bet · GG01NU19 · 1992-12-08 00:00:00 — Centrala resurser ochbeslut sägs däremot leda till att efterfrågan får bestämmafördelningen.Den centrala funktionen när det gäller nyföretagarlån bör,enligt regeringens förslag, i huvudsak inriktas på att pröva omkriterierna för att erhålla ett lån är uppfyllda. Vidare skallen kontinuerlig uppföljning av utfallet av kreditgivningen ske.Förslaget att lägga hela beslutsfunktionen hos en centralinstans -- Industri- och nyföretagarfonden -- kritiseras i 15motioner. I stället förordas en fördelning av denna funktionmellan fonden och de regionala utvecklingsfonderna.I Socialdemokraternas kommittémotion 1992/93:N29 liksom i åttaandra motioner (s) -- motionerna 1992/93:N18 (s), 1992/93:N19(s), 1992/93:N21 (s), 1992/93:N22 (s), 1992/93:N26 (s),1992/93:N28 (s), 1992/93:N30 (s) och 1992/93:N32 (s) -- uttalasstöd för regeringens grundprincip att en statlig organisationför stöd till nyföretagande bör bygga på befintliga struktureroch organ. Enligt motionärernas mening är utvecklingsfonderna deorgan som har störst erfarenhet och kompetens på området och somdessutom har en närhet till de små och medelstora företagen.Motionärerna anser att förslaget att ålägga en central statligstiftelse att även fatta beslut i enskilda kreditärenden intefyller behovet av en marknadsanpassad och kundnära organisation.De förordar därför i stället att utvecklingsfonderna -- påuppdrag av Industri- och nyföretagarfonden -- ges dragningsrättoch kommissionärsroll att bedriva finansieringsverksamhetgentemot såväl befintliga som nya företag. Den centralaIndustri- och nyföretagarfonden bör, sägs det i vissa avmotionerna, endast fatta beslut om större projekt som avser stödtill utveckling av nya produkter och marknadssatsningar, dvs. iprincip i enlighet med Industrifondens nuvarande verksamhet.I två av de här nämnda motionerna -- motionerna 1992/93:N18(s) och 1992/93:N26 (s) -- tas också en näraliggande fråga upp.Den gäller krav på uttalande av rörande möjligheternaför utvecklingsfonderna att tillhandahålla flexibla ochkundanpassade finansieringsformer. Eftersom det finns storaolikheter mellan olika finansieringsärenden vad avser t.ex.marknadssituation, ägarsammansättning och affärsidékrävs det mångfald, flexibilitet och företagsanpassning ikreditgivningen, anser motionärerna.Regeringens förslag om någon form av central hantering skulleallvarligt motverka grundtanken om en bättre, smidigare ochobyråkratisk kreditförsörjning så nära marknaden som möjligt,sägs det i motion 1992/93:N25 (m). Likartade resonemang förs imotionerna 1992/93:N23 (c), 1992/93:N27 (c), 1992/93:N31 (c) och1992/93:N34 (kds). I motionerna förordas i stället attutvecklingsfonderna skall ges i uppdrag att bedrivafinansieringsverksamhet för Industri- och nyföretagarfondensräkning.I partimotionen 1992/93:N33 (v) framförs ett mer långtgåendekrav än i de 14 nämnda motionerna. Motionärerna anser att demedel som Industri- och nyföretagarfonden enligt regeringensförslag skall disponera för andra ändamål än stöd tillutveckling av nya produkter och marknadssatsningar i ställetskall fördelas på de olika utvecklingsfonderna.Förslaget att regionalisera Industri- och nyföretagarfondensverksamhet välkomnas i motion 1992/93:N17 (s, m, kds). Särskiltlämpligt anser motionärerna det vara att förlägga ettfilialkontor till . Motionärerna erinrar om attriksdagen (bet. 1991/92:FöU12) beslutat omnedläggning av Bråvalla flygflottilj -- F13. Staten har,enligt motionärerna, i egenskap av arbetsgivare för de anställdapå F13 ett betydande ansvar för näringslivsutvecklingen iNorrköping.Utskottet delar uppfattningen -- som kommer till uttryckbåde i propositionen och i de här aktuella motionerna -- attorganisationen för det statliga stödet till produktutvecklingoch nyföretagande bör bygga på befintliga strukturer och organ.Industri- och nyföretagarfondens medel måste utnyttjas på etteffektivt sätt. Därför bör fondens organisation vara rationell,effektiv och