bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — ,34. att hos regeringen begär förslag till ny lag omförmögenhetsskatt i enlighet med de grundprinciper om bredare skattebas ochenhetlig skattesats som redovisats i departementspromemorian om reformeradförmögenhetsbeskattning (Ds 1990:91),35. att beslutar att reglerna för arvs- och gåvoskatt, såsom degällde före beslut , återinförs fr.o.m. den 1juli 1992,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatten och allmänna samlingslokaler.1991/92:Fi66 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om tilldelning av 100 nyaårsstudieplatser för fristående kurser till högskolan i /92:Fi67 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att även Jämtlandslän skall omfattas av den ettåriga förlängningen av försöksverksamheten medsärskilda skogsvårdsinsatser i inland.1991/92:Fi69 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ochmöjligheterna till investeringar i för att bekämpaarbetslösheten.1991/92:Fi70 av förste vice talman m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsysselsättningsskapande åtgärder i län.1991/92:Fi71 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ochmöjligheterna till produktiva investeringar och andra insatser i länför att bekämpa arbetslösheten.1991/92:Fi73 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder motfinanskrisen.1991/92:Fi74 av Bo Finnkvist (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att underlätta möjligheternaför äldreavgångar.1991/92:Fi78 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrenssituationen för biobränslen,2. att hos regeringen begär snara förslag om hur de i motionennämnda problemen för biobränslena skall lösas.1991/92:Fi79 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ochmöjligheterna till sysselsättning i Sjuhäradsbygden.1991/92:Fi80 av i (kds) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkande av biobränslenas ställning i förhållande tillfossilbränslen.1991/92:Fi81 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om likartadfastighetsbeskattning för olika fastighetstyper.1991/92:Fi82 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsysselsättningsskapande åtgärder i län.1991/92:Fi83 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår propositionens förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken och godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politikensom föreslås i vår ekonomisk-politiska motion,2. att beslutar att barnbidraget skall höjas till . perbarn och år från ,3. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag om tvåkarensdagar i sjukförsäkringen icke bör föreläggas ,4. att hos regeringen begär förslag till program förmiljöräkenskaper,5. att hos regeringen begär att AMS får i uppdrag att ta fram enstrategi för kvinnornas situation på arbetsmarknaden, i utbildning och förkompetenshöjning,6. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /93anvisar ett reservationsanslag på 2000 milj.kr. utöver vad regeringen harföreslagit,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till konsekvensanalyser vad avser effekter på kvinnor ochmän i samband med större propositioner,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett avvisande av införandet av vårdnadsbidrag,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd för en generell kvinnopolitik.1991/92:Fi85 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avomedelbara insatser för att bekämpa arbetslösheten i Västmanland.1991/92:Fi87 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärdermot arbetslösheten i län.1991/92:Fi88 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ochmöjligheterna till produktiva investeringar i för att bekämpaarbetslösheten.1991/92:Fi91 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen och specificerande bilaga anförts omsatsningar på infrastruktur i län.1991/92:Fi93 av och () vari yrkas1. att beslutar att växthusodlingen i likhet med industrin fr.o.m.den 1 januari 1993 befrias från energiskatt och avseende elskatten erhållerindustriabonnemang,2. att beslutar att växthusodlingen under åren 1993 och 1994betalar av koldioxidskatten och därefter liksom industrin,3. att beslutar att nuvarande administrativa system meddirektreduktion av koldioxidskatten vid leveransen bibehålls förväxthusnäringen.1991/92:Fi94 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om språkutbildning vid högskolan i /,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare platser inom fristående kurser till högskolan iTrollhättan/Uddevalla.1991/92:Fi96 