bet · GG01AU1 · 1992-10-13 00:00:00 — Fonden bör också få iuppdrag att dokumentera erfarenheterna från projekten ochinformera om dem.Margareta m.fl. (s) yrkar i motion A813 attArbetslivsfonden aktivt bör stödja arbetsplatsprogram, därkvinnor får del av förändringsarbetet.I motion A708 av m.fl. (s) begärs särskildainsatser av arbetslivsfonderna för att stimulera utvecklingen avarbetsorganisatoriska lösningar i branscher därdeltidsarbetandet är omfattande, i syfte att öka antaletheltidsarbeten.Utskottet vill för sin del anföra följande.I Arbetslivsfondens verksamhetsplan /93, antagen avfondens styrelse , sägs:Under året ska i genomsnitt av de anställdamed de mest utsatta arbetena beröras i de arbetsplatsprogram somfår stöd av fonden. Särskild uppmärksamhet ska riktas motspeciellt utsatta arbeten som ofta innehas av kvinnor. Fondenbör särskilt medverka till sådana insatser för kvinnor sombidrar till breddat yrkeskunnande med möjlighet till ökat ansvaroch vidgat arbetsinnehåll.För att förverkliga dessa mål har den centralaArbetslivsfonden tillsatt en särskild arbetsgrupp för kvinnorsarbetsmiljö. En av uppgifterna är att initieraförändringsprojekt i kvinnodominerade branscher. Varje regionalarbetslivsfond har också utsett en särskild kontaktperson förfrågor som rör kvinnors arbetsmiljö. Enligt vad utskottetinhämtat räknar arbetsgruppen med att lägga fram ett förslagtill arbetsplan för kvinnors arbetsmiljö, vilken skall kunnabehandlas av fondens styrelse i början av december 1992.Utskottet redovisar vidare att harfonden beviljat till drygt 6 500arbetsplatsprogram. Programmen rör närmare 1,4 miljoneranställda, varav är kvinnor. Exempel på satsningar ärförändring av arbetsorganisation inom vårdyrkena, breddning avde anställdas kompetens och arbetslag med arbetsrotation. Fleraav arbetsplatsprogrammen syftar till ökad jämställdhet genom attkvinnor utbildas inom traditionellt manliga yrken. Nyaarbetsområden öppnas för kvinnorna exempelvis när arbetsgivaretillsammans med fonden satsar på maskiner som anpassas tillkvinnor.Riksdagens beslut i samband med kompletteringspropositionenvåren 1992 (1991/92:FiU30, rskr. 350) innebar attArbetslivsfondens ca (därtill kommeravkastning på kapitalet) minskades med två miljarder kronor.Vidare har regeringen uppdragit åt Arbetslivsfonden att särskiltbeakta småföretagens behov vad gäller arbetsmiljöförbättringaroch rehabiliterande insatser. I kompletteringspropositionen görsbedömningen att Arbetslivsfonden skall kunna besluta omytterligare utöver tidigare planeradbidragsgivning fram t.o.m. . Utskottet konstaterarvidare att regeringen och det socialdemokratiska partiet islutet av kommit överens om att föreslå riksdagenatt ca engångsvis dras in frånArbetslivsfonden som ett led i de olika åtgärder som nuinitieras i syfte att få balans i statsbudgeten och den svenskaekonomin.Arbetsmiljökommissionens kartläggning av de mest utsattaarbetsplatserna visade att det är kvinnor som har de sämstaarbetsmiljöerna. Kvinnor drabbas därför också i högreutsträckning än männen av skador och därav föranleddsjukfrånvaro.Mot bakgrund av de ändrade ekonomiska förutsättningarna förArbetslivsfondens arbete utgår utskottet från attArbetslivsfondens fortsatta arbete koncentreras till de mestutsatta arbetsplatserna, vilket innebär att insatserna för attförbättra kvinnornas arbetsmiljö förstärks.Med hänvisning till den pågående utvecklingen anser utskottetatt det inte är aktuellt att vidta någon särskild riksdagensåtgärd med anledning av de aktuella motionerna. Motionerna A225,A708, A813 och Fi41 avstyrks därför, samtliga i berörda delar.Kvinnors hälsa tas upp i motion A817 av . (fp). Motionärerna betonar vikten av att satsa på ochuppmärksamma hälsoproblem som är typiska för kvinnor. Enligtmotionärerna beror kvinnornas högre sjukfrånvaro jämfört medmännens troligen på kvinnornas dåliga arbetsmiljö