bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning om olika invandrargrupperskulturer.1991/92:So508 av m.fl. (fp, s, m, c, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om upphävande av bestämmelserna i hälso- ochsjukvårdslagens 14 § om det samlade ledningsansvaret.1991/92:So509 av och i (kds) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av initiativ förinförande av kvalitetsgransknings- och kvalitetssäkringssystem isjukvården, omfattande tillgänglighetsanalyser avbefolkningsansvarsmodell.1991/92:So510 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid transplantation enbart principenom obligatoriskt aktivt samtycke skall gälla,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om donationskort.1991/92:So511 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att utarbeta och genomföra ett heltäckande handlingsprogram isyfte att ge alla barn en rökfri uppväxt och att inspirera barnoch ungdom att aldrig börja röka.1991/92:So512 av Skånberg och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förnyad undersökning av varför kvinnorväljer abort, i avsikt att klarlägga hur samhället bäst kanstödja kvinnor att välja att föda barnet.1991/92:So513 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om som lokaliseringsort förfolkhälsoinstitutet.1991/92:So515 av och Bo G Jenevall (nyd) variyrkas1. att för /93 beslutar minska destatliga bidragen till landstingen för sjukvårdsändamål medsammanlagt ,2. att , om yrkande 1 bifalls och om det befinnsnödvändigt, hos regeringen begär ett utarbetat förslag tillminskade anslag för i punkt 1 angivna ändamål i så god tid attdet kan börja gälla redan fr.o.m. den 1 juli 1992.1991/92:So516 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omedelbara åtgärder för att förebygga ochbehandla kvicksilverförgiftning,2. att begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning angående kvicksilverförgiftning.1991/92:So518 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att börlokaliseras till Skövde.1991/92:So521 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en nysexualvaneundersökning.1991/92:So522 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en helhetssyn på individen ochutformandet av en friskvårdsstrategi, som tar hänsyn tillsambandet mellan hälsa och miljö.1991/92:So523 av m.fl. (c, s, m, fp, kds, nyd,v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attlokaliseringsort för prövas i enlighet medriksdagens tidigare beslut,2. att som sin mening ger regeringen till känna attlokaliseringsort blir Gävle.1991/92:So524 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär handlingsprogrammot tobak i Sverige.1991/92:So525 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att initiera en ny nationellsexualvaneundersökning.1991/92:So526 av och (nyd) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett bättre omhändertagande av personer medlångvariga sjukdomstillstånd och om möjligheterna att förhindraatt ett långvarigt sjukdomstillstånd uppkommer.1991/92:So527 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna atten produktkontroll inkl. biverkningsregister börupprättas för samtliga tandvårdsmaterial med läkemedelsverketalternativt kemikalieinspektionen som tillsynsmyndighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna attfortbildning av verksamma tandläkare bör anordnas i enlighet medvad som anförts i yrkande 3,6. att som sin mening ger regeringen till känna attlandstingen bör anordna fortbildning av primärvårdens personalom symptom som kan orsakas av tungmetaller, särskilt kvicksilverfrån amalgam, samt andra symptom som kan ha sitt ursprung imunhålan.1991/92:So601 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dagbarnvårdarnas möjlighet att startapersonalkooperativ inom barnomsorgen.1991/92:So602 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättande av barnombudsman.1991/92:So603 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av ändring avstatsbidragen till kooperativa daghem i enlighet med vad somanförts i motionen.1991/92:So604 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utredning i syfte att klarlägga förutsättningarna för, ochkonsekvenserna av, behovsprövat barnbidrag.1991/92:So605 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning med uppgift attutarbeta ett system med inkomstprövade barnbidrag.1991/92:So606 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättande av en ombudsman förbarn och ungdom.1991/92:So607 