obyråkratisk.Vidare anser utskottet att beredningen av den typ avkreditärenden det är fråga om kräver närhet till såväl projektensom de berörda företagen. Fonden bör därför samarbeta med sådanaregionala organ som har kompetens på området, t.ex.utvecklingsfonder, handelskamrar och banker. Beredningen bör imånga fall kunna delegeras till dessa organ. Även den löpandeuppföljningen av olika låneärenden bör i många fall kunnadelegeras på samma sätt. Enligt utskottets mening kommer därmedbehovet för Industri- och nyföretagarfonden att inrätta lokalafilialkontor vara mycket litet.Utskottet förutsätter att regeringen vid den närmareutformningen av organisationen beaktar de synpunkter somutskottet här har anfört. Med det sagda tillstyrks propositioneni berörd del. De aktuella motionerna avstyrks i motsvarandedelar.Industri- och nyföretagarfondens resurser samtSmåföretagsfondenDe organ som med bl.a. sina finansiella resurser skall ingå iuppbyggnaden av en verksamhet för s.k. såddfinansiering är, somtidigare nämnts, Industrifonden och Småföretagsfonden.Övergången till ny organisation kräver beslut av itre avseenden. Det första gäller ändrade riktlinjer förIndustrifondens verksamhet och organisation med åtföljandeslutsats om ökat kapitalbehov. För det andra krävs beslut omändrade riktlinjer för Småföretagsfondens verksamhet och beslutom att fonden skall avvecklas, med åtföljande slutsats attfondens kapital efter hand skall återbetalas till staten.Slutligen krävs beslut om att de medel som Småföretagsfondenförutsätts återföra till staten får tillföras den nuvarandeIndustrifonden. Eftersom de två stiftelserna är självständigajuridiska personer erfordras deras medverkan i genomförandet.Småföretagsfonden förvaltas av . Fondenstillgångar uppgick till 1200 miljonerkronor, varav utgjordes av likvida medel, 70miljoner kronor av engagemang i företag och 760 miljoner kronorav aktier i de sex nuvarande regionala riskkapitalbolagen. Dessaaktier har, som redovisats i det föregående, sålts tillstaten.Industri- och nyföretagarfondens medel bör baseras på i förstahand Industrifondens nuvarande kapital på ca 1200 miljonerkronor, sägs det i propositionen. Regeringen föreslår därvid attden tidigare beslutade indragningen av ,varav återstår, nu skall avbrytas. Industri-och nyföretagarfonden bör vidare, så snart det är möjligt,tillföras Småföretagsfondens medel på ca 1200 miljoner kronor.Därefter skall Småföretagsfonden avvecklas.Industri- och nyföretagarfondens medel skulle därmed på siktkomma att uppgå till ca . EftersomIndustrifondens nuvarande medel i stor utsträckning är uppbundnai konkreta projekt innebär det att ca 1200 miljoner kronorblir tillgängliga för nyföretagarlån. bör, anförs det ipropositionen, en utredning pröva om utvecklingsfondernaskvarvarande kapital på ca kan överförastill Industri- och nyföretagarfonden (se vidare i det följande).Det avkastningskrav som, enligt regeringens mening, börställas på verksamheten är att resultatet sett skall innebära att stiftelsens kapital realt behållsoförändrat. En generell utvärdering av verksamheten bör görasinom en femårsperiod.Det är svårt, anförs det i motion 1992/93:N22 (s), attåstadkomma att beredning, uppföljning och beslut utförs på ettansvarsmedvetet och effektivt sätt av organ som inte har ettdirekt ansvar för de aktuella medlens avkastning. Mot bakgrundav motionärernas tidigare nämnda krav på att besluten omnyföretagarlån och produktutvecklingsprojekt upp till ca3miljoner kronor skall decentraliseras tillutvecklingsfonderna, anser de att Småföretagsfondens medel på ca1200 skall överföras till fonderna.I motion 1992/93:N35 (-) krävs det en större satsning pånyföretagarlånen; 3--erfordras enligtmotionären. Han erinrar om att det i departementspromemorianangavs att ca 840 företag skulle kunna få del avnyföretagarlånen, under förutsättning att det genomsnittligalånebeloppet uppgick till . Motionären anför attdet är betydligt fler företag än så som inte kanfinansiera sina projekt på kreditmarknaden.Utskottet anser att den modell som regeringen valt för atttillföra Industri- och nyföretagarfonden de erforderliga medlenär ett lämpligt tillvägagångssätt. Efter den försäljning tillstaten av Småföretagsfondens aktier i de sex regionalariskkapitalbolagen som har genomförts, består fondenstillgångar nästan uteslutande av likvida medel. Dessa kanomedelbart överföras till Industri- och nyföretagarfonden.Därefter bör Småföretagsfonden avvecklas.