ocharbetsorganisation. Konsekvenserna av sjuklöneperioden förkvinnornas arbetsmiljö bör därför belysas i en särskildutredning. I ökad omfattning bör man i fortsättningen satsa påforskning kring kvinnors hälsoproblem samt kvinnors arbete ochhälsa.Som utskottet beskrivit ovan har Arbetslivsfonden särskilduppmärksamhet riktad mot kvinnornas arbetsmiljö ocharbetsorganisation. Utskottet utgår från att denna satsning blirföremål för uppföljning och utvärdering.Socialutskottet har tidigare behandlat frågor om kvinnor ochhälsa. I sitt av godkända betänkande 1991/92:SoU15(rskr. 223) redovisar socialutskottet (från budgetpropositionen1991/92:100 bil. 6) att kvinnors sjukdomar, symptom och skadororsakas av ett samspel av faktorer inom arbetsliv och familj.Kvinnornas sjukfrånvaro har ökat mer änmännens. bedömning är att kvinnosjukvården äreftersatt och att kvinnors särskilda hälsoproblem inte fåtttillräcklig uppmärksamhet. ser det angeläget attdessa frågor uppmärksammas ytterligare i framtiden.Folkhälsoinstitutet har här en viktig uppgift enligtsocialutskottet. Vidare utgår socialutskottet från attregeringen utan något initiativ från sida noga följerutvecklingen.Folkhälsoinstitutet -- vilket har inrättats --skall omsätta hälsopolitiska initiativ i programarbete. Kvinnorshälsa är benämningen på ett av programmen, som påbörjas.Verksamhetsplanen för detta program tar bl.a. upp forskning,utvecklingsarbete och opinionsbildning. För verksamhetsåret1992/93 prioriteras bl.a. följande projekt: kvinnor ocharbetsliv, unga kvinnor och ensamstående kvinnor med barn samtkunskap om kvinnors hälsa och villkor. Inom det sistnämndaområdet sägs i verksamhetsplanen att bör tainitiativ till diskussioner med berörda organ och forskare m.fl.angående frågan hur forskningen om kvinnors hälsa i ett brettperspektiv bäst skall organiseras och stimuleras.Vidare har Arbetsmiljöfonden stött forsknings- ochutvecklingsprojekt som rör kvinnor och hälsa, såväl i snävaresom i vidare bemärkelse. Inom området "Arbetslivsforskning,psykosociala problemområden" finns flera projekt som rörvillkoren för kvinnors arbete i ett brett perspektiv.Beträffande sjuklöneperiodens konsekvenser för kvinnorna villutskottet hänvisa till att socialförsäkringsutskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande 1990/91:SfU18 (rskr. 372) harutgått från att verkningarna av de förändradesjukersättningsreglerna kommer att följas med störstauppmärksamhet. anser bl.a. att det ärav mycket stor betydelse att denna grundläggande förändring isystemet följs upp och att det finns möjligheter att värderaförändringen.Utskottet har under hand inhämtat att Riksförsäkringsverketplanerar att påbörja en utvärdering av de förändradesjukersättningsreglerna under det närmaste året.Utskottet instämmer i den bedömning som socialutskottet ochsocialförsäkringsutskottet har gjort beträffande behov avuppföljning och utvärdering av kvinnors hälsa resp. avsjuklöneperioden. I det senare fallet bör naturligtvis ävenkvinnornas förhållanden bli belysta. Med hänvisning till vad somovan anförts avstyrker utskottet motion A817 i tillämpligadelar.I motion A815 av och ()pekas på behov av en kartläggning av trakasserier inomkönssegregerade yrkesområden. För att motverka sådana ansermotionärerna att utbildning i jämställdhetsfrågor inommansdominerade utbildningar kunde vara en åtgärd.Enligt utredningar som JämO har gjort förekommer i arbetslivetsåväl sexuella trakasserier som trakasserier på grund av att enarbetstagare har gjort en anmälan om könsdiskriminering. Detfinns enligt proposition 1990/91:113, Olika på lika villkor,varierande uppfattningar om omfattningen av sådana trakasserier.Dock kan man inte komma ifrån att de förekommer, sägs det ipropositionen, och att de utgör allvarliga problem för dem somblir utsatta.Mot bakgrund av att den nya jämställdhetslagen stadgar attarbetsgivarna