bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — I motion Fi64 av och () framförs ett likartat förslag.Bostadsutskottet håller med motionärerna om att man utifrån ettneutralitetsresonemang kan hävda att det tidigare riksdagsbeslutet om enextra upptrappning av den garanterade räntan bör rivas upp. Bostadsutskottetvill dock -- främst med hänsyn till den samhällsekonomiskt ansträngdasituationen -- inte förorda att så sker. anser således attmotionerna Fi37 (v) yrkande 30 och Fi64 (s) bör avslås av . I enmeningsyttring stöder företrädare motion Fi37 (v).Finansutskottet har i föregående avsnitt framhållit att en begränsning avbostadssubventionerna är ett viktigt inslag i arbetet med att kommatill rätta med det strukturella budgetunderskottet. Även om ocksåfinansutskottet har förståelse för de rättviseaspekter som anförs i motionernaär utskottet inte berett att tillstyrka att en sådan begränsning skall föregåsav en uppräkning av räntebidragen. avstyrker således motionernaFi37 (v) yrkande 30 och Fi64 (s).Riktlinjer för bostadsfinansieringssystemetVänsterpartiet föreslår i motion Fi37 att ett nyttbostadsfinansieringssystem utformas. bör nuvarande generellasubventioner minskas kraftigt. Det gäller såväl möjligheten till ränteavdragsom systemet med räntebidrag. Målet att alla skall ha möjlighet till en godbostad till rimligt pris ligger fast, framhåller motionärerna, som därför anseratt minskningen måste balanseras med utvidgade selektiva insatser, däriblandinkomstprövade bostadsbidrag. En parlamentariskt sammansatt utredning bör ges iuppdrag att utarbeta förslag om hur det minskade stödet till bostadssektornskall utformas (yrkande 31 i denna del).Bostadsutskottet avstyrker motionen. har beslutat omett nytt bostadsfinansieringssystem. finner det inte motiveratatt redan innan detta system trätt i kraft låta utreda ett nytt. I enmeningsyttring stöder företrädare motion Fi37 (v).Finansutskottet instämmer i bostadsutskottets bedömning och avstyrkermotion Fi37 (v) yrkande 31 i denna del.Investeringar och underhållsåtgärder för ökad sysselsättning och tillväxtUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtI propositionen (bilaga 4) framhålls att det finns ett stort behov av attvidta underhållsåtgärder på det statliga vägnätet. Insatserna beträffandedrift- och underhållsåtgärder står inte i proportion till deinvesteringar som har gjorts i det svenska vägnätet . Avframtida satsningar i vägar bör därför enligt propositionen en ökad andelinriktas på underhållsåtgärder.Regeringen anser att i syfte att skapa ökad sysselsättning och tillväxt 1,5miljarder kronor bör anvisas på anslaget Underhållsåtgärder för sysselsättningoch tillväxt. Medlen skall användas för underhållsåtgärder samt investeringar iobjekt på länsvägar i de s.k. traditionella skogslänen och därmed jämställdaområden.De anvisade medlen bör enligt propositionen ställas till Vägverketsdisposition. Vid verkets fördelning av medlen på regioner och enskilda objektskall stor hänsyn tas till arbetslöshetssituationen regionalt och lokalt.Åtgärderna skall därför kunna sättas i gång snabbt och varasysselsättningsintensiva. Vidare bör hänsyn tas till vilka effekter åtgärdernager för att tillgodose näringslivets behov av förbättrade transporter.I motion Fi54 av () framhålls att i regionöst är det län som har den högsta andelen grusvägar och attdetta län utan tvekan är ett verkligt skogslän. Motionären anser därför attäven östra region bör kunna få del av de anvisade medlen.I motion Fi36 (nyd) yrkas att beslutar att de 1,5 miljarderkronor som regeringen föreslår skall anvisas för reparationer och underhåll avlänsvägar i framför allt skogslänen endast skall få användas produktivt, dvs.till att förbättra vägarna för den tunga kommersiella trafiken.Trafikutskottet anser för sin del att det är angeläget med satsningar påinfrastrukturen för att skapa sysselsättning och tillväxt. Trafikutskottettillstyrker därför regeringens förslag att anvisa förunderhållsåtgärder och