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökadearbetsmarknadsinsatser i län.1991/92:Fi97 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för attfrämja sysselsättningen i län.1991/92:Fi98 av m.fl. (c,m,fp,kds) vari yrkas att riksdagenbeslutar att högskolan /tilldelas ytterligare medel påLIF-anslaget motsvarande 200 årsstudieplatser utöver vad som tidigareföreslagits.1991/92:Fi101 av i (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkning av fastighetsskatter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slopande av flyttskatten.1991/92:Fi102 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att främja sysselsättningen i län.1991/92:Fi103 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för attfrämja sysselsättningen i kommun.1991/92:Fi104 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för attfrämja sysselsättningen i län.1991/92:A216 av och () vari yrkas attriksdagen i enlighet med vad i motionen anförts från anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder, B 2, bil. 11, överför . tillanslaget Bidrag till folkbildningen, C 1, bil. 19.1991/92:A256 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att omfördela pengarfrån anslaget B 2, Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, till anslaget B 8, Bidragtill skoldriften.1991/92:A276 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att inom ramen för de medelsom anvisas under anslaget B 2, Arbetsmarknadsutbildning, i det reguljärautbildningsväsendet m.m. reservera 120 milj.kr. under /93 förköp av utbildning av annars arbetslösa från folkhögskolorna i enlighet med vadsom anförts i motionen.1991/92:A279 av i och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom synkronisering av bidrag till komvux och aktiva arbetsmarknadsåtgärder.Proposition 150 del II det följande sammanfattas förslagen i proposition 150 jämtepartimotionerna. Det bör framhållas att de kommunalekonomiska frågornabehandlas i ett särskilt betänkande (1991/92:FiU29).I propositionen anförs att har halkat efter utvecklingeni viktiga konkurrentländer. Kombinationen av djupgående strukturella problemoch en misslyckad stabiliseringspolitik förde in iden svåraste ekonomiska krisen sedan med en negativtillväxt, snabbt stigande arbetslöshet, kraftigt sjunkande industriproduktionoch betydande problem på de finansiella marknaderna. Den ekonomiskautvecklingen uppvisar dock även positiva tecken. Pris- och löneökningarna blirsåväl som mycket låga. Därmed förstärks den svenskakonkurrenskraften. När den internationella konjunkturen vänder uppåt år 1993finns det därför förutsättningar för en avsevärd ökning av exporten. Deninhemska efterfrågan väntas dock fortfarande vara mycket svag, varför dentotala tillväxten i ekonomin stannar vid 0,. Underskottet i bytesbalansenelimineras. Produktiviteten i ekonomin förutses utvecklas starkt både under år1992 och 1993. Den produktionsökning som kommer till stånd är därförinte tillräcklig för att hindra en fortsatt uppgång av arbetslösheten.Regeringens ekonomiska politik syftar till att bryta nedgången i denekonomiska utvecklingen och återskapa förutsättningarna för en uthålligtillväxt i hela landet. Detta kräver målmedvetenhet, systematik ochlångsiktighet. Svårigheterna kan bara övervinnas genom en långsiktig förändringav strukturen i svensk ekonomi. Det finns inga snabba klipp i den ekonomiskapolitiken. Den akuta krisen liksom den strukturella obalansen kan bara hävasgenom ett systematiskt reformarbete som frigör enskilda människors kreativitet.Politiken skall fullföljas med konsekvens och uthållighet.Den främsta uppgiften är att hålla nere inflationen samt att göra det möjligtför att med ekonomisk styrka bli medlem i EG och i övrigt delta i deninternationella ekonomiska integrationen. Strategin har tre inslag:Ökade förutsättningar för varaktig ekonomisk tillväxt i hela genomstrategiska skattesänkningar, infrastrukturinvesteringar, satsning på forskningoch utbildning och andra åtgärder som främjar investeringar och sysselsättning.Sanering av de offentliga finanserna för att säkra en låg inflation och lågränta, bereda utrymmen för näringslivets investeringar och uppfylla EG:skonvergensregler.Skärpt konkurrenstryck och förändringstryck i den svenska ekonomin. Detinnebär en valfrihetsrevolution för medborgarna.Genom denna strategi skapas goda förutsättningar för att vinna kampen motarbetslösheten och trygga en sådan ekonomisk utveckling att hela kanväxa. Det största hotet mot alla fördelningspolitiska ambitioner är hög ochlångvarig arbetslöshet. Lika uppenbart är att en hög inflation skapar