bet · GF01KU24 · 1992-02-11 00:00:00 — har till utskottet överlämnat dels enskrivelse rörande tystnadsplikt som inkommit frånEFTA-delegationen, dels en av riksdagsdirektören utarbetadpromemoria om tidpunkter för avslutande. Utskottethar med anledning härav beslutat föreslå vissa ändringar iriksdagsordningen. Det gäller dels införandet av en nybestämmelse i 8 kap. om tystnadsplikt för ledamöter, suppleanteroch tjänstemän i EFTA-delegationen, dels ändring av reglerna i 1kap. rörande tidpunkten för avslutande. Tystnadsplikt för ledamöter i EFTA-delegationenEFTA-delegationens skrivelseEFTA-delegationen har i skrivelse till talmanskonferensenhemställt att ett tillägg införs i riksdagsordningen medinnebörden att gällande föreskrifter om tystnadsplikt förledamöter i utskott också skall tillämpas för har överlämnat EFTA-delegationens skrivelsetill utskottet för eventuellt initiativ.EFTA-delegationens ställning samt gällande regler omtystnadsplikt för ledamöterRiksdagen skall enligt tilläggsbestämmelsen 7.1.1 tillriksdagsordningen företa val till bl.a. den svenska delegationentill Europeiska frihandelssammanslutningens (EFTA)parlamentarikerkommitté. På förslag av utrikesutskottet(1988/89:UU17) utvidgades EFTA-delegationen för att ge allariksdagspartier möjlighet att delta i EFTA:sparlamentarikersamarbete. I utrikesutskottets betänkande1988/89:UU19 konstaterades att EFTA-delegationen i ökande gradutnyttjats av regeringen för information till partierna omEG-frågor. Enligt betänkandet utgick utskottet ifrån attregeringen gav den utvidgade EFTA-delegationen tillgång tillallt relevant material så att den hölls fortlöpande ochregelbundet informerad om utvecklingen av de svenska kontakternamed i 1 kap. 2--4 §§ sekretesslagen om förbud motröjande av sekretessbelagda uppgifter gäller enligt 11 kap. 2 §sekretesslagen inte för ledamot av såvitt avseruppgift som han har erhållit under utövandet av sitt uppdrag.Föreskrifter om tystnadsplikt för ledamöterna ges i stället vadgäller utrikesnämnden i 10 kap. 7 § regeringsformen, vad gällerkammarsammanträdena i 2 kap. 4 § riksdagsordningen samt vadgäller utskott i 4 kap. 15 § riksdagsordningen.För organ som EFTA-delegationen finns ingen bestämmelse omtystnadsplikt. Fråga om behov av en sådan bestämmelse haruppkommit i samband med att delegationen fortlöpande fått ta delav sekretessbelagt material i första hand från förhandlingarnamellan EFTA och EG om ett EES-avtal.Utskottets bedömningUtskottet tog granskningsbetänkande (1989/90:KU30)upp frågan om informationen till EFTA-delegationen. Utskottetville för sin del betona vikten och värdet av attriksdagspartierna genom sina representanter i EFTA-delegationenhölls underrättade om förhandlingsarbetets utveckling. Utskottetnoterade med tillfredsställelse att det var regeringens uttaladeambition att så långt möjligt efterkomma delegationens önskemålom information. Frågan togs också upp i 1991 årsgranskningsbetänkande (1990/91:KU30). Där redovisades bl.a. attutrikesdepartementets handelsavdelning i en promemoria medanledning av granskningen framhållit att företrädare föravdelningens politiska ledning fortsatt att med täta mellanrumsamråda med EFTA-delegation och därvid bemödat sig omatt lämna all relevant information. Av promemorian framgickockså att EFTA-delegationen begärtkompletterande eller fördjupad information. Via UD:shandelsavdelning hade regeringen efterkommit varje sådanbegäran.Utrikesdepartementets handelsavdelning försäkrade också i sittsvar till utskottet att det förblev regeringens strävan att idessa frågor ha ett omfattande och öppet informationsutbyte medriksdagen och dess olika organ. Utskottet noterade även dettamed tillfredsställelse.Vissa av de uppgifter som regeringen vill lämna tillEFTA-delegationen kan förväntas vara av den naturen atttystnadspliktsbestämmelsen i 4 kap. 15 § riksdagsordningenskulle kunna tillämpas om informationen gavs till något avriksdagens utskott.Det vore mycket olyckligt om frånvaron av entystnadspliktsregel för EFTA-delegationen gjorde att regeringenansåg sig av sekretesskäl inte kunna lämna lika fullständiginformation