skall verka för att inte någon arbetstagareutsätts för sexuella trakasserier har den jämställdhetsansvarigaministern skickat ut en inbjudan till arbetsmarknadens parteratt söka projektmedel för att förebygga sexuella trakasserier påarbetsplatserna. Inom en ram på ca kommermedel att beviljas för sådana projekt. De projekt som planerasbör enligt inbjudan ha karaktär av praktiskt utvecklingsarbeteute på arbetsplatserna. Enligt utskottets uppfattning möjliggörsdärigenom sådana typer av åtgärder som motionärerna begär,varför någon särskild åtgärd inte är påkallad medanledning av den aktuella motionen. Med det anförda avstyrksmotion A815.Övriga frågorKvinnors deltidsarbete tas upp i motion Fi83 av MargaretaWinberg m.fl. (s). I motionen anförs att deltidsarbetslöshetenstigit kraftigt och att en stor majoritet av dedeltidsarbetslösa är kvinnor. Motionärerna begär därför att dedeltidsarbetande ges förtur till anställningar med högresysselsättningsgrad.Utskottet vill anföra följande.Inledningsvis bör noteras att motioner angående ändring ilagstiftningen för att stärka de deltidsarbetandes ställning påarbetsmarknaden kommer att behandlas i utskottets betänkande omarbetsrätt m.m. (1992/93:AU2).De deltidsarbetslösa uppgick till ca 79000personer, varav mer än tre fjärdedelar är kvinnor(deltidsarbetslösa som är registrerade vid arbetsförmedlingarnavid månadens slut enligt AMS verksamhetsstatistik).Enligt AMS handlingsprogram för att öka jämställdheten iarbetslivet (se ovan) bör oönskade deltidermotverkas. AMS skall informera och göra kvinnorna medvetna om deekonomiska konsekvenserna av deltidsarbete enligt programmet.Vidare skall AMS uppmärksamma arbetsgivare och fackligaorganisationer på fördelarna med att anpassaarbetsorganisationen, både schematekniskt och arbetsmässigt, såatt varje medarbetare får den arbetstid han/hon efterfrågar ochdärtill ett arbetspass som man orkar genomföra.Vidare hänvisar utskottet till att rekommendationen från AMSstyrelse att samtliga kommuner och landstingborde erbjuda heltidsarbete till de anställda som så önskar,kvarstår. I AMS dåvarande styrelse ingick bl.a. Kommunförbundetoch Landstingsförbundet.Enligt utskottets uppfattning är det ytterst angeläget attfinna en lösning på problemet med kvinnornasdeltidsarbetslöshet, inte minst mot bakgrund av dagensarbetsmarknad. Frågan om kvinnornas deltidsarbetslöshet äraktualiserad hos AMS. Med hänvisning till det anförda är någonriksdagens åtgärd med anledning av motion Fi83 inte påkallad.Den avstyrks därför i aktuell del.I motion Fi408 påtalar m.fl. (s) ett behovav fler kvinnor på högre statliga befattningar inomekonomisektorn. En uppvärdering av traditionellt kvinnligkompetens som kunskap om hushållsekonomi skulle enligtmotionärerna kunna leda till att fler kvinnor kommer in iekonomiska maktcentra.Utskottet vill erinra om att det statligamedbestämmandeavtalet (MBA-S) också tar upp ett kapitel omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Enligt MBA-Suppnås jämställdhet bl.a. genom att åtgärder vidtas för attåstadkomma en jämnare fördelning mellan kvinnor och män på olikanivåer och inom skilda befattningar och yrken. En statligarbetsgivare är skyldig att upprätta enjämställdhetsplan med de konkreta åtgärder som skall vidtasunder budgetåret.Vidare vill utskottet redovisa att () i sitt arbete för jämställdhet inom den statliga sektornunder senare år haft en inriktning att "lyftajämställdhetsfrågorna från ett rättviseperspektiv till ettarbetsgivarperspektiv. D.v.s. att visa på effektivitetsvinstersom följd av jämställdhetssatsningar." I centrum för SAV:sprogram för jämställdhet står det partsgemensamma (Arbete av Lika Värde Arbetsgrupp), som behandlar frågor rörandemetoder och system för att jämföra arbete av lika värde.Arbetsvärderingsprojekt pågår inom flera statliga arbetsplatseri avsikt att hitta könsneutrala metoder