investeringar på länsvägarna med den fördelning somföreslås i propositionen.Trafikutskottet erinrar, med anledning av yrkandet i motion Fi54 (c), om attdå fattade beslut om det nya anslaget Investeringar itrafikens infrastruktur framhölls att det var angeläget att bl.a. sydöstraSverige skulle tillföras en större andel av ordinarie anslag. Regeringen harbeaktat detta då direktiven för verkens investeringsplanering fastställts.Med hänsyn till att det nya anslaget bl.a. skall syfta till att motverkaarbetslösheten i utsatta delar av landet kan trafikutskottet inte ställa sigbakom yrkandet i motion Fi36 (nyd) att medlen endast skall få användas tillförbättringar av vägarna för den tunga kommersiella trafiken. Som framhålls ipropositionen skall vid sina beslut om användning av anslaget dock tahänsyn till näringslivets behov av förbättrade transporter.Ledamoten från Ny demokrati i trafikutskottet tillstyrker motion Fi36 (nyd) ien avvikande mening till yttrandet.Finansutskottet delar trafikutskottets uppfattning och tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna Fi36 (nyd)yrkande 11 och Fi54 (c).Övriga yrkanden om nya anslag till affärsverkI motion Fi37 (v) yrkas att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 anvisar 3miljarder kronor till (yrkande 2), 2miljarder kronor till (yrkande 3), 50 miljoner kronortill (yrkande 4) och till (yrkande 5).De järnvägslinjer som enligt motionen bör få tillgång till de extra medlen ärbl.a. västra stambanan, , , ostkustbanan, norrastambanan, godsstråket genom Bergslagen, projekt enligtstorstadsförhandlingarna samt länsjärnvägar. Pengarna till skallfrämst användas för förbättrat underhåll, trafiksäkerhetshöjande investeringaroch delfinansiering av skogsbilvägar.Anslaget till skall gå till projekt som verket tagit fram samttill projektering och utbyggnad av trafik- och miljöinformationssystem.Televerkets anslag skall enligt motionärerna användas till modernisering aväldre stationer samt till utbildningsinsatser inom verket.Trafikutskottet redovisar i sitt yttrande vad man vid flera tillfällenuttalat om att det är angeläget med ökade investeringar i trafikensinfrastruktur och att dessa insatser bör tidigareläggas mot bakgrund avnuvarande lågkonjunktur.Trafikutskottet redovisar vidare i yttrandet de olika medelsanvisningar somriksdagen tidigare beslutat om på dessa områden. erinrar ocksåom att man ställer sig bakom förslaget att anvisa påanslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt utöver de 2,2miljarder kronor som beslutade . Vidare föreslås ipropositionen att anvisar till AMS för attmöjliggöra tidigareläggning av vissa sysselsättningsintensiva investeringar iaffärsverken.Trafikutskottet är med hänvisning till det anförda inte berett att ställa sigbakom de krav på ytterligare medelsanvisningar som framförs i motionen.Finansutskottet har samma uppfattning som trafikutskottet och avstyrkermotion Fi37 (v) yrkandena 2--5.Utbyggnad och tidigareläggning av infrastrukturprojektI motion Fi35 (s) framhålls att en modernisering och effektivisering avinfrastrukturen är nödvändig om skall kunna behålla sin position som enframstående industrination. Av miljöskäl är det nödvändigt att dagens dominansav vägtransporter bryts och att järnvägens och sjöfartens andel avtransportarbetet ökar.Motionärerna anser att regeringen måste utarbeta en plan för den långsiktigautbyggnaden av infrastrukturen (yrkande 11). I denna plan måste också anges hurfinansieringen skall ske.Dessutom begär motionärerna att regeringen låter snabbutreda frågan om enbanlag med väglagen som förebild (yrkande 14) samt att regeringen förriksdagen föreslår åtgärder för att uppnå tidigareläggning av investeringar iinfrastruktur (yrkande 15).I trafikutskottet delar en majoritet bestående av socialdemokrater ochledamoten från Ny demokrati motionärernas uppfattning att en modernisering ocheffektivisering av infrastrukturen är nödvändig om skall kunna behållasin position som en framstående industrination. Regeringen