för huren avveckling av kårobligatoriet skall gå till skall bliföremål för ytterligare beredning inom innanproposition framläggs.Enligt motionerna 1991/92:Ub480 (s) och 1991/92:Ub528 (nyd)kränks föreningsfriheten genom kårobligatoriet, som därförenligt motionärerna bör avskaffas. I den förstnämnda motionenanförs att de organisatoriska och finansiella problem somhittills avhållit från att avskaffa obligatoriet ärav sådan karaktär att de kan lösas. För att en studentkår skallfå representanter i högskolans organ bör det enligt motionärenställas krav på att en viss andel av studenterna är medlemmar ikåren, vilket motverkar splittring.Utskottet erinrar om att den utredning som resulterat ibetänkandet (SOU 1991:105) Studenterna och tvångsanslutningen.Vad händer om obligatoriet avskaffas? tillkom med anledning avett tillkännagivande av vid 1988/(bet. 1988/89:UbU5, rskr.41). Vid förra avstyrkteutskottet motioner i obligatoriefrågan med hänvisning till attbetänkandet var under remissbehandling. Denna har slutförts,men regeringen anser att frågan behöver ytterligare beredning iregeringskansliet. Utskottet anser att regeringens förslag ifrågan bör avvaktas, varför bör avslå motionerna1991/92:Ub480 och 1991/92:Ub528.Frågan om inrättande av optikerutbildning i högskolankommer, enligt vad som anförs i inledningen till litt. D ipropositionen (s. 76), att tas upp inom ramen förberedningsarbetet inför nästa treårsbudget.Enligt motionerna 1991/92:Ub486 (v) och 1991/92:Ub496 (m) börriksdagen ge regeringen till känna att optikerutbildning börinrättas inom högskolan.Denna fråga har behandlats i vid flera riksmötenunder senare tid. gav vid förra regeringentill känna att denna mycket angelägna fråga nu måste få sinslutliga lösning (bet. 1990/91:UbU16 s. 48, rskr. 356).Utskottet vidhåller denna uppfattning. Mot bakgrund av vad somanförts i propositionen anser utskottet dock att någottillkännagivande om detta nu inte behövs, varför motionerna1991/92:Ub486 och 1991/92:Ub496 avstyrks.I avsnitt 2 av inledningen till litt. D i propositionenrefereras universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) redovisningav vissa effekter av de nya urvalsregler för antagning tillhögskolan som gäller fr.o.m. antagningen . Denya reglerna -- med bl.a. rätt även för sökande med behörighetgenom gymnasial utbildning att konkurrera med hjälp avhögskoleprovet -- har medfört att det blivit enklare att gådirekt från gymnasieskolan till högskolan. Inom provurvalet kansökande få tillgodoräkna sig poäng för arbetslivserfarenhet somomfattar . I sådana fall läggs 0,5 poäng tillpoängtalet för högskoleprovet, som kan vara högst 2,0. Förvissa utbildningar med hård konkurrens har det enligt UHÄblivit i det närmaste omöjligt att bli antagen i provurvalet,om man inte har arbetslivserfarenhet, trots ett myckethögt resultat på högskoleprovet. Utbildningsministern anserliksom UHÄ att detta är otillfredsställande. Han avser därföratt föreslå regeringen att ändra urvalsreglerna för antagningtill utbildningslinjer fr.o.m. antagningen såatt hälften av platserna inom provurvalet tillsätts enbartefter poäng på högskoleprovet.Denna minskning av arbetslivserfarenhetens betydelse iantagningssystemet är enligt motion 1991/92:Ub805 (s) mycketolycklig och leder sannolikt till en ökad socialsnedrekrytering (yrkande 5). Motionärerna anser detoacceptabelt att genomföra den utan att närmare analyserakonsekvenserna därav. I motion 1991/92:Ub494 (v) sägs attSverige inte har råd att utestänga så många från högre studiersom görs . Med den dimensioneringsökning som föreslås isamma motion kan avslå regeringens förslag om ändradeurvalsregler till högskolan (yrkande 7). Högskolan bör enligtmotionärerna (yrkande 6) få tillämpa fri antagning.