bet · GF01JoU15 · 1992-04-28 00:00:00 — För att åstadkomma dennna effektiviseringmåste skärpningen av konkurrenslagstiftningen fullföljas.Den livsmedelspolitiska reformen och de åtgärder som vidtogs isamband med den har medfört att prisökningstakten på svenskalivsmedel minskat. En ytterligare faktor som påverkar de svenskalivsmedelspriserna är resultatet av de pågåendeGATT-förhandlingarna om en liberalisering av den internationellajordbrukshandeln. I avvaktan på ett kommande avtal måsteanpassningen av de svenska livsmedelspriserna till de priser sområder inom EG påbörjas redan nu.I likhet med motionärerna uttalar utskottet att beslutet omden livsmedelspolitiska reformen ligger fast och attomställningen skall fullföljas. De olika stegen i reformen måstedrivas på och utvecklas. Avregleringen och arbetet medkonkurrenslagstiftningen skall fullföljas, och möjligheternatill en ökad import och export av livsmedel skall tillvaratas.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det , iavvaktan på ett och inom ramarna för reformen, finnsmöjlighet att vidta åtgärder för att förbereda jordbruket införEG-inträdet och för att sänka de svenska livsmedelspriserna tillden nivå som råder inom EG. I motionen redovisas några av dessamöjligheter: att skärpa konkurrenslagstiftningen, att bemyndigajordbruksverket att aktivt använda gränsskyddet som instrumentför att åstadkomma en konkurrenssituation på livsmedelsmarknadensamt att inleda bilaterala förhandlingar med EG om import ochexport av livsmedel för att öka utbudet och konkurrensen på densvenska livsmedelsmarknaden. Genom att pröva en utveckling avdessa instrument bör regeringen återkomma till riksdagenmed en plan som visar hur det svenska jordbruket skall klara denlivsmedelspolitiska målsättningen om matpriser på Europanivå ochlivsmedel producerade på ett miljövänligt sätt.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo22 imotsvarande del och Jo203 yrkande 4 om en redovisning frånregeringens sida och om tillämpningen av gränsskyddet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotioner som avser redovisning av jordbrukspolitiska riktlinjerinför jordbrukets Europaanpassning och gränsskyddet avstyrks iden mån de ej tillgodoses genom utskottets ställningstagande.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "När det" och på s. 19 slutar med "inhemskamarknaden" bort utgå,dels att utskottets hemställan under 1 och 2 bort haföljande lydelse:1. beträffande redovisning av en samlad strategi införjordbrukets Europaanpassning m.m.att med anledning av motion 1991/92:Jo22 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motionerna 1991/92:Jo26 yrkande 1,1991/92:Jo27 yrkandena 2 och 3, 1991/92:Jo31, 1991/92:Jo33yrkande 1, 1991/92:Jo201, 1991/92:Jo210, 1991/92:Jo226yrkandena 1, 2 och 4, 1991/92:Jo235 yrkande 1 och1991/92:Jo612 yrkande 50,2. beträffande gränsskyddet m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Jo22 imotsvarande del och 1991/92:Jo203 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1991/92:Jo27 yrkande 1, 1991/92:Jo224 och1991/92:Jo226 yrkande 3,2. Exportfinansiering (mom. 3), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Motion Jo33" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Innehållet i såväl motion Jo33 yrkande 2 som motion Jo34innebär ett avsteg från riksdagsbeslutet om omställning avlivsmedelspolitiken. Omställningsbeslutet står fast och skallfullföljas, något som också har uttalats av jordbruksministern.Om detta råder full politisk enighet.Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna Jo33 yrkande 2och Jo34.