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begränsning i yrkesarbete fördagbarnvårdarna.1991/92:So608 av och Bo G Jenevall (nyd) variyrkas att till Allmänna barnbidrag för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på 16 445 000 000 kr.1991/92:So609 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt den skolförberedande förskolan skall ha skolan som huvudmanoch ingå i den kommunala skolplanen.1991/92:So610 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om sådan ändring av 4 §andra stycket barnbidragslagen (1947:529) som föreslagits imotionen.1991/92:So611 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen till Allmänna barnbidrag för /93anvisar ett förslagsanslag av 16 . (Femtehuvudtiteln).1991/92:So612 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de negativa sidorna av ett vårdnadsbidrag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en ökad föräldrautbildning,4. att hos regeringen begär förslag till lag som geralla barn rätt till barnomsorg,5. att beslutar att barnomsorgen skall vara fulltutbyggd till enligt vad i motionen anförts omfull behovstäckning av förskoleplatser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om resurser till kommunernas utbyggnad avbarnomsorgen,7. att hos regeringen begär förslag till ettregelsystem för privat barnomsorg enligt vad i motionen anförtsom kravet på trygghet och kvalitet i barnomsorgen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barnomsorg i glesbygd,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av utbildning av kommunernasbarnstugepersonal,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av särskilda medel tillvidareutbildning inom barnomsorgen,11. att hos regeringen begär en utredning överhemspråksundervisningen enligt vad som i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbetsgivarnas bidrag tillbarnomsorgen skall användas till barntillsynen,13. att hos regeringen begär en översyn avkommunernas avgiftssystem för barnomsorgen enligt vad som imotionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om personalinflytande och brukardemokrati,15. att begär att regeringen ger iuppdrag att upprätta en plan för återuppbyggnad avbarnvårdarorganisationen,21. att hos regeringen begär att det snarastinrättas en tjänst som barnombudsman,1991/92:So613 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statsbidrag för dagbarnvårdarnas egna barn.1991/92:So614 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att barnomsorgen skall bygga på kristna och humanistiskagrundvärderingar.1991/92:K423 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den förebyggande barnhälsovårdens roll sominformatör.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas22. att beslutar att barn- och studiebidragen höjsfrån enligt vad i motionen anförts.1991/92:Sk656 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning med uppgiftatt modernisera och kraftigt förenkla alkohollagstiftningen.1991/92:Ju806 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsättande av barnombudsmän i landstingoch kommuner,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsning på föräldrautbildning.1991/92:Sf255 av och (nyd) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att landstingens monopol inom sjukvårdenupphävs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att privata bolag eller enskilda motbetalning till sjukhusen tillåts använda sjukhusens resurser förproduktion av sjukvård,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de sålunda engagerade privatasjukvårdsproducenterna får ersättning i relation till hur mångapatienter de tar hand om.1991/92:Sf256 av och (nyd) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det dubbla och ibland tredubblahuvudmannaskapet för sjukvårdens utövande avskaffas, en huvudmanskall ha det totala ansvaret,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det holländska sjukvårdssystemet börstuderas av våra sjukvårdspolitiker.1991/92:Ub474 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sjukvårdens behov av information omsjukdomen och behovet av ekonomiskt stöd till anhörigföreningar.1991/92:Ub810 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att barnomsorgen bör överföras frånsocialtjänstlagen till skollagen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att barnomsorgen bör tillhöra skolverketsansvarsområde.1991/92:T908 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av reglerna för bilstöd.1991/92:A805 av och () variyrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts rörande forskning och behandling av kvinnorssjukdomar,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärkning av mödravårdens resurser.1991/92:A817 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen på familjepolitiken.Inriktningen av socialpolitikenBudgetpropositionenI budgetpropositionen 1991/92:100 bil. 6 redovisar regeringensin syn på inriktningen av välfärdspolitiken. Där understryksatt välfärdsstatens grundläggande ideologi -- att alla har rätttill välfärdsstatens förmåner -- skall vara vägledande också iframtiden. Alternativet skulle vara ett selektivt system, somsiktar in sig på att stödja bara dem som har de sämstaförutsättningarna. Ett selektivt system har många nackdelar,framhålls det i propositionen. Det förutsätter mer av prövningoch kontroll och skapar också marginaleffekter.Enligt propositionen måste staten ha det yttersta ansvaret föratt alla medborgare ges en grundläggande trygghet vidarbetslöshet, sjukdom, ålderdom och handikapp. Dessa insatsermåste även till den alldeles övervägande delenfinansieras gemensamt och efter förmåga, heter det. Regeringenkommer utifrån synen på alla människors lika värde att utvecklavälfärdspolitiken så att speciellt de mest utsatta människornasoch gruppernas livssituation förbättras.I propositionen erinras särskilt om de människor som lever i"det glömda " -- utsatta barn, handikappade, gamla ochsjuka som genom politiska beslut skulle kunna få sin situationförbättrad, men som ännu inte har fått en tillräcklig del avvälståndet. Regeringen anser det vara en central uppgift attlyfta fram dessa människors behov i ljuset och att försökatillgodose dem.I propositionen påpekas vidare att ekonomi är i krisoch att detta innebär ett hot mot välfärdsstaten. Ett samhälledär ekonomin inte växer har till slut inte råd med en välutbyggd välfärd. Enligt finansplanen, bilaga 1 tillbudgetpropositionen, lägger regeringen stor vikt vid en rättvisfördelning. Bara ekonomisk tillväxt gör det i längden möjligtatt bedriva en effektiv fördelningspolitik. Därför måste deekonomiska problemen angripas med kraft. Eftersom de socialautgifterna motsvarar närmare en tredjedel av BNP måste en stordel av anpassningen ske inom det sociala området. Dessutom harvissa offentliga system under utvecklatsutan tillräcklig kontroll. I propositionen uppges att regeringenavser att bearbeta de strukturella problem som finns inomsocialförsäkringssektorn. Det är viktigt att de socialatransfereringarna ändras så att de motverkar utslagning ochstimulerar till arbete och sparande, heter det. Detstatsfinansiella läget gör det vidare nödvändigt att prioriterade sociala behov som är störst och att skära ned en del av demindre angelägna utgifterna för att skapa utrymme för åtgärdersom är viktiga för att få fart på den svenska ekonomin. Envägledande princip bör därvid vara att socialförsäkringen skalltäcka större delen av, men inte hela, inkomstbortfallet. Enannan bör vara att också på andra sätt hävda arbetslinjen, bådeinom socialförsäkringssystemet och inom övriga delar avsamhället.För att människor skall känna trygghet och vara beredda attbidra till finansieringen av välfärdsstaten är det enligtpropositionen viktigt att de känner att de får valuta för sinaskattepengar. Därför måste de offentliga verksamheterna bli ännubättre. Genom en "inre reformation" måste den offentligasektorns arbetsformer förnyas och kommuner och landsting sporrastill effektivare resursanvändning. Vidare måste de som ärverksamma inom olika sociala områden själva få möjlighet attdriva verksamhet i konkurrens med kommuner och landsting. På såsätt kan bättre och billigare tjänster skapas. Denna förnyelsekommer att ge inte minst tusentals kvinnor större inflytande ochansvar på arbetet och därmed ta till vara deras kompetens ocherfarenhet på ett bättre sätt. I propositionen betonas också detideella engagemangets betydelse när det gäller att täppa tillhålen i välfärdsstatens skyddsnät och ta vara på människorsvilja att hjälpa varandra.En uppgift som i propositionen framhålls som mycket viktig ärförnyelsen av välfärdsstaten genom vad som kallas envalfrihetsrevolution. Traditionellt har den enskilde haft mycketsvårt att påverka innehållet i den vård, omsorg och utbildningsom kommun och landsting tillhandahåller, heter det ipropositionen. är det regeringens avsikt att ge den enskildaindividen ökade möjligheter att bestämma vilken läkare han ellerhon vill anlita, hur