bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Regeringens lagförslag har fogats till dettabetänkande i bilaga1.Förslaget i propositionen att använda frånarbetslivsfonden till sysselsättningsskapande åtgärder motiveras bl.a. av attdet finns betydande realekonomiskt utrymme för investeringar somlångsiktigt kan höja produktiviteten.I propositionen framhålls att det finns starka skäl att göra ytterligaresärskilda insatser riktade till småföretagen. Arbetsmarknadsministern aviserarett kommande uppdrag till den centrala arbetslivsfonden att särskilt beakta demindre företagen inom tillverkningsindustrin vid bidragsgivningen.Utöver tidigare planerad bidragsgivning bör enligt propositionen ytterligare2,kunna beslutas av arbetslivsfonden fram t.o.m. december1993 för sådana arbetsmiljöförbättringar och rehabiliteringsåtgärder som ocksåger ökad produktivitet. Sammanlagt innebär detta en total beslutsram om 5--6miljarder kronor och en total investeringsvolym om 10--14 miljarder kronorunder perioden.I den socialdemokratiska motionen Fi41 (yrkande 42) samt i motionFi62 av m.fl. (s) yrkas avslag på regeringens förslag. Även omförslaget således formellt avstyrks förklarar sig Socialdemokraterna i motionFi41 dock beredda att låta fonden engångsvis få bidra till finansieringenförutsatt att Socialdemokraternas tidigare nämnda investeringsprogram vinnergehör. Möjligheterna att skynda på bidragsgivningen ställer sig motionärernatvivlande till med hänsyn till fondernas begränsade administration.I Ny demokratis motion Fi42 (yrkande 21) förordas att minst 2 miljarderkronor förs över från arbetslivsfonden och används till infrastrukturellasysselsättningsskapande åtgärder. Bra vägar och järnvägar ger enligtmotionärerna inte bara sysselsättning utan också tillväxt i ekonomin.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker propositionen och avstyrkermotionerna.För att bekämpa arbetslösheten och skapa bättre förutsättningar förproduktivitetsförbättringar bör enligt arbetsmarknadsutskottet 2 miljarderkronor disponeras ur arbetslivsfonden i enlighet med propositionens förslag.Insatserna kan t.ex. gälla infrastruktursatsningar påpekar utskottet som anseratt Ny demokratis förslag om utnyttjande av fondens medel i stor utsträckningtillgodoses genom propositionens förslag. Utskottet anser därför att riksdageninte behöver vidta någon åtgärd med anledning av motion Fi42 (nyd).I en avvikande mening som fogats till betänkandet ger Socialdemokraterna iutskottet sitt stöd åt motionerna Fi41 (s) och Fi62 (s).Finansutskottet, som ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsbedömning, tillstyrker att antar det i bilaga 1 till detta betänkandeintagna förslaget till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) omarbetsmiljöavgift samt avstyrker motionerna Fi41 (s) yrkande 42, Fi42 (nyd)yrkande 21 och Fi62 (s).Finansiering av arbetslöshetsersättningI kompletteringspropositionen läggs också fram förslag till finansiering avarbetslöshetsersättning m.m. (bil. I:8, s. 14).Arbetsmarknadsfonden, dvs. det konto i varifrånstatsbidragen utbetalas till arbetslöshetsförsäkringen, kontantarbetsmarknadsstöd m.m., kommer med nuvarande prognoser att uppvisa ettunderskott på närmare 10 000 milj.kr. vid utgången av nästa budgetår. För attfinansiera detta underskott måste fonden förstärkas, anförs det ipropositionen. Denna förstärkning bör enligt regeringen ske genom attriksförsäkringsverkets rörliga kredit i utökas från 1000till 10000 milj.kr. under nästa budgetår.Med hänsyn till den mycket svåra situationen på arbetsmarknaden tillstyrkerarbetsmarknadsutskottet att en rörlig kredit om högst 10 miljarder kronorfår disponeras i under /93 för statsbidragtill arbetslöshetsförsäkringen, permitteringslöneersättningen, kontantarbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag. Utskottet understryker docksamtidigt att metoden med en utökad kredit i inte är enlångsiktig lösning.Finansutskottet ser i likhet med arbetsmarknadsutskottet den valdametoden som en övergångslösning. utgår emellertid från attfrågan kommer att prövas i samband med