bet · GF01UU16 · 1992-04-07 00:00:00 — till detsvenska bidraget under det första året.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion U514 (s).Vad gäller förslagen att upprätta en valutagarantifondbilateralt för enligt motion U520 (nyd) ochmultilateralt tillsammans med andra västländer för de baltiskaländerna enligt motion U537 (fp) finner utskottet att deninternationella erfarenhet som finns av dylika fonder ärintressant. Utskottet anser det emellertid svårt att utan vidareöverföra denna erfarenhet till de baltiska ländernas situation.Utskottet vill också peka på osäkerheten om huruvida dessaländer skulle vara beredda att acceptera den mycket långtgåendeinskränkning av möjligheterna att fatta självständigaekonomisk-politiska beslut som skulle bli följden. En valutafondskulle innebära att fick delansvaret för attupprätthålla strikta budgetrestriktioner i ett annat land sombefinner sig i ett ekonomiskt utsatt läge med åtföljandesvåröverskådliga konsekvenser, inte minst med hänsyn tillsvårigheterna att från början korrekt bedöma fondens lämpligastorlek.Det kan enligt utskottets bedömning föreligga bättrealternativ för finansiellt stöd, t.ex. i form avbetalningsbalansstöd och stabiliseringsfonder som föreslås ipropositionen och i yrkande 3 i motion U531 (fp). Utskottet villdärför överlåta en närmare prövning av värdet av en valutafond iförhållande till andra tillgängliga alternativ till regeringen.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 2 i motion U520(nyd) samt motion U537 (fp) och förklarar yrkande 1 i motionU520 (nyd) och yrkande 3 i motion U531 (fp) besvarade.Förslaget i yrkande 2 i motion U531 (fp) om nordiskfinansiering av baltisk oljeimport bör enligt utskottets meningses som ett förslag till importstöd och därmed värderas iförhållande till andra former av finansiellt stöd som kan varaangelägna.Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till de leveranserav olja som finansierats med katastrofmedel. Härutöver harregeringen fattat beslut om att upprätta en s.k. revolverandefond om 10 milj.kr. för att underlätta Estlandsimport av bl.a. energi. Fonden syftar till att underlättaigångsättande av exportprojekt som kan generera dels medel förpåfyllnad av fonden, dels medel för import i hårdvaluta av t.ex.oljeprodukter.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 2 i motion U531(fp).5. Enskilda sektorer: allmäntPropositionen (s. 243)Den kunskapsöverföring som kommer att ges hög prioritet isamarbetet kan avse utbildningsområdet, hälso- ochsjukvårdssektorn, jordbruksområdet, miljöområdet, kulturområdet,rättsväsendet, näringslivet, administrationen, den kommunalademokratin och förvaltningen m.m.I anslutning till det tekniska samarbetet kan stöd utgå ävenför finansiering av viktiga insatsvaror, teknisk utrustning m.m.Med stöd av statligt riskkapital i s.k. joint ellersamriskföretag kan svenska företag stimuleras att satsa egnaresurser i ett långsiktigt samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa.Lantbruk och livsmedelSammanfattning av motionernaI motion U536 (fp) föreslås stöd till ett baltiskt center påSödertörn med inriktning på att utveckla ett biologisktsjälvförsörjande jordbruk i . I motion U524 (fp)föreslås utbildning av baltiska lantbrukare vid utanför , vilken står införnedläggning.I motion U523 (fp) föreslås att lantbruksutbildning ochlivsmedelshjälp till skall kopplas ihop medomställningen av svenskt jordbruk på så sätt att det statligabidrag som utgår för nedläggning av svensk spannmålsodling istället utnyttjas för bidrag till baltiska lantbrukares odlingav den aktuella jorden i . Genom att finansiera maskineroch insatsvaror skulle nedläggningsbidraget därigenom dels bidratill att hålla det svenska landskapet öppet, dels förmedlalantbrukskunnande, dels skapa en spannmålsskörd som direkt kundetillfalla Baltikum.I ett antal motioner ges förslag om biståndsfinansieradesvenska livsmedelsleveranser till . Imotion U529 (m) och yrkande 5 i motion Jo415 (c) föreslås