för att jämföra arbeten.Många projekt är också inriktade på att öka antalet kvinnligachefer eller att stötta befintliga.Mot bakgrund av de satsningar som pågår inom det statligaområdet finner utskottet inte anledning att föreslå någraspeciella åtgärder av det slag som motionärerna förordar. Därmedavstyrker utskottet motion Fi408 i tillämplig del.Maud Björnemalm m.fl. (s) tar i motion A804 upparbetsmarknadsläget för kvinnor i Bergslagen. Motionärerna anföratt det är viktigt med särskilda kvinnosatsningar för att ungakvinnor skall välja att verka i Bergslagen. De anser att ettsärskilt resurscentrum för kvinnor bör inrättas i länoch knytas till Forum för kvinno- och jämställdhetsstudier vidhögskolan i . bör svara för att befintligaorgan samverkar.Utskottet vill -- liksom tidigare när likartade motionskravhar behandlats -- framhålla att ett sådant resurscentrum förkvinnor kan skapas genom samverkan av olika organ inom länetutan något initiativ från riksdag eller regering. Med hänvisningtill vad som anförts avstyrker utskottet motion A804.Charlotte m.fl. (m) tar i motion A812 upp frågorom jämställdhetsarbetet i skolan. Motionärerna menar attundervisningens syfte kan störas av traditionerna när det gällerämnen som uppfattas som typiskt kvinnliga eller typiskt manliga.Undervisning i särskilda flick- och pojkgrupper kan vara enfördel och medverka till att stärka flickornas självförtroende.Utskottet vill redovisa att olika verksamheter pågår för attåstadkomma jämställdhet i skolan (se bl.a. bet. 1991/92:UbU1).Vidare vill utskottet ta upp de särskilda direktiven för fördjupade anslagsframställning för budgetåren1994/95--1996/97. skall enligt direktiven särskiltuppmärksamma om det i utfall och resultat föreligger skillnadermellan könen och söka analysera vad dessa kan bero på.Skolverket bör därvid beakta vikten av att skolan tar till varaoch vidareutvecklar pedagogiska metoder som tillmötesgår bådemanliga och kvinnliga elevers behov.Utskottet utgår från att förfarandet med skilda flick- ochpojkgrupper -- som ett led i jämställdhetssträvandena i skolan-- prövas och utvärderas utan att gör någottillkännagivande härom. Med hänvisning till det anförda anserutskottet att motion A812 i denna del inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.Margareta m.fl. (s) framhåller i motion A813 att enfråga som har mycket stor betydelse för kvinnor ärkompetensutveckling. Inte minst inom det privatanäringslivet finns det många kvinnor som har bristandeutbildning och som en följd därav får ensidiga och rutinbetonadearbetsuppgifter.Utskottet vill för sin del anföra följande.I bra är vi? Den svenska arbetskraftenskompetens i internationell belysning (Ds 1992:83) drasslutsatsen att internationellt sett inte tycks utmärkasig speciellt när det gäller personalutbildning. liggertroligen på samma nivå som en rad andra länder: ,, , , , ochVästtyskland.Utredningen -- en nationell strategi (SOU1992:7) lades fram . Efter remissbehandlingfram till pågår beredningsarbete inomregeringskansliet. Kommitténs huvudförslag innebär attekonomiskt stöd skall ges till de företag och förvaltningar somsjälva satsar på kompetensutveckling under vissaförutsättningar; bl.a. att en kompetensutvecklingsplan görs uppsamt att kvinnornas behov av kompetensutveckling särskiltövervägs. Därutöver föreslår kommittén att politiken förkompetensutveckling samordnas -- såväl mellan olikapolitikområden som mellan branscher och regioner m.m. -- samtsärskilda åtgärder för att stärka kvinnors kompetensutveckling iarbetslivet.Utskottet vill därutöver nämna att Arbetsmarknadsdepartementethar tagit initiativ till en forskarrapport om kvinnornassituation på arbetsmarknaden. Frågeställningar bakom de olikaforskaruppsatserna är bl.a. Vad sker med den offentliga sektorni framtiden? och Var finns de framtida jobben och alternativenför kvinnorna? Vidare har