översynen av arbetslöshetsförsäkringenoch anser därför att det inte är påkallat med något särskilt uttalande av dennaanledning. Utskottet tillstyrker således att en rörlig kredit på högst 10miljarder kronor får disponeras i för de ändamål som skallfinansieras ur arbetsmarknadsfonden.Finansiering av den statliga lönegarantinKompletteringspropositionen innehåller vidare förslag om finansiering av denstatliga lönegarantin (bil. I:8, s. 15). På grund av det stora antaletkonkurser har utbetalningarna från lönegarantifonden stigit kraftigt. Undernästa budgetår kommer utgifterna i fonden att överstiga tillgångarna med ca1800 milj.kr. Det är därför nödvändigt att tillfälligt förstärkalönegarantifonden. Förstärkningen bör enligt propositionen ske genom att denrörliga kredit som kammarkollegiet disponerar i höjs från 200milj.kr. till 2000 milj.kr. under nästa budgetår.Liksom arbetsmarknadsutskottet har finansutskottet inget att erinramot den valda lösningen. Utskottet tillstyrker således att en rörlig kredit omhögst får disponeras i under budgetåret1992/93 för utbetalningar enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vidkonkurs.ProgramförmedlingI propositionen (bil. I:8, s. 17--18) föreslås att AMS försöksverksamhet medavgiftsbelagd programförmedling inom kulturarbetsförmedlingen skall upphöra.Motivet är att det är svårt att bedriva en verksamhet som finansieras bådegenom anslag och avgifter. Avgifterna har inte täckt kostnaderna.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker förslaget, och finansutskottethar för egen del ingen avvikande uppfattning i frågan.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnaderUnder anslaget förvaltningskostnader har riksdagentidigare anvisat (1991/92:AU11, rskr. För attsärskilja de arbetsmarknadspolitiska och kulturpolitiska målen föreslås ipropositionen att kostnaderna för förmedlingsverksamhet vid centrumbildningarnalyfts bort från arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader och i stället fårbelasta elfte huvudtitelns anslag Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. Detta innebär att anslaget för arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader bör minskas med ca 2,8milj.kr.Helt oberoende av detta förslag föreslår Socialdemokraterna i motion Fi41(yrkande 38) att samma förvaltningskostnadsanslag skall tillföras 40 milj.kr.utöver regeringens förslag. Medelstillskottet är avsett att gearbetsmarknadsmyndigheterna möjlighet att bedriva uppsökande verksamhet blandlångtidsarbetslösa i samarbete med t.ex. de fackliga organisationerna.Arbetsmarknadsutskottet avvisar förslaget i motion Fi41 (s) och anser attregeringens medelsdisposition bör godtas. I en avvikande mening gerSocialdemokraterna i utskottet motionen sitt stöd.Finansutskottet som biträder arbetsmarknadsutskottets förslag tillstyrkerpropositionen och avstyrker motion Fi41 (s) yrkande 38.Starta-eget-bidragetI kompletteringspropositionen föreslås vissa ändringar beträffandestarta-eget-bidraget (bil. I:8, s. 11). Ändringarna som tillstyrks avarbetsmarknadsutskottet innebär att även de som riskerar att bli arbetslösaskall kunna få bidrag under /93. I det regionalpolitiskastödområdet skall bidrag kunna utgå även till dem som har arbete eftersomvakansen kan erbjudas en arbetslös. Finns det särskilda skäl börbidragsperioden dessutom kunna förlängas med sex månader.Bidraget föreslås från motsvara det utbildningsbidrag somskulle ha beviljats en nyföretagare om denne deltagit iarbetsmarknadsutbildning, dvs. per dag.Regeländringarna bör enligt propositionen inte föranleda någotmedelstillskott. En ökad efterfrågan får finansieras inom ramen för anslagetför arbetsmarknadspolitiska åtgärder. AMS bör enligt propositionen verka föratt starta-eget-bidraget används som ett medel för att bredda kvinnornasmöjligheter på arbetsmarknaden.När det gäller frågan om beskattningen av starta-eget-bidrag föreslårarbetsmarknadsutskottet att ett tillägg görs till kommunalskattelagen(1928:370). Det i propositionen föreslagna starta-eget-bidraget, som alltsåmotsvarar utbildningsbidraget, bör liksom