attbiståndet skall användas till att stödja svenskt fiske attutnyttja de tillgängliga kvoterna av sill och strömming iÖstersjön för leverans till de länder som tidigare bildatSovjetunionen. I yrkande 1 i motion U531 (fp) föreslås attjordbruksproduktionens överskott skall bidra till mat- ochfoderförsörjningen i . I motion U535 (fp) föreslås attden femtedel av det svenska försvarets beredskapslager av matsom omsätts skall sändas till de baltiska länderna.UtskottetNär det gäller utvecklingen av lantbruket i Baltikumkonstaterar utskottet att svenska bidrag har kommit att fåbetydelse genom mångsidiga insatser från bl.a. LRF ochKungliga skogs- och lantbruksakademin. BITS har finansierat vissutbildning i . I motion U524 (fp) och motion U536 (fp)föreslås att stöd skall utgå till insatser knutna tillStenkvista lantbruksskola respektive till ett baltiskt center påSödertörn.Utskottet utesluter inte att de insatser som motionärernaföreslår kan komma i fråga för en finansiering. Det böremellertid vara en uppgift för den beredningsordning sometablerats att göra prioriteringar mellan olika konkreta projektsom har god förankring hos estniska samarbetsparter.Med det anförda anser utskottet motion U524 (fp) och motionU536 (fp) besvarade.Utskottet kan ej stödja förslaget i motion U523 (fp) attutnyttja omställningsbidraget till det svenska jordbruket isyfte att göra det möjligt för baltiska lantbrukare att odla denjord i som annars skulle läggas ned. Utskottet finneratt syftet att utveckla det baltiska lantbruket bäst tillgodosesgenom insatser i samt genom begränsadeutbildningsinsatser vid svenska utbildningsanstalter.Därmed avstyrks motion U523 (fp).I ett antal motioner framförs förslag om utnyttjande avsvenska överskott för att tillgodose livsmedelsbehovet iBaltikum. Det gäller motion U529 (m) och yrkande 5 i motionJo415 (c), enligt vilka en del av stödet till börkunna användas som stöd till svenska fiskare att utnyttjakvoterna i av sill och strömming för leverans till deländer som tidigare utgjort Sovjetunionen.Avsättningssvårigheter gör att dessa kvoter för närvarandeförblir underutnyttjade, som de svenska fiskarna harsvårigheter på grund av torskfiskets tillbakagång.Utskottet har förståelse för de svårigheter som drabbat densvenska fiskerinäringen och finner det önskvärt med en lösningsom kan tillgodose ett optimalt utnyttjande av Östersjönsfiskeresurser. Det är emellertid enligt utskottet inte möjligtatt i detta syfte ta i anspråk medel avsedda att främja våragrannländers långsiktiga utveckling mot marknadsekonomi ochstabil demokrati. Livsmedelsbistånd ingår däremot ofta ikatastrofbistånd. När medel utnyttjas för katastrofbistånd bördetta upphandlas på för mottagaren mest fördelaktiva sätt,vilket i vissa fall kan innebära leverans av svenska produkter.Därmed avstyrks motion U529 (m) samt yrkande 5 i motion Jo415(c).I yrkande 1 i motion U531 (fp) föreslås att det svenskajordbruksöverskottet, i första hand spannmålsöverskottet, börkunna tas i anspråk för att undvika en fortgående bristsituationi . I motion U535 (fp) föreslås att den del, ca20--av det svenska försvarets beredskapslager avmatkonserver som måste omsättas skall ges till debaltiska staterna i stället för att kastas.Beträffande livsmedelsbistånd vill utskottet göra en klardistinktion mellan katastrofbistånd i syfte att avhjälpa en akutnödsituation å ena sidan och å andra sidan mer fortlöpandeleveranser som ett sätt att disponera ett svensktproduktionsöverskott. I det senare fallet föreligger enligtutskottets uppfattning samma risker i som på andra hållatt ett permanent livsmedelsbistånd negativt påverkarförutsättningarna för inhemsk produktion och för strävanden attbli självförsörjande. har goda förutsättningar för eneffektiv jordbruksproduktion, och det är dessa som ett utländsktstöd bör inriktas på att utveckla.Utskottet välkomnar eventuella möjligheter som det svenskaförsvaret kan ha att kanalisera överskottslager av livsmedel förtäckande av de behov som finns i och på andra