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande exportfinansieringatt avslår motionerna 1991/92:Jo33 yrkande 2 och1991/92:Jo34,3. Exportbidrag för kött (mom. 6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse:Motion Jo227 innebär att staten subventionerar skolmaten meddet belopp som motsvarar subventionerna för motsvarandeköttöverskott. En annan fördel med motionen är att vi på dettasätt behåller en traditionell matkultur i skolan till en lågkostnad för samhället. Det är alltså även ett matkulturintresse.Statsbidragen till den subventionerade skolmaten skall inteöverstiga medelsbehovet för subventionering av köttexporten. Deti motionen framlagda förslaget kostar med andra ord ingentingutan innebär en omfördelning av motsvarande anslag.Mot anförda bakgrund föreslår utskottet, i enlighet med vadsom anförs i motion Jo227, att de medel som avsätts förexportstöd för nöt- och fläskkött i stället används för attsubventionera det kött som serveras i skolbespisningarna. Detbör ankomma på regeringen att utforma ett system försubventionering inom den tillgängliga ramen, som för budgetåret1992/93 är 150 milj.kr. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo227 yrkande 1 bör som sin mening geregeringen till känna. I enlighet härmed bör avslåregeringens förslag om disposition av medel som avsatts för attfinansiera köttexporten.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande exportbidrag för köttatt avslår regeringens begäran om godkännande av vadi propositionen förordats i fråga om dispositionen av medel föratt finansiera export av kött under budgetåren 1991/92--1993/94samt med anledning av motion 1991/92:Jo227 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Stödformer för jordbruket i norra m.m.(mom. 7), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet är" och slutar med "och 2" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det är rimligt att getstödet utformas pådet sätt som föreslås i motion Jo26 yrkande 9, dvs. attgetnäringen erhåller samma stöd som fårnäringen. Regeringen börmed verkan redan fr.o.m. /93 komplettera denuvarande stödformerna med ett sådant stöd. Detta bör ,med anledning av motionerna Jo26 yrkande 9 och Jo223 yrkande 2,som sin mening ge regeringen till känna.Yrkande 1 i motion Jo223 bör inte föranleda någonåtgärd utan torde aktualiseras på nytt i samband med nästaforskningspolitiska proposition.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande stödformer för jordbruket i norra med anledning av motionerna 1991/92:Jo26 yrkande9 och 1991/92:Jo223 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört och i övrigt godkänner vad ipropositionen förordats i fråga om stödformer för jordbruket inorra och stödområdesindelningen samt avslår motionerna1991/92:Jo26 yrkande 8, 1991/92:Jo27 yrkandena 4 och 5,1991/92:Jo28, 1991/92:Jo202, 1991/92:Jo205, 1991/92:Jo223yrkande 1 och 1991/92:Jo231,5. Det särskilda åtgärdsprogrammet m.m. (mom. 8), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet delar" och på s. 28 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Jo30 av m.fl. (s) spelar deareella näringarna i norra en central roll försysselsättning, övrigt näringsliv, samhällsservice,infrastruktur och beredskapsmål m.m. Staten har av bl.a. dessaskäl tagit på sig ett särskilt ansvar för jordbruket. För attjordbruksföretagen i norra skall uppnå en varaktigsysselsättning och inkomst måste jordbruket i många fallkombineras med andra sysselsättningar. Vidare krävs attstödåtgärderna för jordbruket i norra kombineras medfortsatta satsningar på forskning och utvecklingsarbete för attbli effektiva.År 1987 infördes ett treårigt åtgärdsprogram för jordbruket inorra . Programmet innebar en värdefull stimulans förfortsatt verksamhet och sysselsättning i jord- och skogsbruksamt i s.k. kombinationsföretag. Det nuvarande åtgärdsprogrammetavslutas . Genom programmet har ca 1 000arbetstillfällen tillkommit eller tryggats inom det norrländskajordbruket.Erfarenheterna av åtgärdsprogrammet har varit goda. Som anförsi motionen finns fortfarande behov av ytterligare satsningar påutvecklingsprojekt och forskningsverksamhet, inte minst motbakgrund av den omställning av jordbruket som pågår.Forskning