det nuvarande starta-eget-bidraget,vilket motsvarar dagpenning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd, räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Arbetsmarknadsutskottet föreslår att en bestämmelse om detta förs in i punkt 12av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (KL).Arbetsmarknadsutskottet anser att ytterligare en justering bör göras i sammapunkt 12 av anvisningarna. upphör försöksverksamheten medstimulansbidrag till arbetssökande som utbildar sig för och tar anställning iverkstadsindustrin (prop. 1991/92:100 bil. 11 s. 70--71). Med hänsyn härtillbör anvisningarna ändras så att stimulansbidrag inte längre anges bland deförmåner som skall räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Arbetsmarknadsutskottet har till sitt yttrande fogat ett förslag tilllagändring av denna innebörd. Lagförslaget är intaget i bilaga 2 till dettabetänkande.Liksom arbetsmarknadsutskottet tillstyrker finansutskottet de föreslagnaändringarna för starta-eget-bidraget. tillstyrker också attriksdagen antar arbetsmarknadsutskottets förslag till lag om ändring i lagen(1992:328) om ändring i lagen (1991:1153) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370).Bidrag till lönekostnader vid utbildning i företagVidare föreslås i kompletteringspropositionen att försöksverksamheten medbidrag till lönekostnader vid utbildning i företag förlängs (bil. I:8, s. 14).Utvecklingen på arbetsmarknaden talar för att bidraget bör finnas kvar ävenunder nästa budgetår framhåller arbetsmarknadsministern som föreslår attverksamheten får bedrivas inom ramen för de medel som redan beräknats förbidrag till utbildning i företag. Bidraget -- vilket endast utgår inomtillverkningsindustrin -- bör i första hand komma små och medelstora företagtill del.Arbetsmarknadsutskottet har inget att erinra mot detta förslag ochtillstyrker således propositionen i denna del. ansluter sigtill denna uppfattning.Bidrag till handikappade ungdomar i ungdomspraktikRiksdagen bereds genom kompletteringspropositionen tillfälle att ta del avvad arbetsmarknadsministern anför om bidrag till arbetshjälpmedel ocharbetsbiträde åt handikappade ungdomar i ungdomspraktik (bil. I:8, s. 13).Handikappade ungdomar i ungdomspraktik bör enligt arbetsmarknadsministern intebehandlas på annat sätt än de ungdomar som fullgör praktiskarbetslivsorientering. De handikappade ungdomarna bör således kunna omfattas avbidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbiträde, om de behöver sådant stöd föratt klara sin praktik.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar i sitt yttrande till sitt nyligenbehandlade betänkande 1991/92:AU11 som bl.a. tar upp den nya stödformenungdomspraktik och föreslår att arbetsmarknadsministerns redogörelse läggs tillhandlingarna. förordar samma åtgärd.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI kompletteringspropositionen föreslås att AMS tillförs ytterligare 500milj.kr. för beredskapsarbeten m.m. Av tillskottet bör 450 milj.kr. i förstahand användas till upprustning av skolans fysiska arbetsmiljö, s.k. skogligaberedskapsarbeten samt beredskapsarbeten inom naturvårdsområdet. Vidare bör AMStillföras 50 milj.kr. för om-, till- och nybyggnad av små samlingslokaler,varvid sysselsättningssvaga områden skall prioriteras. I propositionen förordasockså att ramen för otraditionella insatser höjs till 200 milj.kr. av medlenunder anslaget B2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Frågan om administrationen av stödet till samlingslokaler behandlar utskottetlängre fram i detta betänkande under rubriken till allmännasamlingslokaler m.m. (s. 86--88).I den socialdemokratiska motionen Fi41 (yrkande 36) liksom i motionFi83 (yrkande 6) av m.fl. (s) begärs att den av regeringenföreslagna anslagsökningen i första hand används för att skapa jobb, utbildningeller beredskapsarbete åt kvinnor eftersom andra satsningar på t.ex.investeringar främst kommer mansdominerade yrkesgrupper till del.I motion Fi41 (s) föreslås även andra arbetsmarknadspolitiska åtgärdermotsvarande ytterligare 2000 