till delegationen som till något av riksdagensutskott. Enligt utskottet är det därför angeläget att entystnadspliktsbestämmelse motsvarande den som gäller förutskotten införs också för EFTA-delegationen. Med begagnande avsin initiativrätt föreslår därför utskottet att en bestämmelseom tystnadsplikt för ledamöter, suppleanter och tjänstemän iEFTA-delegationen, av samma innebörd som den som gäller förmotsvarande personer i utskott (4 kap. 15 §riksdagsordningen), intas i 8 kap. riksdagsordningen. Utskottetslagförslag redovisas i bilaga.2. Tidpunkten för avslutandeÄrendets bakgrundTalmanskonferensen har till utskottet för eventuellt initiativöverlämnat en promemoria av riksdagsdirektören rörandetidpunkten för avslutande. I promemorian erinras omstadgandet i 1 kap. 4 § riksdagsordningen enligt vilket lagtimariksmöte skall avslutas . kan omsynnerliga skäl föreligger förlänga , dock längst tilloch med den 15 juni.Riksdagsdirektören redovisar i promemorian att det sedanenkammarriksdagens start endast , 1972, 1974och 1975, varit möjligt att avsluta under maj månad.Alla riksmöten har med åberopande av undantagsregelnom synnerliga skäl förlängts in . harriksmötet avslutats efter den 9 juni.I promemorian redovisas de skäl som lett till att enförlängning av regelmässigt ansetts vara nödvändig.Ett skäl som anges är att regeringen lagt förslag så sent attdet trots forcering inte varit möjligt att slutföra arbetet imaj månad. Ett annat är svårigheten att hinna behandlakompletteringspropositionen. Denna skall enligt stadgande i 3kap. 2 § riksdagsordningen avlämnas före utgången av april.Enligt promemorian har det med den omfattningkompletteringspropositionen fått varit ettminimum med sex veckors beredningstid. Det har därför varitnödvändigt att förmå regeringen att lägga propositionen fem före . Trots detta har finansutskottetnödgats att ta åtminstone i anspråk förberedningsarbetet.Den slutsats som dras i promemorian är att det är ofrånkomligtmed en ändring av bestämmelserna i 1 kap. 4 § riksdagsordningenså att det anges att avslutas senast den 15 juni.Frågans tidigare behandlingUtskottet behandlade i betänkandet KU 1982/83:25 en motion avSture () rörande tidpunkten för avslutande.Motionären framhöll att alla riksmöten sedan den nuvaranderiksdagsordningens ikraftträdande hade avslutats . Desynnerliga skäl som förutsatts för att skulle få pågåin hade därför, menade motionären, betänkligt urholkats.Eftersom någon återgång till att avsluta riksmötena inteföreföll motionären praktiskt möjlig, föreslog denne attreglerna ändrades så att fick pågå efter ,men längst t.o.m. , utan att efter hörandeav talmanskonferensen måste särskilt besluta härom.Utskottet anförde att enligt dess uppfattning borde detalltjämt vara en strävan att avsluta riksmötena före utgången avmaj månad. Denna strävan hade stöd i de regler som motionärenville ändra. Utskottet avstyrkte därför motionen.Påföljande år behandlade utskottet (KU 1983/84:26) en motionav () i vilken föreslogs att skulleuttala att skulle avslutas i enlighet med 1 kap. 4 §riksdagsordningen, om icke synnerliga skäl förelåg, och attdetta uttalande skulle ges regeringen till känna.Utskottet framförde som sin uppfattning att det självfalletborde vara en strävan även under det innevarande året attriksmötet avslutades i enlighet med huvudregeln iriksdagsordningens bestämmelser. Denna strävan skulleunderlättas om regeringen iakttog de tidpunkter förpropositionsavlämnandet som angavs i riksdagsordningen och i denpropositionsförteckning som överlämnats till . Detankom enligt utskottet emellertid i sista hand på riksdagensjälv att organisera sitt arbete så att kunde avslutassenast . Motionen avstyrktes.Våren 1991 behandlade utskottet (1990/91:KU42) ånyo en motionav () i vilken frågan om tidpunkten för riksmötetsavslutande berördes. hade enligt motionären tagit förvana att år förlänga till att pågå efter denangivna tidpunkten , detta trots bestämmelsen att så fårske endast om synnerliga skäl föreligger. Enligt motionären haderiksdagsordningen på denna punkt kommit att sättas ur spel.Detta anfördes som ett av