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag avseendeIndustrifondens och Småföretagsfondens medel. Detta innebär attmotionerna 1992/93:N22 (s) och 1992/93:N35 (-) avstyrks iberörda delar.Utredning om utvecklingsfondernaTillkomsten av de nya kommersiella riskkapitalbolagen och denföreslagna verksamheten med nyföretagarlån kan, enligtregeringen, förväntas leda till att behovet av de regionalautvecklingsfondernas finansieringsverksamhet minskar. Ennormalisering av läget på kreditmarknaden kommer att verka isamma riktning. Med hänvisning till den återhållsamhet ikreditgivningen som bankerna tillämpar anserregeringen att utvecklingsfonderna tills vidare bör fortsättamed sin finansieringsverksamhet.Regeringen förutsätter att utvecklingsfonderna även ifortsättningen bedriver sin finansieringsverksamhet så att lägstcirka en tredjedel av nyutlåningen riktar sig till nya företag.Vidare anser regeringen att utvecklingsfondernas lån till nyaföretag bör lämnas enligt regler som ansluter till dem somIndustri- och nyföretagarfonden föreslås tillämpa förnyföretagarlånen. Regeringen bedömer att det är möjligt att göradenna typ av avgränsningar i finansieringsverksamheten inomramen för gällande avtal mellan staten och landstingen -- och iförekommande fall kommunerna.I propositionen informeras om -- utan formellhemställan -- att regeringen avser att tillsätta en utredningmed parlamentarisk förankring för att övervägautvecklingsfondernas framtida ställning och roll som statensstödorgan för små och medelstora företag i hela landet. Därvidskall prövas vilka verksamhetsuppgifter fonderna skall ha liksomfrågan om lämpliga huvudmän. I fråga om fondernasfinansieringsverksamhet bör utredningen inriktas på att prövaom, och när, verksamheten kan upphöra, sägs det i propositionen.I så fall skall fondernas medel betalas in till Industri- ochnyföretagarfonden via staten, anser regeringen.Uppdraget för den aviserade parlamentariska utredningen omutvecklingsfonderna tas upp i fem motioner -- motionerna1992/93:N22 (s), 1992/93:N28 (s), 1992/93:N32 (s), 1992/93:N27(c) och 1992/93:N231 (c). Gemensamt för motionärerna är att deanser att en utgångspunkt för utredningen skall vara attutvecklingsfonderna skall finnas kvar eller -- som det uttrycksi vissa av motionerna -- skall ses som en resurs för framtiden.Liknande synpunkter framförs i Socialdemokraternaskommittémotion /93:N29 (s), dock utan något yrkande i saken.I vissa motioner sägs att i den process som pågår med en ökadintegration i och en ökad internationalisering börutvecklingsfonderna ha en roll att spela i framtiden.I detta sammanhang vill utskottet erinra om den framställansom utskottet lämnade till revisorer om engranskning av effektiviteten i utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet. Enligt vad utskottet har erfarit harrevisorerna tagit upp ärendet i sin arbetsplan. I avvaktan påden nu aviserade utredningen kommer dock inget utredningsarbeteatt utföras av revisorerna.Utskottet ser positivt på regeringens avsikt att låtautreda utvecklingsfondernas framtida roll och ställning. Ensådan utredning bör, som sägs i propositionen, ha enparlamentarisk förankring och arbeta relativtförutsättningslöst. Mot denna bakgrund finns det, enligtutskottets mening, inte anledning för att på förhandgöra uttalanden om utvecklingsfonderna av den typ som krävs i dehär aktuella motionerna. Sådana uttalanden skulle inte främjautredningsarbetet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1992/93:N22(s), 