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit.Enligt motionen bör kommunerna stimuleras att genomföra beredskapsarbeten avROT-karaktär. Det statliga stödet till sådana insatser bör uppgå till 1650milj.kr. och kan enligt motionärerna väntas resultera i investeringar på 6 000milj.kr. Av tillskottet bör vidare 100 milj.kr. gå till AMS som stöd tillföretagsutbildning inom tillverkningsindustrin och 250 milj.kr. tillotraditionella insatser bland arbetslösa ungdomar.Arbetsmarknadsutskottet betonar, vad som för övrigt också sägs ipropositionen, att det är angeläget att arbetsmarknadsverket anstränger sig attfinna platser åt sådana kategorier av arbetslösa, inte minst kvinnor, som inteprimärt berörs av de föreslagna infrastrukturinvesteringarna. Motionärernasönskemål i denna del ligger således i linje med utskottets och propositionensuppfattning, framhåller arbetsmarknadsutskottet.I april 1992 hade 18100 personer beredskapsarbete medan motsvarande antalett år tidigare var 11300 personer. Det är, framhållerarbetsmarknadsutskottet, nu svårt att finna lämpliga beredskapsarbetsplatserför bl.a. de arbetslösa som riskerar att bli utförsäkrade. De omfattandesatsningarna på infrastrukturinvesteringar innebär fördelar även ur dennasynvinkel, påpekar arbetsmarknadsutskottet som förutsätter att beslut om medeltill beredskapsarbeten fattas i vanlig ordning.När det gäller behovet av satsning på företagsanknuten utbildning samt påotraditionella insatser anser arbetsmarknadsutskottet att motionärernasbedömning inte skiljer sig väsentligt från den som görs i propositionen och avutskottet. Däremot anser arbetsmarknadsutskottet att satsningarna bör ske inomramen för propositionens förslag angående det här aktuella anslaget. Denytterligare medelstilldelning på 2000 milj.kr. som föreslås i motionerna Fi41(s) och Fi83 (s) avstyrks av arbetsmarknadsutskottet.Arbetsmarknadsutskottet behandlar i detta sammanhang också fyra motioner frånallmänna motionstiden . Det är motionerna A216 av ochKenth Skårvik (fp), A256 av (), A276 av StefanAttefall och () och A279 av i ochUlf (). I dessa förordas att medel omfördelas från anslaget B 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till olika utbildningsändamål inom komvux ochfolkbildningen med betydelse ur sysselsättningssynpunkt.Utbildningsutskottet har i sitt av godkända betänkande(1991/92:UbU10) föreslagit att anslaget Bidrag till driften av det offentligaskolväsendet skall tillföras 200 milj.kr. utöver regeringens förslag genom enomfördelning av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Genom tillskottetkan komvux användas för utbildning med arbetsmarknadspolitisk inriktning.Enligt vad utbildningsutskottet framhöll i sitt betänkande får det ankomma påarbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån denna medelsökning bör påverkastorleken av medelsanvisningen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Kulturutskottet har på motsvarande sätt i ett av godkänt betänkande(1991/92:KrU12) föreslagit att anslaget Bidrag till folkbildningen räknas uppmed 100 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. Även kulturutskottet anseratt det får ankomma på arbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån dettaställningstagande bör påverka medelsanvisningen till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Riksdagen har således tidigare anvisat 300 milj.kr. förutbildning som även tillgodoser arbetsmarknadspolitiska syften. De fyramotionerna har således, påpekar arbetsmarknadsutskottet, i allt väsentligtblivit tillgodosedda och bör därför inte påkalla någon åtgärd från riksdagenssida.Det allvarliga sysselsättningsläget har medfört att anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder tillförts betydande medelstillskott;regeringens förslag innebär att den samlade anslagsnivån uppgår till 20,1miljarder kronor. Av detta belopp har tidigare anvisat 19,6 miljarderkronor (bet. 1991/92:AU11, rskr. 252).Eftersom redan har beslutat att ta 300 milj.kr. i anspråk förarbetsmarknadspolitiska syften inom utbildningssektorn bör enligtarbetsmarknadsutskottets uppfattning