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Genom att fastställa planeringsramar bestämmer hurmånga studerande som högst får antas till allmännautbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom högskolan (11 §högskolelagen, SFS 1977:218). Till annan utbildning bestämmerlokala högskolemyndigheter om någon begränsning av antaletstuderande skall gälla. Förutsättningen är därvid atttillgängliga resurser inte räcker för att anta alla behörigasökande. Högskoleenheterna har således rätt att tillämpa "friantagning" till den utbildning där de bedömer att resursernaräcker och där inte har fastställt en bestämdplaneringsram. Enligt vad utskottet erfarit förekommer ocksåvid många högskoleenheter att någon antagningsbegränsning intetillämpas till vissa fristående kurser. Enligt rapporten prov. Antagningen till högskolan (UHÄ-rapport1991:25) har högskolan kapacitet att ta emot drygt 45 procentav de stora årskullar ungdomar som är aktuella.Även med den ökning av antagningskapaciteten som sker nästabudgetår enligt regeringens förslag i propositionerna1991/92:100 och 1991/92:75 är det sannolikt att högskolan intekommer att ha resurser att då ta emot alla behöriga sökandetill den utbildning de önskar.Utskottet erinrar om att de nya urvalsreglerna trädde i kraftinför och endast har tillämpats vid tvåantagningsomgångar. Liksom utbildningsministern anser utskottetdet angeläget att högskolan kan vara öppen för studiebegåvadeungdomar, varför utskottet föreslår att med avslag påmotionerna 1991/92:Ub494 yrkandena 6 och 7 och 1991/92:Ub805yrkande 5 godkänner vad som i proposition 1991/92:100 förordatsom urval.Yrkande 4 i motion 1991/92:Ub805 (s) tar upp rättstrygghetenför de studerande, som enligt motionärerna hotas av deförändringar i antagningssystemet som aviserats iproposition 1991/92:76, där det heter (s.8) att antagningenefter bör bedrivas i de former som universitetoch högskolor själva finner lämpliga. Motionärerna vill därföratt gör ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om rättvisa och rättstrygghet i antagningssystemet. Deanser också att när antalet mer klart yrkesdefinierade eller påannat sätt på förhand strukturerade utbildningar minskar behövsbetydligt större informationsinsatser och aktivarerekryteringsåtgärder för att hindra ökad social snedrekrytering(yrkande 11).Utskottet noterar att det i promemorian (Ds 1992:1) Friauniversitet och högskolor, som remissbehandlas under våren1992, bl.a. finns förslag om stora förändringar av regleringenav tillträdet till högskolan. Regeringen avser enligtpropositionen att senare under detta lägga fram enproposition om fria universitet och högskolor. Utskottet anseratt regeringens förslag bör avvaktas, varför böravslå motion 1991/92:Ub805 yrkandena 4 och 11.För att allmänt öka kunskaperna inom hushållsekonomi och kostbör lanthushållsskolornas eftergymnasiala terminskurserinom kost och konsumtion enligt motion 1991/92:Ub214 (m)yrkande 1 ges meritvärde vid tillträde till de högreutbildningar där dessa kunskaper är särskilt värdefulla.Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till vad som nysssagts dels om att de nuvarande urvalsreglerna har gällt endasten , dels om att regeringens förslag om friauniversitet och högskolor bör avvaktas.Villkoren för avskiljande av studerande frånhögskoleutbildning bör enligt motion 1991/92:Ub430 (fp, m)förändras. Inte bara risker för att en studerande skall vållaskada under utbildningen bör kunna utgöra grund föravskiljande, utan även uppenbar bristande lämplighet för detavsedda yrket. Detta gäller framför allt undervisnings- ochvårdyrken, där uppenbar bristande lämplighet kan ställa tillmycket skada. Också uppenbar oförmåga att tillgodogöra sigutbildningen bör enligt motionärerna kunna utgöra grund föravskiljande.