håll iÖsteuropa. Enligt vad utskottet erfarit har en första sändningav vissa förnödenheter skett. Då detta rör sig om gåvorfinner utskottet ingen anledning att göra något uttalandebeträffande dessa lager i upphandlingssammanhang.Därmed betraktar utskottet yrkande 1 i motion U531 (fp) samtmotion U535 (fp) som besvarade.Stöd till utbildning och kulturSammanfattning av motionernaI motion U511 (s) föreslås att den kunskapsfond som aviseras iregeringens förslag skall avsätta en inte oväsentlig del avtillgängliga medel för kooperativ utveckling i Central- ochÖsteuropa genom de svenska kooperativa företagen.I motion U518 (kds) föreslås att fem föreslagnautbildningslinjer vid i skall finansieras avSverige och delvis bemannas av svenska lärare. I motion U510 (s)föreslås att stöd skall lämnas till , som har enspeciell inriktning på svenska språket och svensk kultur.I motion U522 (fp) lämnas ett antal förslag om utbildnings-och kulturstöd. Svenska universitets- och högskolelärare bör fåbättre möjligheter att föreläsa vid baltiska universitet(yrkande 6), och fler platser vid svenska utbildningsanstalterbör reserveras åt ungdomar från (yrkande 7), liksommöjligheterna underlättas för baltiska ungdomar att få aupairarbete i (yrkande 12). Undervisning i svenska vidbaltiska skolor måste underlättas t.ex. genom svenskalärartjänster (yrkande 11). Förmedling av baltisk kultur tillSverige bör stödjas (yrkande 8) och stöd ges åt föreningar iBaltikum som söker bevara kulturbyggnader och fornminnesmärken(yrkande 9).I motion U502 lämnas förslag till stöd åt hantverkscentrumSkånehantverk i för projekt syftande tillrestaurering av kulturföremål i Central- och Östeuropa.UtskottetVad gäller utbildningsområdet vill utskottet markera att detsvenska samarbetet vid sidan av valutastödet generellt ärinriktat på kunskapsöverföring, varför utbildning i en ellerannan form är ett centralt inslag i de allra flesta insatser.Det gäller inte minst samarbetet genom BITS, vars insatserdelvis kommer att motsvara innehållet i en kunskapsfond. Medhänsyn till den breda inriktning som samarbetet genom BITS harkan enligt vad utskottet erfarit även kooperativa företagutnyttjas av BITS för denna typ av kunskapsöverföring. Samarbetemellan akademiska institutioner för att främja forskning ochhögre utbildning är en viktig del av den av regeringenföreslagna inriktningen. Utbildningssektorn i form av skolor ochgrundutbildning vid universitet är däremot ej bland dem som harprioriterats för det statliga samarbete som finansieras undertredje huvudtiteln. Det utesluter inte att vissa insatser församarbetet mellan olika skolor och universitet kan ske med stödav andra statliga medel. Som utskottet noterade i föregåendebetänkande om östsamarbetet (l990/91:UU16) har ocksåanvisat 30 milj.kr. över åttonde huvudtiteln förforskningssamarbete med nya samarbetsländer, främst i Östeuropa.Härtill anvisas under samma huvudtitel ca l0milj.kr. för s.k. akademiavtal beträffande samarbete påforskningsområdet.Därmed anses motion U511 (s) besvarad.Även om utskottet anser att enstaka insatser inom andrasektorer än de som prioriterats även i fortsättningen skallkunna övervägas, finner utskottet förslaget i motion U518 (kds)att finansiera och delvis bemanna fem utbildningslinjer viduniversitetet i vara av sådan omfattning att det knappastkan komma i fråga som en dylik enstaka insats. Samtidigtbetraktar utskottet stöd till detta universitet som mycketönskvärt, och det är utskottets förhoppning att stöd också tillgrundutbildning där kan lämnas i andra former av svenskahögskolor och universitet. Utskottet vill också hänvisa tillregeringens beslut att över åttonde huvudtiteln finansiera engästprofessur i svenska språket vid i som enföljd av tillkännagivande (l990/91:UU16).Med det anförda avstyrker utskottet motion U518 (kds).Vad gäller förslag om stöd till utbildning och kulturutbyteinkl. studentutbyte som återfinns i yrkandena 6, 7 resp. yrkande8 i motion U522 (fp) anser utskottet att möjligheter