motsvarande belopp hållas inne avregeringen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Socialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet har till dessa delar avarbetsmarknadsutskottets yttrande anmält avvikande meningar.Finansutskottet instämmer i de synpunkter som arbetsmarknadsutskottetredovisat beträffande anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder och de motionersom utskottet behandlat i anslutning till detta anslag. anser således finansutskottet att man vidmedelsberäkningen måste ta hänsyn till att tidigare under vårenanvisat 300 milj.kr. utöver regeringens förslag till utbildning som tillgodoserarbetsmarknadspolitiska syften. Enligt finansutskottets mening bör dock ensådan medelsjustering inte ges formen av en uppmaning till regeringen att hållainne ett lika stort belopp på anslaget. I stället bör anslaget räknas ned med300 milj.kr. i förhållande till vad regeringen begärt.Med anledning av vad arbetsmarknadsutskottet anfört föreslår såledesfinansutskottet att anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förs upp med 19,8miljarder kronor. yrkar avslag på motionerna Fi41 (s)yrkande 36, Fi83 (s) yrkande 6, A216 (fp), A256 (fp), A276 (kds) och A279(kds). Som finansutskottet tidigare påpekat bör regeringen noga följa hursysselsättningen utvecklas och vidta nödvändiga motåtgärder om situationenskulle försämras. Regeringen har därvid möjlighet att antingen utnyttjafinansfullmakten (se s. 113) eller återkomma till med kompletterandeförslag.Räntebidrag för ny- och ombyggnaderI den socialdemokratiska motionen Fi41 (yrkande 37) begärs ett nytt anslagtill räntebidrag för ny- och ombyggnader av vissa statliga och kommunalainvesteringar på 1 050 milj.kr. Enligt motionen är det möjligt och nödvändigtatt tidigarelägga satsningar på infrastruktur och liknande statligainvesteringar. Dessa finansieras genom att berörda verk får låna upp pengartill tidigareläggning och sedan betala tillbaka lånet med ordinarie medel ellerintäkter . Verken kompenseras för räntan på upplånat kapital meddet föreslagna räntebidraget som bör administreras av AMS. För nästa budgetårberäknas räntebidraget för de statliga investeringarna -- exkl. dentidigareläggning av för byggnadsinvesteringar som regeringenföreslagit -- uppgå till 660 milj.kr. På motsvarande sätt bör räntebidrag gestill kommunerna vid tidigareläggning av investeringar i t.ex. skolor ochsjukhus eller vid tidigareläggning av underhåll av kommunala gator och vägar.Arbetsmarknadsutskottet, som anser att motionen bör avstyrkas,konstaterar att kompletteringspropositionen innehåller förslag om fleramiljarder kronor till infrastrukturåtgärder och till statligt byggande.Arbetsmarknadsutskottet finner det positivt att regeringen satsar ytterligareresurser på åtgärder som syftar till att motverka arbetslösheten och inte minstbyggarbetslösheten. Det i motionen föreslagna räntebidragssystemet har påförslag av arbetsmarknadsutskottet (AU11) avvisats av så sent som den13 maj . Inte heller nu när motionärerna upprepar sitt förslag anserarbetsmarknadsutskottets majoritet att det finns behov av ett sådanträntebidrag. De socialdemokratiska ledamöterna i arbetsmarknadsutskottetredovisar i en avvikande mening en motsatt uppfattning.Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottets bedömning ochavstyrker motion Fi41 (s) yrkande 37.Tiomiljardersprogram för sysselsättningVänsterpartiet lägger i motion Fi44 (yrkandena 3 och 4) fram förslag om etttiomiljardersprogram för sysselsättning. Av de skall 2,5avdelas för utbildning, 4,0 för ROT-program i kommunerna, 1,6 förberedskapsarbeten och 1,4 för trafiksatsningar. Utgångspunkten är att det krävssnabba åtgärder mot den växande byggarbetslösheten. Det kommunala stödpaketetpå bör enligt motionärerna finansieras genom en förtidautbetalning av nästa års statsbidrag.Enligt arbetsmarknadsutskottet bör motionen avstyrkas.Finansutskottet är av samma mening och avstyrker således motion Fi44 (v)yrkandena 3 och 4.Behovet av regionala sysselsättningsåtgärderSammanlagt 24 motioner tar upp frågan om behovet