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Bestämmelserna om avskiljande av studerande finns i 10a§högskolelagen (1977:218). De infördes efter ett ingåendeutredningsarbete inom UHÄ. Frågan om olämplighet för yrketskulle kunna utgöra grund för avskiljande diskuterades i UHÄ:srapport hinder för fortsatt utbildning inom högskolan(1984:16 s. 25), där den tanken avvisades. Iproposition 1986/87:100 (bil. 10, s. 202 f.), där lagförslagetlades fram för , togs frågan inte upp. Bestämmelsernai högskolelagen gäller således endast vad som händer iutbildningssituationen.Den nämnda innehöll också förslag om enbegränsning av antalet provtillfällen, i syfte att förhindraatt studerande fortsätter i en utbildning som de har avsevärdasvårigheter att tillgodogöra sig. I denna fråga intogregeringen en annan ståndpunkt, varför något förslag om dettainte framlades i propositionen.Avskiljandenämnden har varit verksam . Det ärenligt utskottets mening angeläget att erfarenheterna frånnämndens verksamhet utvärderas. Utskottet förutsätter attregeringen utifrån denna utvärdering noga överväger behovet aven utvidgning av skälen för avskiljning i högskolelagens10a§.Utskottet noterar att den begränsning av rätten att undergåförnyat prov, som nämns i motionen, även har tagits upp ipromemorian (Ds1992:1) och högskolor.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1991/92:Ub430.Idrottshögskolan i har enligt motion1991/92:Ub422 (m) inte fått rimliga förutsättningar att bedrivaen kvalitativ verksamhet, eftersom kravet på förstärkningar avkunskaps- och forskningsutvecklingen inom karaktärsämnet idrottinte tillgodosetts i propositionen.Utskottet finner att regeringen i årets budgetproposition harfullföljt vad som förutskickades i proposition 1990/91:100 omresurser till vid dess inrättande den 1 juli1992 (prop. 1990/91:100 bil. 10 s. 115 f.). Den framtidautvecklingen av bör bedömas tillsammans medövriga högskolor. Regeringens förslag inför nästa treårigabudgetperiod bör därför avvaktas. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion 1991/92:Ub422.Motion 1991/92:Ub804 (s) tar upp Bergslagens SamverkandeHögskolor. Motionärerna påpekar att hälften avtjänstemännen inom järn- och stålindustrin saknargymnasiekompetens i svenska, engelska och matematik, varförsärskilda medel bör ställas till förfogande för utbildning idessa basämnen (yrkande 1). Vidare bör medel ställas tillförfogande för genomförande av Bergslagens SamverkandeHögskolors utbildningsprogram inom affärs-, kultur-, energi-och distansutbildningsområdena (yrkande 3) och mål och resurserför utbildningarna fastställas för en tioårsperiod (yrkande 4).I motion 1991/92:Ub482 (m) anförs att ytterligarehögskoleutbildning -- utöver tvåårig ingenjörsutbildning -- börförläggas till . Nordvästra är enligtmotionären den enda större regionen i landet som saknarhögskola.Utskottet har inhämtat att Bergslagens Samverkande Högskolorär ett samverkansprojekt mellan i ochhögskolorna i --, --,--, och samt Sverigeslantbruksuniversitet. UHÄ har ett uppdrag frånregeringen (industridepartementet) att utforma förslag tillsamordnade utbildningsinsatser inom affärs- och kulturområdenai Bergslagen. Medel för uppdragets utförande har anvisats frånett regionalpolitiskt anslag. Efter viss försening räknar UHÄnu med att redovisa uppdraget tillarbetsmarknadsdepartementet.I betänkande 1989/90:UbU18 (s. 13 ff.) behandlade utskottetfrågan om hur beslut om lokalisering av högskoleutbildningskall fattas. Då anfördes att beslut normalt bordeavse en viss bestämd högskoleenhet och endast undantagsvis denort, till vilken allmän utbildningslinje eller del av linjeskall förläggas. Utskottet står kvar vid denna uppfattning.