härtillinryms inom ramen för propositionens förslag. Något särskiltstöd till baltiska ungdomars aupair-arbete utgår ej. Utskottetkonstaterar dock att de redan har samma möjligheter härtill somungdomar från andra länder.Beträffande undervisning i svenska vid Nuckö skola enligtmotion U510 (s) och generellt i enligt yrkande 11 imotion U522 (fp) vill utskottet hänvisa till att tilldelades 3 milj.kr. l991 för stöd justtill undervisning i svenska i Baltikum.Vad gäller förslaget i yrkande 9 i motion U522 (fp) omutvidgat samarbete med fornminnesföreningar och liknandesammanslutningar i för att restaurera kulturbyggnaderoch historiska minnesmärken, inte minst sådana med anknytningtill , vill utskottet hänvisa till de insatser sommotsvarande föreningar i kan göra och till demöjligheter som finns för stöd till sådana insatser från detanslag för enskilda organisationer som administreras av SIDA.Insatser torde också kunna övervägas inom ramen för detutvidgade kultursamarbete som finansieras genom . Detsamma gäller förslagen i yrkandena 1 och 2 imotion U502 (s) beträffande Skånehantverk. Utskottet vill dock ej uttalasig om dessa förslag i sak utan blott hänvisa till den ordningför beredning av projektförslag som etablerats.Därmed betraktar utskottet motion U510 (s), yrkandena 6, 7, 8,9, 11 och 12 i motion U522 (fp) samt yrkandena 1 och 2 i motionU502 (s) som besvarade.Hälso- och sjukvårdSammanfattning av motionernaEnligt motion U530 (m) är det angeläget att en generös del avanslaget för samarbete med avsätts förmedicinskt kunskaps- och utbildningsbistånd, bl.a. via dennybildade Hälso- och sjukvårdens . I yrkande 5i motion U522 (fp) föreslås svenskt stöd på socialpolitikensområde, inkl. hälso- och sjukvård, barn- och äldreomsorg ochmissbrukarvård. I motion U519 (m, fp) föreslås att stöd skallutgå till utbildning av estniskatandläkare så att det planerings- och utvecklingsarbete somnedlagts på utbildningen av den första kullen om tio tandläkarekan utnyttjas för utbildning av ytterligare några kullarstudenter. I motion U508 (fp) föreslås stöd till utbildning avestniska tandsköterskor och till organiserandet av estnisktandvård.UtskottetUtskottet behandlade i föregående betänkande av detta slag(l990/91:UU16) ett antal förslag på hälso- och sjukvårdsområdetoch konstaterade då bl.a. att den allmänna inriktningen av detsvenska stödet -- med dess prioritering i första hand avkunskapsöverföring till stöd för en fortsatt och fördjupaddemokratisering, marknadsekonomiska reformer och en förbättringav den hårt belastade miljön -- innebär att utrymmet förinsatser på andra områden blir begränsat. Enstaka insatserförekommer likväl inom hälso- och sjukvårdsområdet, t.ex. isamarbete med det polska hälsoministeriet. Utskottet bedömer detangeläget att sådana insatser även fortsättningsvis kanförekomma.Med hänsyn till att behoven och även föreliggande förslag tillinsatser så vida överskrider tillgängliga medel under G-anslagetnödgas utskottet även dra samma slutsats beträffandebehovet av en viss koncentration av insatserna. Utskottetansluter sig till regeringens ovan redovisade uppfattningbeträffande insatsernas inriktning, som ytterligare markerarbehovet av prioritering inom det centralt finansieradesamarbetet.Vad gäller stödet till fortsatt utbildning av ytterligarebaltiska tandläkare, utöver vad som redan sker vidKarolinska institutet med finansiering över annan huvudtitel,anser utskottet att förslag därom får prövas inom ramen för denberedningsordning som etablerats för östsamarbetet.Utskottet vill liksom tidigare peka på att hälso- ochsjukvårdsområdet också är väl lämpat för insatser genomfrivilliga organisationer. Betydelsefulla insatser kan göras ochgörs redan av landstingen, inom de gränser som gäller för dessaskompetens. Utskottet anser alla insatser som på detta sätt kankomma till stånd värdefulla.