av åtgärder försysselsättningen regionalt. Av motionerna är 23 väckta av socialdemokratiskaledamöter. I en sammanställning i arbetsmarknadsutskottets yttrande ges enöversikt över de aktuella motionerna och de typer av åtgärder som motionärernatar upp. I flera av motionerna finns förteckningar över statliga och kommunalaprojekt som kan startas omgående eller tidigareläggas. Förslagen i desocialdemokratiska motionerna är så utformade att projekten ligger inom ramenför vad som föreslagits i den socialdemokratiska partimotionen ser liksom motionärerna allvarligt på attarbetslösheten stiger. Enligt AKU-undersökningarna från första kvartalet 1992var arbetslösheten för hela riket , för skogslänen , för Stockholmslän , för , för samt förövriga Syd- och 3,7 %.Enligt arbetsmarknadsutskottets mening tillgodoser regeringens förslag ikompletteringspropositionen en stor del av de krav som motionärerna har förtfram. framhåller också vikten av att detaljbeslut ommedelsdispositioner fattas i vanlig ordning, dvs. i detta fall av berördalänsstyrelser, kommuner osv. erinrar också om attregeringen givit kommittéer och särskilda utredare i uppdragatt belysa de regionalpolitiska konsekvenserna av de förslag de lägger fram(dir. 1992:50).Arbetsmarknadsutskottet anser att det i de 24 motionerna finns intressantauppslag som bygger på länens egna bedömningar och att dessa förslag bör prövasgrundligt.Sammanfattningsvis ställer sig arbetsmarknadsutskottets majoritet bakomregeringens bedömning av behovet av åtgärder för sysselsättningen såvälövergripande som regionalt och avstyrker de 24 motionerna. Socialdemokraterna iutskottet har i detta sammanhang anmält en avvikande mening.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning och avstyrkermotionerna Fi45 (s), Fi50 (s), Fi51 (s), Fi52 (s), Fi55 (s), Fi58 (s), Fi60(s), Fi61 (s), Fi63 (s), Fi64 (s), Fi69 (s), Fi70 (s), Fi71 (s), Fi79 (s), Fi82(s), Fi85 (s), Fi87 (s), Fi88 (s), Fi91 (v), Fi96 (s), Fi97 (s), Fi102 (s),Fi103 (s) och Fi104 (s).Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeRiksdagen har tidigare till särskilda åtgärder för arbetshandikappade anvisat6,för nästa budgetår. Därav har avsattstill anställning med lönebidrag och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare.I kompletteringspropositionen (bil.I:8, s.19) föreslås att ytterligare 200milj.kr. anvisas för att underlätta de arbetshandikappades arbetsplaceringar.Arbetsmarknadsutskottet har inget att erinra mot regeringens förslag somäven finansutskottet ställer sig bakom.Regionala utvecklingsinsatserI den socialdemokratiska partimotionen Fi41 (yrkande 44) begärs att anslagetRegionala utvecklingsinsatser för nästa budgetår tillförs 170 milj.kr. utövervad regeringen har föreslagit.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att utskottet tagitställning till ett likartat motionskrav, som på utskottets förslag avslagits avriksdagen. säger sig inte ha ändrat uppfattning i dennafråga utan avstyrker motionärernas förslag. I en avvikande mening redovisarSocialdemokraterna en motsatt uppfattning.Finansutskottet avstyrker i likhet med arbetsmarknadsutskottet motionFi41 (s) yrkande 44.Regionalpolitiska infrastrukturåtgärderI samma motion Fi41 (s) begärs också att till anslaget Särskildaregionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. anvisar 20 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit (yrkande45). En del av dessa medel bör användas för attbygga upp en kontaktlänk i ett av länen. Motionärerna avser enförsöksverksamhet som innebär att småföretagare får en instans att vända sigtill för hjälp i finansiella frågor samt för kontakter med patentverk ochstödgivande myndigheter (yrkande46).Arbetsmarknadsutskottet delar inte motionärernas uppfattning om behovetav ett stödorgan av det slag som föreslås av motionärerna utan avstyrker dettaförslag. Socialdemokraterna i utskottet har på denna punkt anmält en avvikandemening.Liksom arbetsmarknadsutskottet ansluter sig finansutskottet tillregeringens bedömning av medelsbehovet på anslaget Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m.