departementet i samarbete med andradepartement, samt AMS ordnat ett seminarium under temat Kvinnligkompetens -- framtidens resurs -- eget företagande, enmöjlighet?! Syftet med seminariet var att tjäna som forum förett brett erfarenhetsutbyte. Vidare har från departementet medelbeviljats till projektet kompetensutveckling ocharbetsförmedlingens roll. Projektet syftar till att hittametoder för hur arbetsförmedlingen kan arbeta för att bättre tatill vara kvinnors kompetens.Utskottet vill för sin del framhålla att kompetensutvecklingär en nyckelfaktor för en framtid med ekonomisk tillväxt och nyajobb. Ur utskottets synpunkt är det väsentligt attkompetensutvecklingen även kommer kvinnorna till del. Mångainsatser pågår också i syfte att uppmärksamma kvinnornas behovav kompetensutveckling. Mot bakgrund av vad som anförts ompågående beredningsarbete m.m. finner utskottet inte anledningatt göra något uttalande i denna fråga. Motion A813 avstyrksdärför i aktuell del.Jämställdhet och föräldraledighetI motion So612 begärs attJämställdhetsombudsmannen (JämO) ges i uppdrag att utvärdera ochkomma med förslag till åtgärder som stimulerar män att taföräldraledigt. En bred uppföljning bör göras av de kampanjersom varit . Förslag till mer effektiva åtgärderbör utarbetas.Utskottet vill för sin del anföra följande.Riksförsäkringsverket redovisar statistik över mäns ochkvinnors andel av uttagna dagar med föräldrapenning underperioden --1991. Enligt statistiken utgjorde männens andel8,av de uttagna dagarna , vilket kanjämföras . (Uppgifterna är hämtade frånStatistikinformation Is-I 1992:22. )Enligt beslut har regeringen uppdragitåt att genomföra sådana förändringar istatistiken kring föräldrapenningen att statistikframställningenpåskyndas och att bättre möjligheter ges att läsa avfördelningen mellan föräldrarna. Regeringens bedömning är att enbättre och snabbare statistik är nödvändig för att kunna bedömaom ytterligare åtgärder behöver sättas in för att öka pappornasföräldraledighet. Enligt avrapporteringav uppdraget kommer en ny och förbättrad statistik att varafärdigställd i slutet av år 1992.JämO har publicerat en rapport som rör föräldraledigafäder. I JämO:s rapportserie Nr 1 1992 "Det borde vara enmerit..." berättar föräldralediga pappor om arbetet, familjenoch ledigheten. Syftet med undersökningen har varit att beskrivanågot av de villkor som föräldralediga fäder möter irelationerna till arbetslivet. JämO:s slutsatser av studien äratt1. det går att vara pappaledig oavsett yrke, position ochlönenivå2. det finns ett stort behov av förebilder3. papporna behöver uppmuntran från sina arbetsgivare4. det finns stort behov av kvinnor på ledande poster; de harstörre förståelse/erfarenhet av att ta hand om barn5. en samhällelig styrning på samma sätt som med de skulle med stor säkerhet revolutioneraföräldraledighetens utnyttjande.Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp somskall gå igenom området "papporna, barnen och arbetslivet" medsyfte att undanröja hindren för en mer allmänt utnyttjadpappaledighet. har idégruppen (A 1987:A) ommansrollsfrågor avvecklats.Utskottet har tidigare ställt sig bakom uppfattningen attmålet bör vara att, vid utgången av , minst tvåtredjedelar av papporna i någon utsträckning använder sig avmöjligheten att utnyttja föräldrapenningen med anledning avbarns födelse (prop. 1990/91:113, bet. AU17, rskr. 288).Utskottet instämde med propositionen att ytterligare åtgärderfår övervägas, om detta mål inte nås. Utskottet står kvar viddenna uppfattning. önskemål ligger således ilinje med den pågående utvecklingen. Av den anledningen påkallasinte någon åtgärd. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion So612 i denna del.Kvinnors inflytandeKarin och () anför i motion A805att det behövs kraftfulla insatser för att förstärkakvinnorepresentationen. Det politiska arbetet måsteorganiseras så att även unga kvinnor kan delta. Kortare ocheffektivare sammanträden, fastställda sluttider m.m. är någraförslag.