barnomsorgen skall ordnas och äldreboendetutformas osv. -- en valmöjlighet som bara den redanresursstarke haft. Välfärdsstaten skall utvecklas så att deninte bara ger trygghet till alla utan också valfrihet till alla.Beträffande budgetförslagens huvudinriktning anförs bl.a.följande.Samhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljernautgörs främst av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg,bostadsbidrag, föräldraförsäkring, bidragsförskott,barnpensioner samt statsbidrag för handikappade barn. Detekonomiska familjestödet syftar till att omfördela resurser överlivscykeln genom att inkomsttagare som inte ärförsörjningsansvariga för barn bidrar till att stödjabarnfamiljerna deras ekonomiska behov är somstörst.Det sammanlagda direkta stödet till barnfamiljerna år 1992beräknas till . Till detta kommer statensbidrag till barnomsorgen med 13,7 miljarder kronor.Regeringen kommer enligt propositionen att lägga fram förslagom ett nytt familjestöd. Det är regeringens strävan att utformadet som ett vårdnadsbidrag, lika för alla barn. Denstatsfinansiella utvecklingen är av avgörande betydelse för ivilken takt detta stöd byggs ut.Från socialförsäkringssystemet utgår förmåner som kanhänföras till två olika huvudändamål -- försäkring vid sjukdomoch handikapp och försäkring vid ålderdom.Förmåner som utgår i samband med sjukdom och handikapp ärsjukpenning, sjuklön från arbetsgivare, ersättningar i sambandmed rehabilitering, ersättningar till sjukvårdshuvudmännen,läkemedelsförmåner, tandvårdsersättning, förtidspensioner,arbetsskadeersättning, handikappersättningar och ersättning vidnärståendevård. Därtill kommer att förtidspensionärer kan harätt till kommunalt bostadstillägg.De socialförsäkringsförmåner som är hänförliga till ålderdomär ålderspensioner i form av folkpension och allmäntilläggspension, kommunalt bostadstillägg till folkpension,delpension och särskilt pensionstillägg till föräldrar somvårdat sjukt eller handikappat barn. Till denna kategori hänförsäven efterlevandepensioner till vuxna. Ålderspensionärer kanvidare ha rätt till handikappersättning.I regeringens långsiktiga strategi för att bryta denekonomiska stagnationen och lägga grunden för en ny period avtillväxt ingår att minska de offentliga utgifternas andel avBNP. För socialförsäkringens del innebär detta, enligtpropositionen, en inriktning på att öka inslaget av självriskför olika förmåner, bl.a. genom att den andel som konsumentenbetalar justeras upp från nuvarande nivåer. Om försäkringarnainte täcker av ett inkomstbortfall leder det sannolikttill ett mindre utnyttjande, heter det i propositionen. Vidareär det enligt regeringen väsentligt att på olika sätt ökasambanden mellan de avgifter som finansierar förmånerna och deförmåner som kommer individerna till del. De förändringar inomsocialförsäkringen som föreslås i budgetpropositionen omfattarett antal åtgärder som sägs innebära utgiftsminskningar, delstill följd av ökad avgiftsfinansiering resp. sänktakompensationsnivåer, dels till följd av de volymminskningar somföljer av de förändrade förmånsreglerna.I propositionen aviseras att införs isjukförsäkringen fr.o.m. . I samband med dettahöjs sjuklönen den tredje dagen från till avinkomsten. Arbetsskadeförsäkringen skall ses över, varvid iförsta hand skall prövas möjligheten att införa en obligatoriskarbetsskadeförsäkring som tecknas i privata försäkringsbolag.En parlamentarisk arbetsgrupp har fått i uppgift att utarbetaförslag till ett nytt system för den allmänna pensioneringen.Samtidigt är det enligt propositionen viktigt att uppmärksammabehovet av åtgärder med syfte att förbättra förhållandena för desämst ställda pensionärerna. Möjligheterna till en höjdgrundpension liksom riktade åtgärder till dem som har det sämstställt kommer att utredas i särskild ordning.Av samhällsekonomiska skäl föreslås att delpensionen avskaffasunder . Tandvårdsförsäkringen ändras så attpatienternas andel av tandvårdskostnaderna ökar. Egenavgiftenvid köp av receptbelagda läkemedel kommer att höjas vid köp avmer än ett läkemedel, och ett referensprissystem för läkemedelavses att införas , vilket innebär attersättningen för läkemedel från den allmänna försäkringenbaseras på det billigaste alternativet när flera likvärdigaläkemedel förekommer.I propositionen uppges att samhällets utgifter förersättningar vid sjukdom och nedsatt arbetsförmåga har ökat ioroväckande takt . Det s.k.ohälsotalet, som utgör ett mått på frånvaro