1992/93:N28 (s), 1992/93:N32 (s), 1992/93:N27 (c) och1992/93:N31 (c) i här aktuella delar.SIFUStiftelsen Institutet för Företagsutveckling (SIFU), medstaten som huvudman, inrättades och bedriverfortbildning i bl.a. tekniska ämnen (prop. 1979/80:88, bet.NU41). Verksamheten bedrivs i och Borås.Det framhålls i propositionen att SIFU har utvecklat ochtillhandahållit vissa kurser som inte har ansetts lönsamma isnäv företagsekonomisk mening, men som ändå har ansetts främjaföretagens utveckling och påskynda teknikspridningen. harköpt utbildningstjänster m.m. från SIFU.Enligt regleringsbrev för /93 får frånanslaget Småföretagsutveckling upphandla utbildningstjänsterfrån SIFU och andra utbildningsarrangörer intill ett belopp omhögst . Omsättningen hos SIFU uppgick år 1991till ca . är ca 75 personeranställda.Verksamheten vid SIFU har kommit att i hög grad likna ochkonkurrera med den som bedrivs av kommersiellautbildningsföretag och riskerar därmed att snedvridakonkurrensen, sägs det i propositionen. Staten bör därför intelängre delfinansiera SIFU efter /93. Vidarebör det statliga engagemanget som huvudman för stiftelsenupphöra. Enligt regeringens mening kan det lämpligen ske genomatt huvuddelen av SIFU:s verksamhet övergår i bolagsform, ochatt bolaget därefter avyttras till någon annan intressent elleratt statens engagemang på annat sätt avvecklas.Regeringen hemställer om bemyndigande att vidta deåtgärder som behövs för att SIFU:s verksamhet skall förändras ienlighet härmed. Eftersom stiftelsen är ett självständigträttssubjekt fordras dess medverkan till åtgärden, sägs det ipropositionen.Regeringens förslag beträffande SIFU har föranlett tremotioner.I kommittémotionen 1992/93:N29 (s) avvisas förslaget om enprivatisering av SIFU. Motionärerna anser att det moratorium förförsäljning av statliga företag och fastigheter som införs ienlighet med överenskommelsen mellanföreträdarna för regeringen och Socialdemokraterna även omfattarSIFU. Förslaget om att SIFU skall ombildas till aktiebolagavvisas dock inte av motionärerna, under förutsättning att ensådan företagsform anses mer lämplig för verksamheten.Staten bör bibehålla sitt engagemang som huvudman för SIFUt.o.m. , anförs det i motion 1992/93:N20 (c, s, m, fp,kds). I det rådande konjunkturläget är det enligt motionärernaolämpligt att sälja SIFU. Företagen i och i övrigaVästsverige skulle påverkas negativt av ett sådant beslut.Motionärerna erinrar om att regeringen i olika sammanhang hardeklarerat att möjligheterna att få fram nya ochkonkurrenskraftiga industriarbetsplatser ligger hos de små ochmedelstora företagen. I denna process är SIFU en viktig resurs,hävdar motionärerna.Den föreslagna privatiseringen av SIFU godtas i partimotionen1992/93:N33 (v) under förutsättning att regeringen möjliggör förpersonalen att ta över driften. Privatiseringen måste ocksågöras på ett sådant sätt att konkurrensen inom branschen inteäventyras, anser motionärerna.Förutsättningarna för den verksamhet SIFU bedriver har enligtutskottets mening förändrats. Verksamheten har storalikheter med motsvarande verksamhet som bedrivs av kommersiellautbildningsföretag. Ett fortsatt statligt engagemang i SIFUskulle därmed kunna medföra snedvridningar av konkurrensen.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag beträffandeSIFU.Utskottet utgår vidare ifrån att regeringen ombesörjeravvecklingen av det statliga engagemanget i SIFU på ett sådantsätt att det står i överensstämmelse med den träffadeöverenskommelsen avseende försäljning av statliga företag ochfastigheter. Därmed avstyrker utskottet motion 1992/93:N29 (s) iberörd del. Även de två övriga här aktuella motionerna --1992/93:N20 (c, s, m, fp, kds) och 1992/93:N33 (v) -- avstyrks iberörda delar.RegelreformeringI propositionen lämnas i ett särskilt avsnitt en redogörelseför regeringens arbete med regelförenkling och avreglering.Det påpekas att arbetet med regelreformering består av tvådelar. Den ena är att