och utveckling och ett tillvaratagande av defördelar som det norrländska klimatet ger frånlivsmedelskvalitets- och miljösynpunkt kan komma attspela en större roll för norrländsk livsmedelsproduktion än vadNorrlandsstödet gör i dag.I norra är småskalig förädling av regionalajordbruksprodukter av stor betydelse somkombinationssysselsättning till jordbruket. Genom avregleringenökar möjligheterna till nyföretagande inom livsmedelsområdet ochdärmed till en utveckling av kombinationsverksamheten. Dettakräver dock ett utvecklingsarbete av såväl lokala produkter somdistribution och marknadsföring.Vid Röbäcksdalen utanför bedrivs, med medel frånåtgärdsprogrammet, en praktiskt inriktad forsknings- ochförsöksverksamhet som syftar till att öka mångsidigheten ochkonkurrenskraften hos jordbruks- och trädgårdsnäringen i norraSverige. Utskottet delar även de synpunkter som framförs imotion Jo32 av m.fl. (s) om vikten av dennaverksamhet.En väl förankrad förädlingsindustri som bygger på småskaligförädling av lokala och regionala produkter och en effektivgemensam marknadsföring av dessa produkter öppnar möjligheterför jordbruket i norra att få avsättning för sina varorinte bara i utan också på den europeiska marknaden, därett ökat intresse för livsmedlens kvalitet är tydligt. Detta ärviktigt inte minst inför ett svenskt medlemskap i , och dekvalitetsfördelar som det norrländska jordbruket har bör därföri god tid utvecklas och tas till vara.Mot angivna bakgrund ansluter sig utskottet till yrkande 1 imotion Jo30 och yrkande 1 i motion Jo23 om en fortsättning avåtgärdsprogrammet under ytterligare en tvåårsperiod. /93 bör anvisa 35 milj.kr. Detta bör finansieras genom en omfördelning av demedel som anvisats under nionde huvudtiteln (1991/92:JoU12,rskr. 212) för omställningsåtgärder i jordbruket m.m. Härigenomtillgodoses även motion Jo32. Vidare ansluter sig utskottet tillyrkande 2 i motion Jo30 att regeringen bör utformaregleringsbrevet till anslaget för regionala utvecklingsinsatserså att det klart framgår att anslaget skall användas till attstärka jordbruksverksamheten och de verksamheter som drivs ikombination med jordbruksföretag.Genom utskottets ställningstagande tillgodoses till viss delmotion Jo26 yrkandena 6 och 7.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande det särskilda åtgärdsprogrammet m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Jo23 yrkande1, 1991/92:Jo30 yrkandena 1 och 2 och 1991/92:Jo32, med avslagpå motion 1991/92:Jo26 yrkandena 6 och 7 och med ändring avriksdagens beslut i fråga om anslaget B 10Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. under nionde huvudtitelna) till Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. /93 anvisar ett förslagsanslag på 2 300 502 000kr.,b) till Särskilda åtgärder för jordbruket i norra /93 anvisar ett reservationsanslag på35 ,c) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en fortsättning av åtgärdsprogrammet och utformningenav regleringsbrevet i fråga om anslag till regionalautvecklingsprojekt,6. Utjämningssystemet för mejeriprodukter (mom. 11), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet tillstyrker" och på s. 29 slutar med"detta avsnitt" bort ha följande lydelse:Utskottet är positivt till den avreglering av det svenskajordbruket som sker och som kommer att vara till fördel förkonsumenterna.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Jo30 (s)att konkurrensen på den svenska livsmedelsmarknaden är närmastobefintlig. Av den anledningen kan övergångsvisa problem uppstådär monopolindustrin utnyttjar sin frihet att sätta priser ochpå ett otillbörligt sätt skaffar sig ekonomiska fördelar påkonsumenternas bekostnad. Detta visade sig mycket tydligt närArla höjde priserna på sina icke konkurrensutsattamejerivaror.Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det finns allanledning att dra lärdom av det inträffade och är inte berettatt bifalla ett borttagande av högstpriset på konsumtionsmjölk,eftersom det ännu inte föreligger en fungerande konkurrens påmarknaden. Ett sätt att åstadkomma en önskvärd konkurrens är,som föreslås i motionen, att regeringen bemyndigarjordbruksverket att aktivt använda gränsskyddet som ettinstrument för att åstadkomma konkurrens på mejerimarknaden.Detta kan ske inom ramen för det jordbrukspolitiska beslutet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetregeringens förslag i fråga om utjämningssystemet förmejeriprodukter och föreslår att med anledning avmotion Jo30 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande utjämningssystemet för mejeriprodukteratt med anledning av motion 1991/92:Jo30 yrkandena 3och 4 avslår regeringens begäran om godkännande av vad ipropositionen förordats i fråga om utjämningssystemet förmejeriprodukter och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilt yttrandeChrister Windén (nyd) anför:Utskottet föreslår ett tillkännagivande av innebörd attregeringen för redovisar möjliga former förexportfinansiering fram till EG-inträdet. Jag anser att en sådanredovisning även bör innehålla förslag till en knytning tillbudgeten för katastrofhjälp och bistånd till länder som drabbatsav hungersnöd. Mot bakgrund av den akuta situationen i Östeuropaoch bör temporär hjälp till dessa områden särskiltprövas.Det är angeläget att hitta former för exportstöd som inteomotiverat belastar skattebetalarna och de svenska matpriserna.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Annika () anför:Redovisning av en samlad strategi inför jordbruketsEuropaanpassning m.m. (mom. 1)Som anförs i vänstermotionen Jo26 är livsmedelsproduktionenden mest grundläggande produktionen i ett samhälle.Förutsättningen för att samhället i övrigt skall fungera ochutvecklas är en god livsmedelsförsörjning. För detta krävs enlivsmedelsproduktion av uthållig karaktär på lämpliga jordar ochen utvecklad handel för att försörja områden utan sådananaturgivna förutsättningar. I verkligheten är vi långt ifrån ensådan optimal lösning på problemen med livsmedelsförsörjningen.Orsakssambanden är många och komplicerade. I-ländernasomfattande subventioner av det egna jordbruket och utestängandeav produkter från är några av skälen.Försöken att förändra dessa strukturer har inte varitså framgångsrika. Förhandlingarna i har gått istå och tycks enligt de senaste meddelandena inte leda tillnågra påtagliga resultat över huvud taget. EG:sprotektionistiska jordbrukspolitik är en av bromsklossarna.Förutom att den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, slukar merän hälften av gemenskapens gemensamma budget tycks de olikaEG-länderna nu i ökande omfattning komplettera detta stöd medegna nationella stöd till jordbruket.I har den livsmedelspolitiska reformen gettshelt andra (och sämre) förutsättningar i och med att Sverigeansökt om medlemskap i detta varit känt då reformeninleddes skulle utformningen ha blivit annorlunda. harSveriges bönder först kastats in i en snabb och omfattandeomställning och därefter fått beskedet att ett nytt ochinvecklat regleringssystem väntar runt hörnet. Den propositionsom nu lagts fram är på intet sätt klargörande när det gällerjordbrukets utvecklingsmöjligheter och problem inför eneventuell Europaanpassning. Som anförs i motion Jo226 yrkande 2bör därför med det snaraste lämnaförslag till riktlinjer för de närmaste årens jordbrukspolitik.Det gäller frågor kring den omställda arealens användning m.m.Vänsterpartiet anser dessutom att regeringen bör återkommatill med en mer långsiktig analys av jordbruketsframtida utvecklingsmöjligheter och förslag till åtgärder frånsamhällets sida för att bidra till en gynnsam utveckling.Analysen bör grundas på de synpunkter som utförligt redovisas imotionerna Jo26 och Jo226. Förslagen bör utmynna i etthandlingsprogram för ett framtidsinriktat och ekologisktanpassat