ökadeinkomst- och förmögenhetsklyftor. Framgång i kampen mot strukturfelen i svenskekonomi är därför av avgörande fördelningspolitisk betydelse.Finanspolitiken måste ha en långsiktig inriktning. De kortsiktigaåtgärder som vidtas skall vara förenliga med de långsiktiga målen.Konjunkturläget påverkar i vilken takt och i vilken ordning olikaekonomisk-politiska åtgärder genomförs. för finanspolitiken är att dentotala offentliga sektorns sparande skall vara i balans över enkonjunkturcykel. Denna norm skall upprätthållas genom en stram utgiftspolitik.De sänkningar av skadligt höga skatter som vidtas skall vara finansierade.Den fasta växelkursen är en avgörande norm för den ekonomiska politiken.Fixeringen av kronans kurs till ecun är en avgörande del av regeringensekonomiska strategi. Penningpolitikens viktigaste uppgift är därför attupprätthålla förtroendet för den fasta växelkursen. Med denna inriktning skapasen grund för att uppnå ett stabilt penningvärde. Något utrymme för att användapenningpolitiken för att styra den inhemska efterfrågan finns inte. Finans- ochstrukturpolitiken måste därför bära huvudansvaret för att skapa förutsättningarför en icke-inflationistisk tillväxt. att staten inte skall nettolåna iutländsk valuta ligger fast.För innevarande budgetår beräknas underskottet i statsbudgeten nu till67,6miljarder kronor, en försämring med 20miljarder kronor sedanberäkningen finansplan. För /93 beräknas underskottetbli 101,8miljarder kronor eller 6,av BNP. Detta innebär en försämring pådrygt sedan beräkningen . Försämringen som iförsta hand återfinns på inkomstsidan är huvudsakligen av teknisk karaktär.I finansplanen slog regeringen fast tre övergripande mål förfinanspolitiken:Underskott i de offentliga finanserna över en konjunkturcykel är inteacceptabla.Behovet av vissa strategiska skattesänkningar leder till krav på en mycketstram utgiftspolitik.Sverige bör driva en sådan ekonomisk politik att de s.k. konvergenskraven somställts upp för medlemskap i den ekonomiska och monetära unionen inom EGuppfylls.Regeringens långsiktiga mål är att avlägsna underskottet i de offentligafinanserna. Den långsiktiga utgiftsstrategin (LUS) innebär att beslutfattas successivt som leder till minskade utgifter omdrygt . Fortsatta utgiftsminskningar är enligt kalkylernanödvändiga därefter.Följande åtgärder har tidigare aviserats:Inom sjukpenningförsäkringen införs år 1993.Besparingseffekten har beräknats till 4,7miljarder kronor.De tidigare aviserade minskningarna av räntebidragen i bostadsbeståndet om3,för kommer att tas ut huvudsakligen genomupptrappning av den garanterade räntan.För år 1993 föreslås en indragning från kommunen på 7,5miljarder kronor. Dekommunalekonomiska frågorna återfinns i proposition150 delII ochbehandlas av finansutskottet i ett särskilt betänkande (1991/92:FiU29).Beslut kommer således att fattas med följande inriktning:Inom arbetsskadeförsäkringen föreslås ett stramare arbetsskadebegrepp frånden 1januari 1993. Det innebär en utgiftsminskning på 200--300milj.kr. Inästa steg är huvudalternativet att privatisera arbetsskadeförsäkringen. Därmedsänks både skatter och utgifter. blir besparingarna betydande.Pensionerna tillhör de transfereringar som växer snabbast, främst genom attantalet pensionärer med full ATP ökar. Den översyn av pensionssystemet som nupågår syftar till långsiktiga förändringar. Förslag som innebär storaförbättringar för ekonomins funktionssätt och tillväxtförmåga kommer attpresenteras under år 1992.Förslag presenteras nu om minskade bostadssubventioner. I fråga om denkommande produktionen innebär förslaget om nytt finansieringssystem besparingarpå 1--2miljarder kronor jämfört med nuvarande system.Dessutom kommer resterande investeringsbidrag att avskaffas från den 1januari1993. Det innebär minskade offentliga utgifter på ca1,5miljarderkronor.Den statliga konsumtionen har ökat något under senare år.Rationaliseringsarbetet inom den statliga sektorn måste därför intensifieras.Detta bör kunna innebära ytterligare besparingar.Ett stort antal andra strukturella förändringar kommer att genomföras för attfrigöra offentliga medel för andra mer angelägna uppgifter. Det gäller t.ex.förändringar för att finansiera insatser för de sämst ställda pensionärernasamt insatser för människor med handikapp.Denna långsiktiga utgiftsstrategi syftar till att de offentliga utgifternaskall sjunka med drygt 30miljarder kronor . Tidigarevidtagna och ovan aviserade åtgärder leder till en betydande minskning av dets.k. Därigenom minskar de offentliga utgifterna,arbetskraftsdeltagandet och