från arbetsmarknadentill följd av sjukdom, arbetsskada eller förtidspension, harunder den senaste tioårsperioden stigit med , vilketi sin tur resulterat i en kraftig ökning av försäkringenskostnader. Dessa kostnadsökningar har enligt propositioneninneburit en kraftig påfrestning på samhällsekonomin.Ohälsotalet nådde sitt maximum . Därefter harohälsotalet sjunkit, främst beroende på en nedgång av antaletersatta sjukpenningdagar. Regeringen framhåller att det är ettviktigt välfärdsmål att få ned ohälsotalet ytterligare. Enminskning av ohälsotalet innebär dessutom ett minskatfinansiellt tryck på socialförsäkringssystemet.Målet för hälso- och sjukvården i är enligtpropositionen en god hälsa och en vård på lika villkor för helabefolkningen. Detta gäller för alla oavsett ålder och kön,sociala förhållanden, inkomst eller bostadsort. Utmaningen försvensk sjukvård är enligtpropositionen att klara detta mål utan att nya resurser tillförsvårdområdet i den takt som gällt under det senaste årtiondet.Det kräver effektivisering, vilket kan uppnås genom attpatienternas fria val av vårdgivare styr resurstilldelningen ochgenom att olika vårdgivare tillåts att konkurrera med varandra.Regeringen kommer att föreslå förbättradeförutsättningar för ett husläkarsystem. Reformen införs stegvisoch beräknas vara genomförd senast under år 1995.Husläkarsystemet leder enligt propositionen till eneffektivisering av sjukvårdens organisation genom att vården kanerbjudas på rätt vårdnivå. Därtill kommer en successivt vidgadetableringsfrihet för läkare att skapa en konkurrenssituationsom förhoppningsvis kan ge ytterligare effektivitetsvinster.Även om svensk sjukvård och äldreomsorg i många avseendenpräglas av hög professionalism och kvalitet är regeringen starktmedveten om de växande problemen inom dessa områden. Attförbättra och förändra vården blir en av välfärdspolitikensviktigaste uppgifter framöver, heter det i propositionen.En utredning kommer att tillsättas med uppgift att pröva olikamodeller för sjukvårdens framtida organisation och finansiering,däribland en obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Enligt dedirektiv för utredningen som utfärdats skall utredningendels analysera och bedöma hälso- och sjukvårdens resursbehovfram , dels överväga hur sjukvården bör finansierasoch organiseras på den övergripande samhällsnivån. (Beträffandedet närmare innehållet i direktiven, se nedan s. )Vidare har, enligt vad som aviserats i budgetpropositionen, enparlamentarisk utredning tillsatts med uppdrag att bl.a.överväga hälso- och sjukvårdens uppgift i det modernavälfärdssamhället och lämna förslag till vilka etiska principersom bör ligga till grund för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården.Regeringen aviserar att den kommer attföreslå att en lokal försöksverksamhet med finansiellsamordning mellan sjukvården och socialförsäkringen påbörjassnarast.Äldreomsorgen och psykiatrin är två områden där det enligtpropositionen fortfarande råder stora brister. Det ärregeringens ambition att medverka till nya lösningar på dessaområden. Beträffande äldrevården anförs i propositionen att dens.k. Ädelreformen innebär en kraftig omstrukturering ochförhoppningsvis en kvalitetshöjning, dels genom desamordningsvinster som bör uppkomma, dels genom de särskildasatsningar på bl.a. gruppboende och eget rum som sker inom ramenför reformen.Vården och omsorgen av psykiskt störda är föremål för enstatlig utredning som skall redovisas till sommaren.Det nya kommer att starta sin verksamhetden . Meningen är att detta skall få ett övergripandeansvar att följa och driva hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete. Frågor som utöver alkohol,narkotika och tobak kan komma att ingå i ansvarsområdet ärolycksfallsskador, sex och samlevnad, kost, allergier och aids.Dessutom kan institutet driva program för särskilda grupper,t.ex. för barn och ungdomar samt dem med de störstahälsoriskerna.Under 1980-talet ökade de totala driftkostnaderna för denoffentliga hälso- och sjukvården i fasta priser. Merän hälften av denna ökning (10,) kan emellertid hänföras tillbefolkningsförändringarna , medan återstoden(8,) återspeglar utrymmet för serviceförändringar, dvs. ennettoökning motsvarande per år.Skillnaderna i vårdresurser och vårdkonsumtion mellan olikadelar av landet och mellan olika delar av befolkningen var dockbetydande. Driftkostnaderna varierade mellan drygt8600 kr. per invånare mellan olikasjukvårdshuvudmän.