bör därför utarbetaen plan för hur den långsiktiga utbyggnaden av infrastrukturen skallgenomföras. Därvid måste också anges hur denna utbyggnad skall finansieras.Som framhålls i motion Fi35 (s) är det angeläget, skriver trafikutskottet,att tidigarelägga investeringar i nuvarande lågkonjunktur. Därmed kansysselsättning skapas och investeringar genomföras till 20--lägrekostnader . Såväl som har redovisat att de kantidigarelägga projekt för nära . I kommunerna finnsinvesteringar i gatu- och vägnätet på över 2miljarder kronor som kantidigareläggas. anser, vilket också yrkas i motionen, attregeringen bör utarbeta förslag till åtgärder som möjliggörtidigareläggning av investeringar i infrastruktur. Som exempel på en angelägenåtgärd vill trafikutskottet nämna att verken bör ges möjlighet att finansierasina investeringar med lån. Det är enligt trafikutskottets mening riktigt att ien lågkonjunktur låna till för samhället produktiva investeringar. Däremot ärdet skadligt för landet om lönsamma investeringar inte kan genomföras tillföljd av budgetrestriktioner. vill vidare understrykabetydelsen av att verken har beredskapsbanker med projekt som snabbt kanpåbörjas i en lågkonjunktur.Som framhålls i motion Fi35 (s) bör regeringen också skyndsamt utreda fråganom införandet av en banlag med väglagen som förebild. Syftet med en banlagskall vara att påskynda beslutsprocessen vid järnvägsbyggen.Vad trafikutskottet anfört i sitt yttrande bör enligttrafikutskottet som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi35 (s)yrkandena 11, 14 och 15 tillstyrks därmed av trafikutskottet.Till trafikutskottets yttrande har ledamöterna fråm Moderata samlingspartiet,liberalerna, och fogat en avvikandemening där motionen avstyrks.Finansutskottet delar trafikutskottets uppfattning och anser att vadtrafikutskottet anfört med anledning av motion Fi35 (s) yrkandena 11, 14 och 15bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga infrastrukturfrågorI motion Fi35 (s) yrkas att regeringen tillsätter eninfrastrukturkommission för att påskynda de större projekten, medverka till attöverenskomna delar i storstadspaketen påbörjas samt för att undanröjaoklarheter i övriga pågående projekt (yrkande 12). Motionärerna yrkar vidareatt och får i uppdrag att bilda ett gemensamt bolagmed uppgift att projektera, låta bygga och driva en järnväg mellan Stockholmoch (yrkande 13).Trafikutskottet redovisar i sitt yttrande att på senare tidanvisat betydande extraanslag för investeringar i och underhåll avinfrastrukturen. En stor del av de beslutade projekten är också påbörjade elleravslutade. har vidare erfarit att regeringen arbetar intensivtmed frågor om framtida infrastruktursatsningar och hur de skall finansieras.Regeringen avser att i kommande budgetproposition för redovisa sinaställningstaganden i dessa frågor. Något uttalande av är därför inteerforderligt, anser trafikutskottet.Trafikutskottet skriver vidare att man har uttalat att det ärangeläget att kan byggas. En utbyggnad av projektet har redanpåbörjats på sträckan --efter det att genom skilda beslutsammanlagt anvisats från det särskildainfrastrukturanslaget. Regeringen har vidare givit en finansiell rådgivare iuppdrag att utreda förutsättningarna för att genomföra projektet med en såbegränsad statlig insats som möjligt. Denna utredning kommer attredovisas för regeringen.Trafikutskottet avstyrker för sin del motion Fi35 (s) yrkandena 12 och 13.De socialdemokratiska ledamöterna i trafikutskottet tillstyrker motionen i enavvikande mening till trafikutskottets yttrande.Finansutskottet avstyrker motion Fi35 (s) yrkandena 12 och 13 medhänvisning till vad trafikutskottet anfört.ROT-program för kommunala fastigheter m.m.Socialdemokraterna begär i motion Fi35 att regeringen senast i sambandmed budgetproposition lägger fram förslag till åtgärder för attmotverka nedgången i byggandet. Tänkbara sätt att öka investeringarna är atttidigarelägga investeringar för vård och omsorg, reparation och underhåll