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna U508 (fp) ochU530 (m) och betraktar yrkande 5 i motion U522 (fp) samt motionU519 (m, fp) som besvarade.Miljövård och kärnkraftssäkerhetSammanfattning av motionernaNy demokrati föreslår i motion U521 att 350 milj.kr. anvisasutöver regeringens förslag till anslaget G1 för miljöbiståndtill såväl i form av tekniskt bistånd somi form av miljöprojekt med medverkan av svensk industri. Iyrkande 6 i motion Jo645 (nyd) föreslås att skall deltaaktivt i europeiskt samarbete för kontroll, avstängning ochförbättring av kärnkraftverk i med prioritet för deex-sovjetiska kärnkraftverken. I yrkande 7 i samma motionföreslås att en väsentlig del av den svenska miljöhjälpen skallgå till miljöinvesteringar i och med hjälp avbeprövad svensk teknologi, till stor del svensk arbetskraft ochsvensk arbetsledning. I motion Jo668 (nyd) föreslås att en delav dessa medel används för projektbundna satsningar för att renaÖstersjön.I motion U527 (v) föreslås att de lån och bidrag som lämnasinom ramen för samarbetet skall få en klar miljöinriktning ochatt skall ställa krav på miljökonsekvensbeskrivningar avalla projekt som villkor för finansiering (yrkande 2). Vidareföreslås i motionen att miljöproblemen i , såvälhärrörande från kärnkraftsavfall som från industrianläggningar,särskilt skall uppmärksammas (yrkande 3). Kärnkraftssäkerhetenbetonas även i motion U525 (s), i vilken föreslås att en del avtillgängliga medel borde avsättas för att med svensk teknik delskontrollera säkerheten, dels avhjälpa brister. Förslag ominsatser på miljö- och kärnsäkerhetsområdet finns även i yrkande3 i motion U522 (fp).I motion U516 (s) föreslås att en del av samarbetet skallinriktas på miljö- och naturresurskartering av Central- ochÖsteuropa, där såväl över- som underexploatering avnaturresurser förekommer.UtskottetUtskottet har tidigare tillstyrkt den finansiella ram somföreslagits under anslaget G. Av statsfinansiella skäl och ikonsekvens härmed avstyrker utskottet förslaget i motion U521(nyd) att ytterligare 350 milj.kr. skall ställas till förfogandeför miljöinsatser.Utskottet välkomnar att miljövårdsinsatser, inkl. åtgärder föratt förbättra säkerheten vid existerande kärnkraftverk, enligtpropositionens förslag utgör ett fortsatt prioriterat område iSveriges samarbete med . En värdefullerfarenhet av miljövårdssamarbete har redan vunnits genominsatser som gjorts eller pågår i de baltiska staterna ochPolen.Regeringschefskonferensen om i l990tillsatte en särskild arbetsgrupp med uppgift att utarbeta ettåtgärdsprogram för att återställa i ekologisk balans.I arbetsgruppen ingår även representanter för ,, Nordiska investeringsbanken samt den Europeiskainvesteringsbanken. Åtgärdsprogrammet, som skall varafärdigställt till april l992, kommer enligt vad utskotteterfarit att uppta ett hundratal av de störstaföroreningskällorna. Huvudelementen i programmet skall enligtregeringschefernas beslut vara påbörjade under l993.Erforderliga åtgärder för att eliminera föroreningarna kommerenligt preliminära beräkningar att kräva medel motsvarande över100 miljarder kronor.Det direkta svenska biståndet på miljöområdet gäller liksom påandra områden i första hand kunskapsöverföring. Utskottetutesluter inte att detta kan gälla också miljökartering somföreslås i motion U516 (s). Som framgår av propositionen hållerregeringen möjligheten öppen för att stöd kan utgå tillfinansiering av viktiga insatsvaror, teknisk utrustning m.m. ianslutning till det tekniska biståndet. är det enligtutskottet uppenbart att miljöinvesteringsprojekt i den meningsom föreslås i yrkande 7 i motion Jo645 (nyd) samt i motionJo668 (nyd) är så resurskrävande att de i första hand måstefinna en finansiering genom det multilaterala banksystemet.Det är enligt utskottet angeläget att regeringen såvälbilateralt som multilateralt fortsätter ansträngningarna attförbättra den svårt belastade miljön i och i synnerheti . Miljöområdet bör förbli ett starktprioriterat område i det svenska samarbetet med berörda länder.Värnandet om miljön i närområde kommer enligtutskottets uppfattning att växa till att bli en avhuvuduppgifterna för