tillväxten ökar. Härmed tas ett viktigt ytterligaresteg i den långsiktiga utgiftsstrategin.MotionernaSocialdemokraternas partimotion Fi40I motion Fi40 (s) anförs att har goda förutsättningar att uppnåen god ekonomisk tillväxt och ökad välfärd . Under de senasteåren har en rad initiativ tagits, som lagt grunden för en sådan gynnsamutveckling: skattereformen, stabiliseringsavtalet, ecu-anslutningen,, besluten om förbättringar i infrastruktur och utbildning samtenergipolitiken är exempel på detta. Inflationen har pressats ned. harnu en prisstabilitet på god europeisk nivå. Konkurrenskraften förbättras.En uppgång i den internationella konjunkturen kan nu förväntas. Den kommeratt dra med sig en ökning av den svenska exporten. Men exporten utgör endast enfjärdedel av den totala efterfrågan och kan inte ensam åstadkomma en allmänuppgång i ekonomin. Aktiviteten på hemmamarknaden är för svag, vilket bromsartillväxten. Enligt motionärernas mening försvagas aktiviteten genom den samladeeffekten av de åtgärder som regeringen har vidtagit:höga räntor och en restriktiv kreditgivning, vilket drabbar näringsliv ochhushåll,strukturpolitiska åtgärder riktade bl.a. mot bostadsförsörjningen ochbyggsektorn,finanspolitiska indragningar, riktade bl.a. mot utbildning, vård och omsorg.Denna kritik mot regeringens ekonomiska politik bekräftas, enligtmotionärernas mening, av regeringens egna bedömningar. Tillväxten försvagas medca 10miljarder kronor och ca 15miljarder kronor , och dearbetslösa blir 50000 fler som en direkt följd av de åtgärder som regeringenvidtar. Detta bidrar till att statsfinanserna försämras i snabb takt.Som motionärerna ser det leder inte regeringens politik, "Den enda vägen",till ekonomiska framsteg. Därför måste den ekonomiska politiken läggas om ochinriktas på att ta till vara tillväxtmöjligheterna. En ny näringspolitik, somersätter den nuvarande låt-gå-, lägg-ner- och sälj-ut-politiken, måste kommatill stånd. En huvuduppgift är att stärka konkurrenskraft ochutvecklingsmöjligheter -- både för små och stora företag -- för att göraSverige attraktivt för internationella företag. Därför måste politiken inriktaspå att befästa den prisstabilitet som har uppnåtts. Genom att förnyaarbetets organisation, satsa på forskning och utveckling och höja kompetensen iarbetslivet bör produktiviteten kunna förbättras rejält under de närmaste åren.Genom förstärks de svenska företagens möjligheter på den europeiskamarknaden. Som ett led i denna näringspolitik bör ett samlat progam nugenomföras mot de skadliga effekterna av finanskrisen. Det främsta syftet äratt öka tillgången på riskkapital för näringslivet. AP-fondens ram för aktieköpbör vidgas med 10miljarder kronor. Staten bör avstå från planerna på attlägga beslag på det riskkapital som finns tillgängligt genom utförsäljning avstatliga företag. Fastighetsmarknaden bör stärkas genom att ramarna förAP-fondernas fastighetsköp vidgas och staten avstår från planerna på attrealisera fastigheter för . Banker och andra kreditinstitutbör stärkas genom att skattereglerna mjukas upp något och en statliginlåningsförsäkring införs.Ett centralt inslag i det åtgärdspaket som föreslås i motionen är en nynäringslivspolitik med ett omfattande investeringsprogram som skall skapaarbete och utveckling. Motionärerna föreslår en kraftig ökning avinvesteringarna i vägar, järnvägar, broar och annan infrastruktur. Upprustning,ombyggnad och reparation av skolor, bostäder m.m. bör stimuleras. Ytterligare3,5miljarder kronor bör ställas till förfogande för att finansierakostnaderna för tidigareläggning m.m. På så sätt bör investeringsnivån kunnahöjas med under en tvåårsperiod.Till detta bör läggas höjda ambitioner när det gäller utbildning ochkompetensutveckling. Den utbyggda gymnasieskolan och fler elever i högskolanförbättrar ungdomarnas utbildning. Ökningen av arbetsmarknadsutbildningen,satsningen på vuxenutbildning och förstärkta insatser för kompetensutveckling itillverkningsindustrin höjer arbetskraftens kompetens och produktivitet. Ävende regionalpolitiska insatser motionärerna föreslår i samband med försvaretsomstrukturering har denna inriktning. Dessa utbudsinriktade åtgärder stärkertillväxten på längre sikt.En omfördelning och förnyelse inom välfärdspolitiken bör komma till stånd.Sådana åtgärder kan bidra till både ekonomisk tillväxt och rättvisa.Statsbidragssystemet för kommunerna bör reformeras. Detaljbestämmelserna börminskas för att göra det möjligt för kommunerna att förbättra produktivitetenoch hushålla med knappa resurser. Motionärerna säger nej till den