tre exempel på vad motionären ansågvara bristande respekt för riksdagsordningens bestämmelser.Utskottet ville för sin del framhålla att den självklarautgångspunkten var att verksamhet i alla delar skallfölja bestämmelserna i riksdagsordningen och i annanlagstiftning. I de fall arbetsbelastningen i ellerändrade förhållanden i övrigt ledde till svårigheter härvidlagborde enligt utskottet initiativ tas till en översyn av såvällagstiftningen som arbetsordningen i riksdagen.Utskottet redogjorde för att den av talmanskonferensentillsatta utredningen enligt vad utskottet inhämtat skulle kommaatt behandla en rad frågor som rörde riksdagsarbetetsorganisation. Ett av de centrala områdena för utredningensverksamhet rörde årsrytmen i riksdagsarbetet. Den i motionenberörda frågan om tidpunkten för riksdagsarbetets avslutandeskulle komma att behandlas i det sammanhanget. Motionenavstyrktes.Utskottets bedömningSom påpekas i riksdagsdirektörens promemoria har ett skäl tillatt i riksdagsordningen angivits som slutdatum förriksmötet varit önskan att ge för verkställighet avriksdagens beslut. Budgetbesluten följs av regleringsbrev somskall tillämpas fr.o.m. , som också är den tidpunkt dåen rad nya lagar med anknytning till budgetbesluten skall trädai kraft.Utskottet delar dock uppfattningen att erfarenheterna från degångna åren visar att det är omöjligt att annat än iundantagsfall avsluta före . Som framhålls iden ovan nämnda promemorian synes det därför vara nödvändigt meden ändring av bestämmelserna i 1 kap. 4 § riksdagsordningen såatt där anges att skall avslutas senast den 15 juni.Med begagnande av sin initiativrätt föreslår utskottet en sådanändring. Utskottets lagförslag redovisas i bilaga till dettabetänkande. beträffande huvudbestämmelser i riksdagsordningenatt antar det i bilaga till detta betänkande intagnaförslaget till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser1kap. 4 § samt 8 kap. 14 §,2. beträffande tilläggsbestämmelse 1.4.1 tillriksdagsordningenatt antar det i bilagan intagna förslaget till lagom ändring i riksdagsordningen i övrigt.Stockholm den 11 februari 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), StigBertilsson (m), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Förslag till lag om ändring i riksdagsordningenHärigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen1dels att tilläggsbestämmelsen 1.4.1 skall utgådels att 1 kap. 4 § skall ha följande lydelse,och dels att det skall införas en ny paragraf 8 kap. 14 §,av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 4 §Lagtima som har Lagtima som harinletts , inletts ,september eller oktober skall september eller oktober skallavslutas avslutas senast den 15 juniföljande år. Annatkan om synnerliga skäl pågår såföreligger förlänga länge finner detriksmötet, dock längst nödvändigt. Har yrkandetill och med . väckts om folkomröstningAnnat pågår i grundlagsfråga, skall,så länge utan hinder av vad nu harfinner det nödvändigt. sagts, pågåHar yrkande väckts om till dess yrkandet harfolkomröstning i prövats. Riksmötegrundlagsfråga, skall, utan avslutas senast närhinder av vad nu har sagts, nästa lagtima riksmöteriksmöte pågå till skall börja.dess yrkandet har prövats.Riksmöte avslutas senastnär nästa lagtimariksmöte skall börja.Har regeringen förordnat om extra val, kan den underåterstoden av valperioden besluta att avbryta ett riksmöte.Riksmötet skall avslutas efter det att beslutet hartillkännagivits vid sammanträde med kammaren. 1.4.1Talmanskonferensen yttrar sigtill överfråga om förlängningtill dag efter avriksmöte som har inlettsunder augusti, september elleroktober. 8 Kap. 14 § Ledamot, suppleant eller tjänsteman i den svenska delegationen till Europeiska frihandelssammanslutningens (EFTA) parlamentarikerkommitté får ej obehörigen yppa vad som enligt beslut av regeringen eller delegationen skall hållas hemligt med hänsyn till rikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl, som betingas av förhållandet till främmande stat eller mellanfolklig organisation.Denna lag träder i kraft den 1 april 1992.1 Riksdagsordningen omtryckt 1988:1446.