förenkla och begränsa statsmakternasstyrning genom regler i form av lagar och förordningar. Denandra är att förenkla och begränsa uppgiftslämnandet förstatistik samt tillsyn och kontroll.Insatserna för att begränsa, förenkla och effektiviseraregelsystemen och samhällsorganens informationsinsamling ärinordnade i det löpande arbetet inom och deolika myndigheterna. I propositionen lämnas en översiktligredogörelse för vidtagna åtgärder. Blandsakområden inom område som berörs avreformarbetet nämns i propositionen konkurrensområdet ochbyggområdet. På båda områdena anges att anpassning till reglerinom EG och i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) har varit ett motiv för förändringar.I partimotionen 1992/93:N33 (v) sägs att regeringen även inomEES bör verka för en regelreformering. Behovet är, enligtmotionärerna, kanske större i det sammanhanget än i Sverige.Riksdagen borde göra ett uttalande härom.Utskottet anser att arbetet med regelreformering är mycketangeläget. Som framgår av redovisningen i propositionentillmäter regeringen detta arbete stor vikt. Utskottet utgårfrån att detta synsätt också kommer att prägla agerandeinom EES. Något behov av ett särskilt uttalande av isaken kan utskottet inte finna. Motion 1992/93:N33 (v) avstyrkssålunda i berörd del. beträffande behovet av riskkapitalatt avslår motionerna 1992/93:N22 yrkande 2,1992/93:N26 yrkande 1 och 1992/93:N29 yrkande 1,res. 1 (s)2. beträffande avslag på regeringens förslag omIndustrifondenatt avslår motion 1992/93:N33 yrkande 1,men. (v) - delvis3. beträffande riktlinjer för Industri- ochnyföretagarfondens verksamhet med stöd till utveckling av nyaprodukter och marknadssatsningaratt med anledning av proposition 1992/93:82 moment 1i ifrågavarande del och motionerna 1992/93:N18 yrkande 1,1992/93:N19 i ifrågavarande del, 1992/93:N21 yrkande 1,1992/93:N22 yrkande 1, 1992/93:N23 yrkande 1, 1992/93:N25yrkande 1, 1992/93:N26 yrkande 2, 1992/93:N27 i ifrågavarandedel, 1992/93:N28 yrkande 1, 1992/93:N29 yrkande 3, 1992/93:N30yrkande 1, 1992/93:N31 yrkande 1, 1992/93:N32 yrkande 1 och1992/93:N33 yrkande 5 godkänner de riktlinjer för Industri- ochnyföretagarfondens verksamhet med stöd till utveckling av nyaprodukter och marknadssatsningar som utskottet angivit,res. 2 (s)men. (v) - delvis4. beträffande riktlinjer för nyföretagarlån vad gällerföretagsformatt med bifall till proposition 1992/93:82 moment 2i ifrågavarande del och med avslag på motionerna 1992/93:N26yrkande 5, 1992/93:N29 yrkande 4, 1992/93:N33 yrkande 4 och1992/93:N35 i ifrågavarande del godkänner de ifrågavaranderiktlinjer för verksamhet med nyföretagarlån som anges ipropositionen,res. 3 (s)5. beträffande riktlinjer för nyföretagarlån vad gällerminimigräns för lånet m.m.att med bifall till proposition 1992/93:82 moment 2i ifrågavarande del och med avslag på motionerna 1992/93:N24 och1992/93:N34 yrkande 1 godkänner de ifrågavarande riktlinjer förverksamhet med nyföretagarlån som anges i propositionen,res. 4 (s) - motiv.6. beträffande riktlinjer för nyföretagarlån vad gäller kravpå personligt betalningsansvaratt med bifall till proposition 1992/93:82 moment 2i ifrågavarande del och med avslag på motion 1992/93:N33 yrkande3 godkänner de ifrågavarande riktlinjer för verksamhet mednyföretagarlån som anges i propositionen,men. (v) - delvis7. beträffande riktlinjer för nyföretagarlån i övrigtatt med bifall till proposition 1992/93:82 moment 2i ifrågavarande del och med avslag på motion 1992/93:N35 iifrågavarande del godkänner de övriga riktlinjer för verksamhetmed nyföretagarlån som anges i propositionen,8. beträffande Industri- och nyföretagarfondensorganisationatt med bifall till proposition 1992/93:82 momenten1 och 2, båda i ifrågavarande del, och med avslag på motionerna1992/93:N17, 1992/93:N18 yrkandena 2 och 3, 1992/93:N19 iifrågavarande del, 1992/93:N21 yrkande 2, 1992/93:N22 yrkandena3, 4 och 6, 1992/93:N23 yrkande 2, 1992/93:N25 yrkande 2,1992/93:N26 yrkandena 3 och 