avkommunala anläggningar som skolor och dylikt (yrkande 16). I motion Fi37föreslår ett ombyggnads- och reparationsprogram för skolor,ålderdomshem, daghem m.m. Åtgärderna skall finansieras med statliga lågräntelånsom inriktas på varsam upprustning och som hindrar onödigt omfattandeombyggnader (yrkande 7). I motion Fi72 av i (nyd)föreslås att fysiska personer skall ges rätt till avdrag för reparationer somutförs av momsregistrerad firma. Under skall sådant avdragmedges med högst per fastighet eller lägenhet (yrkande 1).Bostadsutskottet delar uppfattningen i motionerna. delarinställningen att överkapaciteten inom byggnadsindustrin bör kunna utnyttjasför ROT-verksamhet . Det är, anser bostadsutskottet,viktigt att vidta åtgärder som ökar sysselsättningen inom olika delar avbyggsektorn. Av bl.a. propositionen framgår att detta också är regeringensambition, påpekar bostadsutskottet.Bostadsutskottet föreslår att , med anledning av de tre motionerna,gör ett tillkännagivande till regeringen som går ut på att regeringen snarastbör redovisa om ytterligare åtgärder bör sättas in för att stimuleraROT-verksamheten.Finansutskottet instämmer i bostadsutskottets uppfattning. Enligt vadutskottet erfarit avser också regeringen att i samband med 1993 årsbudgetproposition lägga förslag som leder till ökad ROT-verksamhet och1994.Utskottet vill betona att i nuvarande arbetsmarknadsläge börsysselsättningsskapande åtgärder inom byggsektorn också kunna inriktas motvissa upprustningsbehov inom den offentliga sektorn. I de tre motionerna gesexempel på sådana där regeringen bör kunna överväga stimulansåtgärder. här anfört med anledning av motionerna Fi35 (s) yrkande 16,Fi37 (v) yrkande 7 och Fi72 (nyd) yrkandena 1 och 2 bör som sinmening ge till känna för regeringen.ROT-program för va-nätetVänsterpartiet föreslår i motion Fi37 att kommunerna erbjuds statliga lånmed gynnsamma villkor till renovering av va-näten (yrkande 6). I motionFi25 för (nyd) fram ett liknande förslag.Bostadsutskottet uppger att det tidigare behandlat motionerav snarlik innebörd. har därvid påpekat att underhållet avva-nätet är en uppgift och att kommunerna har laglig rätt attfastställa va-taxan till en sådan nivå att nödvändiga investeringar kangenomföras. I en avvikande mening stöder Ny demokratis företrädare ibostadsutskottet förslagen i motionerna Fi25 (nyd) och Fi37 (v).Vänsterpartiets företrädare ansluter sig till denna avvikande mening.Finansutskottet anser i likhet med bostadsutskottet att frågan omreparation av va-nätet är en angelägenhet. avstyrkermed hänvisning härtill motionerna Fi25 (nyd) och Fi37 (v) yrkande 6.Moderna museets lokalerI motion Fi37 (v) erinras om att vid /92 beslötatt som sin mening ge regeringen till känna att omgåendeborde få i uppdrag att påbörja projekteringen av nya lokaler för Moderna museetoch (yttr. 1991/92:KrU6y, bet. 1991/92:FiU30 res. 26, rskr.1991/92:350).Investeringar i kultur under en lågkonjunktur är enligt motion 1992/93:Fi37ekonomiskt försvarbara och kan t.o.m. ge ett överskott på lång sikt. Mot dennabakgrund föreslås i motionen att på tilläggsbudget för innevarandebudgetår skall anvisa för att projekteringen och byggandetav skall kunna inledas (yrkande 13).Kulturutskottet noterar i sitt yttrande (1992/93:KrU5y) att regeringenefter beslut beslutat att uppdra åtByggnadsstyrelsen att projektera en ny- och ombyggnad för ochArkitekturmuseet. Projekteringen skall ske i enlighet med det byggnadsprogramsom upprättats på grundval av den spanske arkitekten vinnandeförslag. Projekteringsstart avses ske . Projektering och byggnadslovskall vara klara , varefter upphandling och schaktarbeten avses pågåunder . ,1996, avses inflyttningen ske.Kulturutskottet noterar att regeringen nu fattat beslut som innebär attprojekteringen av ny- och tillbyggnad av och Arkitekturmuseetskall påbörjas. De nya möjligheter som denna ny- och tillbyggnad ger museernaoch den nya byggnaden i sig kommer att få stor betydelse för kulturlivet ilandet.Enligt