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1991/92:Ub482 och 1991/92:Ub804yrkandena 1, 3 och 4.Regeringen begär i propositionen bemyndigande att liksomtidigare år besluta om överföringar mellan anslag förhögskolan. Ett sådant bemyndigande behövs bl.a. för atterforderliga resurser för handikappåtgärder skall kunnadisponeras på det sätt beslutat om (jfr prop.1980/81:100, bet. UbU20).Utskottet tillstyrker att regeringen ges det begärdabemyndigandet.D 5. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m.Anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. avserverksamhet inom högskolan för vilken medel inte ställts tillförfogande under annat anslag.I propositionen beräknas anslagsbeloppet under Vissasärskilda utgifter inom högskolan m.m. till 40659000kr.Medel för avgift till COMETT, som tidigare beräknats underdetta anslag, beräknas i propositionen under anslaget D 15.Europeisk utbildningssamverkan, som utskottet behandlar ibetänkande 1991/92:UbU14. Medel för personalutveckling inomhögskolan och för vissa uppgifter rörande administrativutveckling och internationell samverkan, som tidigare beräknatsunder detta anslag, beräknas i propositionen under anslaget D2. , som utskottet behandlat i betänkande1991/92:UbU18. Under förevarande anslag beräknas ipropositionen vidare ytterligare medel (ca 7,7 milj.kr.) underanslagsposten Till regeringens disposition. Syftet är att genomsärskilda högskolegemensamma utvecklingsprojekt stödja deförändringar i högskolans styr- och anslagssystem som riksdagentidigare beslutat om (prop. 1988/89:65, bet. UbU9, rskr. 148)samt de förändringar som blir en följd av den administrativarationalisering som beslutats för högskolan i enlighet medförslag i kompletteringspropositionen 1991 (prop. 1990/91:150,bet. UbU21, rskr. 389).I motion 1991/92:Ub494 (v) föreslås att anvisar 20milj.kr. till jämställdhetsarbete och rekryteringsfrämjandeåtgärder (yrkande 2) och 20 milj.kr. utöver regeringens förslagtill internationaliseringsåtgärder på lärarområdet och somkorrektiv för en alltför ensidigt europeiskt inriktadinternationalisering (yrkande 3) samt 10 milj.kr. tillstimulansbidrag för samverkansprojekt mellan statlig ochkommunal högskola (yrkande 13).Vid sin behandling av motsvarande yrkande ominternationaliseringsåtgärder vid föregående (bet.1990/91:UbU11 s. 23 f.) påpekade utskottet att resurser försådana insatser har beräknats även under resp. sektorsanslagoch att utskottet utgick från att en övergripande bedömning avbehovet av ytterligare resurser görs inför nästa treårigaplaneringsperiod för högskolan. Utskottet finner inte anledningatt nu göra något annat ställningstagande. När det gällerstimulansbidrag för samverkansprojekt mellan statlig ochkommunal högskoleutbildning hänvisar utskottet liksomföregående år till rådet för grundutbildning. Enligt vadutskottet inhämtat har rådet initierat nätverksprojekt på olikaområden och avsatt medel för dessa. Bland nätverken finnssådana som omfattar både statlig och högskola.Utskottet anser att det syfte som avses i motion 1991/92:Ub494yrkande 13 därmed i någon mån blir tillgodosett. Frågan ommedel till jämställdhetsarbete och rekryteringsbefrämjandeåtgärder bör enligt utskottets mening ses i perspektivet avalltmer fristående och självständiga universitet och högskolor.Den aviserade propositionen om fria universitet och högskolorsamt budgetförslaget för nästa treåriga planeringsperiod böravvaktas.Utskottet föreslår att med bifall till proposition1991/92:100 och med avslag på motion 1991/92:Ub494 yrkandena 2,3 och 13 till Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. /93 anvisar ett reservationsanslag på40659000kr.D 6. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheternaFrån anslaget Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheternabetalas utgifter för lokalhyror, bränsle, lyse och vatten samtövriga kostnader för fastighetsdriften vid de statligahögskoleenheterna inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, kungl. , fysik och för samhällsplanering samtäven hyreskostnader för lokaler som har upplåtits för vissstatlig verksamhet vid de kommunala undervisningssjukhusen.Jämfört med föregående år beräknas en kostnadsökning på326987000kr. I årets budgetproposition redovisas förvarje högskoleenhet hur stor del av den beräknadekostnadsökningen som beror på utökade eller upprustade lokalerresp. hur stor del som beror på hyreshöjningar. Dettaöverensstämmer med önskemål som utskottet uttalat vid de tvåsenaste riksmötena (bet. 1989/90:UbU18 och 1990/91:UbU11).Kostnadsökningen på grund av hyreshöjningar utgör avden totala kostnadsökningen på anslaget.Utskottet, som inte har något att erinra motmedelsberäkningen, föreslår att med bifall tillproposition 1991/92:100 till Lokalkostnader m.m. vidhögskoleenheterna för /93 anvisar ettförslagsanslag på 2355097000kr.D 7. Vissa tandvårdskostnaderAnslaget avser den tandvård som bedrivs i anslutning till denodontologiska utbildningen och forskningen vid . Regeringen har i propositionen beräknat enminskning av anslaget som en följd av den neddragning avgrundutbildningen som beslutade om (prop.1989/90:100, bet. UbU18, rskr. 228).Utskottet, som inte har något att erinra motmedelsberäkningen, föreslår att med bifall tillproposition 1991/92:100 till Vissa tandvårdskostnader /93 anvisar ett reservationsanslag på61949000kr. beträffande inledningenatt lägger proposition 1991/92:100 i denna del tillhandlingarna,2. beträffande kårobligatorietatt avslår motionerna 1991/92:Ub480 och1991/92:Ub528,res. 1 (nyd)3. beträffande optikerutbildningatt avslår motionerna 1991/92:Ub486 och1991/92:Ub496,4. beträffande urvalatt med avslag på motionerna 1991/92:Ub494yrkandena 6 och 7 och 1991/92:Ub805 yrkande 5 godkänner vad somi proposition 1991/92:100 förordats om urval,res. 2 (s)men. (v) - delvis5. beträffande antagningssystemetatt avslår motion 1991/92:Ub805 yrkandena 4 och 11,res. 3 (s)6. beträffande vissa lanthushållskursers meritvärdeatt avslår motion 1991/92:Ub214 yrkande 1,7. beträffande avskiljande av studerandeatt avslår motion 1991/92:Ub430,8. beträffande i avslår motion 1991/92:Ub422,9. beträffande Bergslagens Samverkande Högskolor samtlokalisering av högskoleutbildning till Helsingborgatt avslår motionerna 1991/92:Ub482 och1991/92:Ub804 yrkandena 1, 3 och 4,10. beträffande överföringar mellan anslagatt bemyndigar regeringen att besluta omöverföringar mellan anslag för högskolan i enlighet med vad somi proposition 1991/92:100 förordats,D 5. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m.11. beträffande anslagsbeloppet under Vissa särskildautgifter inom högskolan m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 och medavslag på motion 1991/92:Ub494 yrkandena 2, 3 och 13 tillVissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. för budgetåret1992/93 anvisar ett reservationsanslag på 40659000kr.,men. (v) - delvisD 6. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna12. beträffande anslagsbeloppet under Lokalkostnader m.m.vid högskoleenheternaatt med bifall till proposition 1991/92:100 tillLokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på 2355097000kr.,D 7.