jordbruk, som i så hög grad som möjligt bygger påtanken om det naturliga kretsloppet. Modern teknik, satsning påbioenergi och andra nya grödor, forskning och utveckling ochodlingsmetoder som anpassas till naturens krav kan tillsammansbidra till att skapa ett sådant jordbruk. Ett arealstöd baseratpå vallproduktion som föreslås i motion Jo226 yrkande 9 kanockså bidra till detta. Likaså kan åtgärder för att främjalinodlingen i enlighet med synpunkterna i motion Jo222 utgöraett viktigt bidrag till denna utveckling. Även med ettekologiskt anpassat jordbruk kommer vi att ha utrymme för attproducera råvaror för andra ändamål än livsmedel. I motion Jo226ges en rad exempel på hur jordbruket kan bidra till att få frambiologiskt nedbrytbara produkter och över huvud taget fungerasom en resurs i miljöarbetet. Denna fråga har nära samband medde frågor om småskalig livsmedelsproduktion som berörs i motionJo226 yrkande 4. Den ovan angivna analysen bör därför ocksåinnefatta förslag till ett handlingsprogram för att ökaomfattningen av den småskaliga livsmedelsproduktionen.När det gäller gränsskyddet kan nu konstateras att 1991 årsbeslut om justering av gränsskyddet ingalunda fått de negativaeffekter för jordbruket som hävdades av bl.a. näringensföreträdare. När nu den borgerliga regeringen avstår från attändra den principiella grunden beslut innebär dettaenligt min mening ett erkännande av att beslutet var riktigt.Enligt min mening borde utskottet således ha ställt sig bakommotionerna Jo26 yrkande 1 och Jo226 yrkandena 1, 2 och 4. Övrigamotioner som syftar till en redovisning från regeringens sida avjordbrukspolitikens inriktning avstyrks i den mån de ejtillgodoses genom det ovan anförda.Exportfinansiering (mom. 3)I propositionen framhåller jordbruksministern att enutgångspunkt för de pågående GATT-förhandlingarna är attexportstöd hör till de stödformer som har de mest snedvridandeeffekterna och därför måste reduceras. Utskottets majoritetdelar uppenbarligen inte regeringens uppfattning på denna punktutan begär en redovisning av formen för exportfinansiering.Enligt min mening borde den svenska ambitionen vara att bidratill att olika länders exportsubventioner upphör. Då måsteansträngningarna ökas för att finna former för anpassning förSveriges del som bygger på andra beståndsdelar. Jag delar därföruppfattningen i reservation 2 (s) att motionerna Jo33 yrkande 2och Jo34 borde ha avslagits.Stödformer för jordbruket i norra m.m. (mom. 7, 8 och10)Det råder allmän enighet om att det särskildaåtgärdsprogrammet för jordbruket i norra har gett enmängd värdefulla effekter. Trots det föreslår regeringen ingenfortsättning av åtgärdsprogrammet. har ibudgetbehandlingen föreslagit att programmet permanentas ochutvidgas till hela landet. Oavsett hur ställer sigtill detta förslag bör i detta sammanhang uttala sigför en fortsättning av åtgärdsprogrammet och anvisa 100 milj.kr. för /93. Medlen bör användas flexibelt ochkomma såväl kombinationssysselsättning som forskning ochutveckling till del. De särskilda satsningarna på kvinnorssysselsättning och företagsverksamhet bör fortsätta ochutvidgas.När det gäller stödområdesindelningen har tidigare framlagdaoch välgrundade förslag till ändringar avslagits med hänsyn tillkommande mer grundläggande förändringar. Också denna gångavvisas förslagen om ändringar. Eftersom frågan om grundläggandeförändringar alltmer förskjuts in , medan problemenför dem som missgynnas av indelningen kvarstår, bör nuförorda en ändring av stödområdesindelningen. Denna ändring börske i enlighet med dåvarande jordbruksnämndens förslag i januari1989. Det innebär för del att kommunerna samt Älvsbacka och Nyedsförsamlingar i kommun hänförs till stödområde 3 samtför att i kommunhänförs till stödområde 3.Getnäringen är en liten men betydelsefull nischproduktion inomjordbruket. Den har många positiva inslag.Förädlingsverksamheten är förlagd till