kulturutskottet sker finansieringen normalt genom att lån upptas iRiksgäldskontoret. Utskottet anser att i den mån regeringen bedömer detnödvändigt att av sysselsättningsskäl anvisa medel över statsbudgeten för dennainvestering ankommer det på regeringen att under den fyraåriga projekterings-och byggnadsperioden återkomma till med förslag om medelsanvisning.Med det anförda avstyrker kulturutskottet motionen.Finansutskottet instämmer i vad kulturutskottet anfört och föreslår attriksdagen avslår motion Fi37 yrkande 13.Besparingar inom områdeI propositionen föreslås besparingar på inomUtrikesdepartementets område avseende bistånd.I propositionen anges att under har avsatt avbruttonationalinkomsten (BNI) till internationellt utvecklingssamarbete.Regeringen kommer även fortsättningsvis att använda sig av nuvarandeberäkningsmetod. Sammantaget skall biståndsramen minskas med 1,5 miljarderkronor jämfört med innevarande budgetårs biståndsram. Nedskärningen kommer ejatt beröra katastrofbiståndet eller bidragen till enskilda organisationer.Målet är att så snart ekonomi så tillåter åter uppnå ettu-landsbistånd som motsvarar av BNI.I motion Fi24 av () yrkasatt u-landsbiståndet utökas väsentligt i förhållande till vad som anges ipropositionen (yrkande 1),att alla besparingsmöjligheter främst inom försvaret tillvaratas i syfte attutöka u-hjälpen (yrkande 2 i denna del),att en minskning av u-hjälpen endast görs tillfällig, dvs. begränsas till ettbudgetår (yrkande 3).I motionen sägs att det vore av stort värde, inte minst symboliskt, omu-hjälpen kunde ligga på oförändrad nivå. I vart fall bör, enligt motionären,en besparing på u-hjälpen göras väsentligt mindre än vad som föreslås ipropositionen och endast tillfällig, dvs. begränsas till kommande budgetår.Vidare sägs det i motionen bl.a. att den nuvarande utvecklingen innebär attpraktiskt taget alla länder i minskar sina försvarskostnader. Det finnsenligt motionärens uppfattning möjligheter till ytterligare begränsningar avförsvarskostnaderna. Även andra möjligheter till utökning av biståndet än viaminskning av försvarsanslaget bör prövas.I motion Fi36 av m.fl. (nyd) yrkas att nivån förbiståndet sänks till 0,av BNI, vilket motsvarar besparingar på ca 4200miljoner kronor (yrkande 2).Motionärerna framhåller att detta motsvarar det mål som fastlagts av FN.I motion Fi42 av (-) yrkas att avslårregeringens förslag om besparing inom område på 1500miljoner kronor avseende bistånd.I motion Fi73 av m.fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att öka opinionsbildningen för biståndets betydelse(yrkande 1),att som sin mening ger regeringen till känna att nedskärningarna ejbör drabba miljöbiståndet (yrkande 2),att som sin mening ger regeringen till känna att det bör prövas attåterställa biståndet till av BNI /95 (yrkande 3).Motionärerna framhåller bl.a. att allmänhetens kunskaper om biståndetspositiva effekter är bristfälliga. Därför behövs ytterligare satsningar påpositiv information för att skapa en kraftfull opinion till försvar förtankarna om en rättvisare fördelning av jordens resurser och för ett generöstsvenskt bistånd.I motion Fi37 av m.fl. (v) yrkande 32 yrkas avslag påpropositionens förslag om besparingar inom område på 1500 miljoner kronor.I motionen anges att nedskärningen av u-landsbiståndet har ett starktsymbolvärde. När inte föregångslandet har råd med solidariteten fårfinansministrar i andra i länder i kris lättare att driva igenom liknandenedskärningar. Det har väckt stor oro i och i FN-organ och är ettgrovt svek mot de fattiga. U-landsbiståndet bör inte heller naggas i kantengenom att användas för att täcka asylkostnader, miljöbistånd till Östeuropaeller fredsbevarande FN-insatser.I motion Fi37 (v) begärs också (yrkande 15) att ett specialdestinerat bidragpå skall avsättas till trähus för återvändande ryskaofficersfamiljer. Som villkor ställs att husen produceras i och attRyssland uppfyller sina utfästelser och drar hem trupperna från Baltikum.Vidare pekas på behovet