4, 1992/93:N27 i ifrågavarande del,1992/93:N28 yrkandena 2 och 4, 1992/93:N29 yrkande 2,1992/93:N30 yrkandena 2 och 3, 1992/93:N31 yrkande 2,1992/93:N32 yrkande 2, 1992/93:N33 yrkande 2 och 1992/93:N34yrkande 2 godkänner de riktlinjer för Industri- ochnyföretagarfondens organisation som anges i propositionen,res. 5 (s)men. (v) - delvis9. beträffande Industri- och nyföretagarfondens resursersamt Småföretagsfondenatt med bifall till proposition 1992/93:82 momenten1, 3 och 4, det första i ifrågavarande del, och med avslag påmotionerna 1992/93:N22 yrkande 5 och 1992/93:N35 i ifrågavarandedela) godkänner de ändrade riktlinjer för stiftelsen förindustriellt utvecklingsarbete med angivna konsekvenser förstiftelsens kapitalbehov som anges i propositionen,b) godkänner de riktlinjer för ändrad medelsanvändning ochsenare avveckling av stiftelsen som anges ipropositionen,c) godkänner att de medel som stiftelsen till staten får tillföras den nuvarandeFonden för industriellt utvecklingsarbete,men. (v) - delvis10. beträffande utredning om utvecklingsfondernaatt avslår motionerna 1992/93:N22 yrkande 7,1992/93:N27 i ifrågavarande del, 1992/93:N28 yrkande 3,1992/93:N31 yrkande 3 och 1992/93:N32 yrkande 3,res. 6 (s)11. beträffande SIFUatt med bifall till proposition 1992/93:82 moment 5och med avslag på motionerna 1992/93:N20, 1992/93:N29 yrkande 5och 1992/93:N33 yrkande 6 bemyndigar regeringen att avvecklastatens engagemang i Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling samt vidta de åtgärder som behövs för attdärefter avveckla stiftelsen i enlighet med de riktlinjer somanges i propositionen,res. 7 (s)men. (v) - delvis12. beträffande regelreformeringatt avslår motion 1992/93:N33 yrkande 7.men. (v) - delvisStockholm den 8 december 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), Axel (), (), KjellEricsson (c), (), (), LeifMarklund (s), (), (nyd), MatsLindberg (s), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Behovet av riskkapital (mom.1), Axel , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.13 med "Utskottet har" och slutar på s.14 med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Näringspolitiken måste , enligt utskottets mening, inriktaspå att skapa goda förutsättningar för både nyetablerade ochbefintliga små och medelstora företag. Av avgörande betydelse ärhärvid att staten bedriver en mera aktiv och samladnäringspolitik än för närvarande.Bristen på riskvilligt kapital är, menar utskottet, ett av destörsta problemen för svensk industri . Särskiltbesvärlig är situationen för de små och medelstora företagen.Konjunkturläget, det höga ränteläget och läget påkreditmarknaden försvårar situationen. Det har under senare tidskett en kraftig ökning av antalet konkurser bland små och nyaföretag; nivån är den högsta under helaefterkrigstiden.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det är välmotiverat med en statlig medverkan vid finansiering av såvälbefintliga som nya företag. bör genom ett särskiltuttalande anmoda regeringen att utforma en politik med dennautgångspunkt. Med detta tillstyrker utskottet motionerna1992/93:N29 (s), 1992/93:N22 (s) och 1992/93:N26 (s) i berördadelar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande behovet av riskkapitalatt med bifall till motionerna 1992/93:N22 yrkande2, 1992/93:N26 yrkande 1 och 1992/93:N29 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Riktlinjer för Industri- och nyföretagarfondens verksamhetmed stöd till utveckling av nya produkter och marknadssatsningar(mom.3), Axel , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.16 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening -- och i likhet med vad som anförs imotion 1992/93:N29 (s) och övriga här aktuella motioner -- börIndustri- och nyföretagarfondens verksamhet med stöd tillproduktutveckling och marknadssatsningar riktas mot såvälbefintliga som nya företag. Det är i realiteten ofta svårt attgöra en åtskillnad mellan nya och befintliga företag.