föreslagnaindragningen från den kommunala sektorn på 7,5miljarder kronor fr.o.m. år1993. Syftet med detta är att bättre tillgodose behovet av utbildning ochkompetenshöjning, säkerställa en familjepolitik som gör det möjligt att förenaförvärvsarbete med ansvar för barnen och förstärka hälso- och sjukvården föratt genom aktiva åtgärder reducera kostnaderna för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen.Besparingsförslagen när det gäller läkemedel och tandvårdsförsäkring godtas.Däremot avvisas förslaget att införa karensdagar.Skattesystemet har förnyats och fått en utformningsom gör att har en internationellt sett konkurrenskraftigföretagsbeskattning samt en inkomstbeskattning som främjar arbete och sparande.Den borgerliga regeringen har på viktiga punkter rivit upp skattereformen ochrubbat balansen mellan arbete och kapital. Motionärerna vill återställaskattereformen och bedriva en skattepolitik som gör att medborgarna får betalaskatt efter bärkraft. De beslut som regeringen har genomdrivit omskattesänkningar för kapitalägare och höginkomsttagare bör därför omprövas. Detgäller besluten om sänkt kapitalinkomstskatt, reavinstskatt, förmögenhetsskattoch arvs- och gåvoskatt. Dessa åtgärder har en omfördelande effekt men ger intealls de tillväxteffekter som regeringen har gjort gällande.Energiskatten på den tunga industrin bör sänkas för att åstadkomma merakonkurrensneutrala villkor. I motionen avvisas regeringens förslag att heltavskaffa energiskatten på industrin. Det gäller också regeringens förslag omhöjd inkomstskatt, sänkt mervärdesskatt och slopad fastighetsskatt påkommersiella lokaler. Miljöavgiften på handelsgödsel bör höjas. Motionärernasförslag på skatteområdet innebär att statens inkomster ökar med ca 9miljarderkronor /93.Vid en kameral jämförelse mellan budgetförslagen i motionen och propositioneninnebär förslaget, enligt motionärerna, ett budgetunderskott som är 6 miljarderkronor mindre för /93. Till detta kommer effekten av ökadtillväxt och minskad arbetslöshet. Därigenom ökar inkomsterna och minskarutgifterna. Förbättringen av de offentliga finanserna blir enligt motionärernanärmare 15miljarder kronor /93.I motionen framhålls vikten av att föra en budgetpolitik som är bådeansvarsfull på skattesidan och försiktig på utgiftssidan. Regeringens förslagtill omfattande skattesänkningar leder, menar motionärerna, till storabudgetunderskott. Sådana lånefinansierade skattesänkningar måste förr ellersenare betalas och det med ränta. Motionärerna avvisar en sådan budgetpolitik.EG-länderna har beslutat att skapa en ekonomisk och monetär union (EMU).Skapandet av EMU innebär att det skall finnas en enda valuta, ecun, att detskall föras en gemensam penning- och valutapolitik, bedrivas ett nära samarbetenär det gäller finanspolitik och inrättas en europeisk centralbank.Sverige har , då beslutet fattades om att knyta den svenskakronan till ecun, ett valutapolitiskt samarbete med EG. Detta bidrog till attöka förtroendet på valutamarknaderna för den svenska ekonomin och till en lägreräntenivå. Detta samarbete bör när så är möjligt vidareutvecklas för att stärkastabiliteten i ekonomin, särskilt på de finansiella marknaderna.Ett valutapolitiskt samarbete av detta slag bör sålunda öka den ekonomiskastabiliteten men är inte utan problem. De deltagande länderna frånhänder sigmöjligheterna att genom justeringar av växelkurserna bidra till anpassning avekonomier som har utsatts för störningar. Det kan vara till stor nackdel vidkraftiga förändringar av en ekonomis produktionsförutsättningar. I motionenföreslås att en fördjupad analys görs av de problem som är förknippade med eneuropeisk ekonomisk och monetär union och av de danska övervägandena i sambandmed EMU-överenskommelsen.Ny demokratis partimotioner Fi42 och Fi43I motion Fi42 (nyd) anförs att det är ett bra och riktigt förslag attsänka energiskatterna för industrin med 3,39miljarder kronor ikompletteringspropositionen. De övriga förslagen som i sin huvudsak syftar tillatt finansiera skattebortfallet ställer sig motionärerna dock tveksamma till.Motionärerna delar regeringens uppfattning att momsen måste sänkas införEG-inträdet, men det bör göras efter utgiftsminskningar. Regeringens förslagberäknas ge en varaktig budgeteffekt på -2,2miljarder kronor, vilket innebäratt nettofinansieringsbehovet är 1,19miljarder kronor. Därför bör andrabesparingsmöjligheter anvisas för att finansiera det aktuella skattebortfalletpå 3,39miljarder kronor.Motionärerna delar i allt väsentligt regeringens synpunkter på förslagen omden kommunala ekonomin.