av kunskapsöverföring till (yrkande14).Utrikesutskottet konstaterar i sitt yttrande 1992/93:UU4y att detuppkomna läget i den svenska ekonomin nödvändiggör kraftfullabesparingsåtgärder på en rad områden. De av regeringen föreslagna åtgärdernaär av olika karaktär och måste betraktas var för sig. Den föreslagnaminskningen av biståndsramen kan inte direkt kopplas till den svenska ekonominsstrukturproblem, ej heller till andra sektorer av den svenska ekonomin, utanfår snarare ses i perspektivet av det allmänt försämrade statsfinansiellaläget.Utrikesutskottet är av uppfattningen att ytterligare nedskärningar avbiståndet, utöver de regeringen föreslagit, ej bör ifrågakomma. Regeringens målär i stället att, så snart ekonomi så tillåter, återgå till ettu-landsbistånd som motsvarar av BNI. Det är inte möjligt att på förhandsäga när detta låter sig göra. En återgång till 1-procentsnivån bör ske såsnart det akuta statsfinansiella läget tillåter. Däremot finns det ej anledningatt direkt koppla frågan om biståndet till en lösning av den svenska ekonominsstrukturproblem.Utrikesutskottet menar att kunskapen om och stödet för 1-procentsmålet är välbefäst i och den allmänna opinionen. är en återgång till1-procentsnivån också en internationellt betydelsefull symbolfråga, varför denäven av det skälet bör prioriteras.I propositionen framhålls att nedskärningen ej kommer att berörakatastrofbiståndet eller bidragen till enskilda organisationer.Utrikesutskottet menar att det är ett lämpligt förfarande. Utskottettillstyrker propositionens förslag avseende biståndets storlek och inriktningoch avstyrker de motionsyrkanden som avser u-landsbiståndet.Finansutskottet biträder utrikesutskottets förslag och tillstyrkerpropositionens förslag och avstyrker motionerna Fi24(s) yrkandena 1--3, Fi36(nyd) yrkande 2, Fi37 (v) yrkandena 14--15 och 32, Fi42 (-) och Fi73 (s).Besparingar inom Försvarsdepartementets områdeRedovisning av erforderliga besparingar inom försvaretFör försvarets vidkommande innebär uppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna att utgifterna vid fullt genomslag skall begränsas med 1,2miljarder kronor . Det skall ske genom att Västgöta flygflottilj (F 6) iKarlsborg samt ytterligare en flygflottilj läggs ned, genom minskadevärnpliktsförmåner samt genom besparingar inom civilförsvaret. Av propositionenframgår att det inte räcker med de föreslagna åtgärderna för att uppnå deteftersträvade sparbetinget. Chefen för kommer därför attinventera vilka möjliga ytterligare åtgärder som kan vidtas för att uppnåsparmålet inom den period som försvarsbeslutet omfattar. Dessa åtgärder kommeratt redovisas budgetproposition.Socialdemokraterna tar i motion Fi35 (yrkande 3) fasta på detta uttalandeoch föreslår att genom ett tillkännagivande markerar att det ärnödvändigt att nästa års budgetproposition innehåller ett trovärdigtbesparingsprogram som berör såväl krigsorganisationen som fredsorganisationen.Försvarsutskottet utgår i sitt yttrande (FöU4y) från att den tillbudgetpropositionen aviserade redovisningen kommer att innehålla de förslag sommed hänsyn till en balanserad krigs- och fredsorganisation är möjliga attgenomföra under innevarande försvarsbeslutsperiod. Med denna förutsättning får,enligt försvarsutskottet, yrkande 3 i motion Fi35 (s) anses bli tillgodosett.Finansutskottet instämmer i försvarsutskottets bedömning och avstyrkermotion Fi35 (s) yrkande 3.Ytterligare besparingar på försvarsområdetFörsvarsutskottet påpekar att det aktuella sparmålet för med sig att deekonomiska ramarna försvarsbeslut nu måste omprövas. Ekonomi- ochverksamhetsförändringar bör prövas samlat när regeringen har redovisat sinaförslag budgetproposition. Av denna anledning avvisarförsvarsutskottet de ytterligare besparingskrav som förs fram av Vänsterpartieti motion Fi37 (yrkande 33) och av () i motion Fi24(yrkande 2). avvisar också det yrkande som Ny demokrati har isin motion Fi36 (yrkande 5) om kostnadseffektiva och rationella satsningarpå försvaret.