gården, vilket ärfördelaktigt inom områden med långa transportsträckor.Getnäringen bör därför stimuleras på ett bättre och mereffektivt sätt än . Ett sätt vore att inom ramenför Norrlandsstödet jämställa villkoren för getnäringen med demsom gäller för fårnäringen. Som anförs i motion Jo223 krävsdessutom ytterligare satsningar på marknadsföringsåtgärder ochforskning och utveckling i fråga om getnäringen. Jag anslutermig härvidlag delvis till den socialdemokratiska reservationenunder mom. 7.Vänsterpartiet har i princip inget att invända mot att dets.k. uttransportstödet avskaffas i enlighet med regeringensförslag. Det finns emellertid en risk att kombinationen avbevarat intransportstöd och slopat uttransportstöd leder tillutslagning av mejerier i glesbygd. Vi föreslår därför ettsärskilt stöd på 10 milj.kr. som bör utformas så att det intebidrar till en minskning av antalet mejerier i den glesbygd somstödet avser att stärka. Det kan uppnås t.ex. genom ettförändrat intransportstöd och ett stöd till de affärer iglesbygd som riskerar att drabbas av avsevärdakostnadsstegringar.Utskottet borde således ha tillstyrkt motion Jo26 yrkandena6--11. Motion Jo23 tillgodoses till viss del genom det anförda,i synnerhet när det gäller det särskilda åtgärdsprogrammet ochåtgärder för att motverka utslagning av mejerier inomstödområdet.Jordbrukets miljöfrågor m.m. (mom. 13)Även om vi i har en internationellt sett godmiljöanpassning av jordbruket är det ändå otvivelaktigt så attjordbruket i väsentlig grad bidrar till miljöproblemen. Iförsurningssammanhang är kväveföreningen ammoniak viktig. Frånolika led i hanteringen av naturgödsel avgår ammoniak tillluften. I genomsnitt kommer av ammoniaknedfallet fråninhemska källor. Lokalt i jordbruksbygder kan andelen varamycket större. Det finns ett stort behov av forsknings- ochutvecklingsarbete kring naturgödselhantering. Det finns ocksåbehov av investeringar i gödselvårdsanläggningar m.m.På handelsgödsel och bekämpningsmedel läggs delsmiljöavgifter, dels prisregleringsavgifter. Med anledning av1990 års stora spannmålsskörd höjdes prisregleringsavgiften föratt bidra till finansieringen av exporten avspannmålsöverskottet. Regeringen har därefter åter sänktprisregleringsavgiften och inom ramen för omställningsåtgärdernafinansierat den ökade kostnaden för spannmålsöverskottet, somdärmed blev ofinansierad. Avgifterna på handelsgödsel bördärför, enligt förslaget i motion Jo226 yrkande 6, omvandlastill renodlade miljöavgifter och bestämmas utifrån behovet av engod miljöanpassning. Avgifterna bör gå tillbaka till den berördaverksamheten och användas för att stimulera ekologiskt lantbruk,forskning och utveckling kring miljöåtgärder m.m. Dessutom bören fond byggas upp för miljöinvesteringar i jordbruket. Genomfonden skall medel anvisas som underlättar finansieringen avmiljöinvesteringar. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamtåterkomma med ett sådant förslag på renodlade miljöavgifter.Det långsiktiga målet för jordbruket måste, som närmareutvecklats i den inledande meningsyttringen ovan, vara enekologisk anpassning. Det finns två vägar dit: dels att främjaövergången till alternativ odling, dels att ställa hårdaremiljökrav på jordbruket. Som anförs i motion Jo226 yrkande 7måste en rad åtgärder vidtas för att öka omfattningen av denalternativa odlingen. Det handlar bl.a. om att hanteringsledennärmast efter primärproduktionen -- slakt och vidareförädling,distribution, grossist- och detaljistleden -- kan ge utrymme förde alternativa produkterna i sin hantering. Vidare måste denväxande efterfrågan hos konsumenterna mötas av producenternasutbud. Som tidigare anfört måste dessutomsärskilda medel anvisas för satsningar av typenmarknadsföringsåtgärder, förbättrad KRAV-kontroll ochstudieverksamhet.Jag anser också att 4 § lagen om skötsel av jordbruksmark börändras i enlighet med förslaget i motion Jo673 yrkande 5.