vårt internationella samarbete underavsevärd tid framöver.Därmed avstyrks motion U521 (nyd). Utskottet anser yrkande 7 imotion Jo645 (nyd), motion Jo668 (nyd), yrkande 3 i motion U522(fp), yrkande 2 i motion U527 (v) samt motion U516 (s)besvarade.I motion U525 (s) och i yrkande 6 i motion Jo645 (nyd)föreslås insatser för höjande av säkerheten vid kärnkraftverkeni och i yrkande 3 i motion U527 (v) insatser av sådankaraktär speciellt i Murmanskområdet.Utskottet konstaterar att det i Central- ochÖsteuropa finns 58 kärnkraftsreaktorer av sovjetisk konstruktioni drift, varav 40 av äldre konstruktionsmodell. I Sverigesnärområde finns det tio reaktorer av äldre modell. Det gällerfyra på , fyra i Sosnovyj Bor utanför två i i . Härtill kommer ett stort antaluttjänta reaktorer och omfattande lagring av radioaktivt bränslepå . Även lagring av radioaktivt avfall frånuranutvinning utgör ett allvarligt problem i t.ex. . Medhänsyn till vad som är känt om säkerheten vid dessa anläggningarrepresenterar de enligt utskottets uppfattning en omfattandemiljöfara, som kräver omfattande, snabba och internationelltsamordnade insatser.Det är därför glädjande att kärnkraftssäkerheten redan spelaren viktig roll i samarbete med berörda stater. Statenskärnkraftinspektion och har inlettett samarbete med de tre baltiska staterna och med sombl.a. gäller uppbyggnad av lagstiftning och oberoendestrålskydds- och säkerhetsmyndigheter. har redananslagits härtill, och ytterligare 20 milj.kr. planeras förkommande budgetår.Kontakter har tagits för att förbättra säkerheten vidIgnalinaverket i , i första hand för att utarbeta ettprogram för akuta säkerhetsförbättringar i samverkan mellanmyndigheter och industri i och . Ett program förakut erforderliga säkerhetsförbättringar vid samtliga reaktorerav äldre modell i vårt närområde kräver enligt vad utskotteterfarit så omfattande resurser att ett genomförande endast ärtänkbart inom ramen för ett multilateralt program. Utskottetvälkomnar att regeringen spelar en aktiv roll i ansträngningarnaatt få till stånd sådana internationella insatser.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 3 i motion U527(v), motion U525 (s) samt yrkande 6 i motion Jo645 (nyd) sombesvarade.Transport och kommunikationerSammanfattning av motionernaI motion U546 (c) föreslås i yrkande 1 att en satsning påbättre färjeförbindelser och bättre kommunikationer generelltskall ingå i det svenska samarbetet med Central- och Östeuropa.I det planerade stödet bör därför projekt inom infrastruktur ochkommunikationer få en framträdande plats. De framtidakommunikationerna över är därför också enligt yrkande2 en faktor som måste påverka planeringen av infrastrukturen idet svenska kommunikationssystemet.I motion U533 (fp) föreslås att inom ramen för samarbetet medCentral- och hänsyn tas till de stora behov avinfrastrukturinvesteringar som finns, bl.a. i , för attfå till stånd en färjelinje mellan och (yrkande 2).UtskottetUtskottet delar motionärernas uppfattning att förbättradekommunikationer med omvärlden utgör en väsentlig förutsättningför de baltiska staternas utveckling och integration i deteuropeiska samarbetet. Utskottet välkomnar den snabbautvecklingen av flygförbindelserna mellan och debaltiska huvudstäderna. En reguljär färjelinje förbinderStockholm och . Planer finns enligt vad utskottetinhämtat på att etablera en regelbunden färjeförbindelse mellanNorrköping och . Färjelinjen mellan och Gdyniahar utvidgats till att även omfatta . Därmedöppnas också en närmare förbindelse över till ,och . deltar även genom ien förstudie avseende restaureringen av den gamla motorvägenmellan , dåvarande , och . Samtidigtsker med hjälp av bl.a. svenska företag en förbättring avtelekommunikationerna i , vilka är väsentliga för ökadhandel med omvärlden.Utskottet välkomnar varje framsteg som görs i förbättrandetav de baltiska staternas kommunikationer med liksom detengagemang som finns på kommmunal nivå i vårt land för att bidratill utvecklad samfärdsel över .