Även m.fl. (fp) påtalar i motion A817 problemenför unga kvinnliga politiker med små barn. En liten förbättringvore ersättning för barnomsorgskostnader även vid politiskauppdrag utanför ordinarie arbetstid, enligt motionärerna. Vidarebör kvinnorepresentationen i statliga kommittéer och utredningarförbättras; de som utser medlemmar bör alltid nominera tvåpersoner, en man och en kvinna. Även internationellt bör Sverigeverka för en ökad kvinnorepresentation.Utskottet hänvisar till att regeringen har beviljat tremiljoner kronor per budgetår till projekt som syftartill att öka andelen kvinnor i olika organ. Medlen har främstgått till organisationer som nominerar ledamöter i statligaorgan. Utskottet vill vidare informera att regeringen i februari1992 har initierat en utvärdering av de olika insatser somhittills gjorts för att öka kvinnorepresentationen i statligastyrelser och kommittéer. Två statsvetenskapliga forskare harbeviljats medel för att göra utvärderingen som beräknas bli klari slutet av år 1992.Den metod som prövats när regeringen skallutse ledamöter i statliga styrelser -- dvs. en rekommendation omatt för varje plats begärs två namn, ett på en kvinna och ett påen man -- finns fortfarande kvar. Någon påföljd omrekommendationen inte följs har aldrig funnits.Antalet ordinarie uppdrag i kommunerna efter valet är41500. Av dessa innehas av kvinnor. (SOU 1989:108) lämnar kvinnorkommunalpolitiken i mindre utsträckning än män på grund avåldersskäl. Brist på tid och ork, svårigheter att göra sig hördm.m. är däremot faktorer bakom kvinnornas avhopp.Ersättningsfrågan för förtroendevalda inom kommuner ochlandsting har ändrats genom införande av enny kommunallag (prop. 1990/91:117, bet. KU38, rskr. Dennya kommunallagen ställer krav på att kommunfullmäktige antarbestämmelser om ersättning för förlorad arbetsinkomst m.m.Därutöver kan kommunerna anta regler om kostnadsersättningar,arvoden och andra ekonomiska förmåner. Beslut om ersättning förresekostnader, barntillsynskostnader m.m. sker således lokaltefter lokala förhållanden.Arbete av det slag som efterlyses av motionärerna pågårsåledes. Motionerna A805 och A817 avstyrks därmed i berördadelar.Barbro m.fl. (fp, m, c, kds) begär i motion A809att regeringen låter utreda utdelningskriterierna förstipendier. Könsdiskriminerande regler bör ändras så attkvinnor och män får konkurrera på lika villkor om stipendierna.Utskottet redovisar följande. Frågan om permutation avbestämmelser gällande stipendier från universitetsfonder harvarit föremål 1990 efter det attKammarkollegiet med skrivelse överlämnat ett sådant ärende tillregeringen . Bakgrunden var att stipendiekommittén vidUniversitetet i hade ansökt om att få ändra bestämmelsernaför 18 olika fonder för att bereda möjlighet attdela ut stipendier även till kvinnliga studerande. Regeringendelade Kammarkollegiets bedömning att donators intentioner skallföljas så nära om möjligt och avslog framställningen. Denaktuella samhällsuppfattningen -- på t.ex. jämställdhetsområdet-- får inte tränga undan avvikande värderingar som ligger tillgrund för ett enskilt förordnande enligt Kammarkollegietsskrivelse. Undantag görs när de ursprungliga bestämmelsernakommit att bli stridande mot direkta lagbestämmelser och motsamhällets rättsordning. Kammarkollegiet gjorde den bedömningenatt lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet inte hindrar förordnanden av den aktuella typen ochatt den med lagstiftningen avsedda normbildningen i samhälletinte motverkas på ett sådant sätt att det finns särskilda skälatt tillämpa permutationslagen.Sammanfattningsvis vill utskottet deklarera att det hysersympati för det syfte som anförs av motionärerna. Utskottetförutsätter att annorlunda samhällsförhållanden -- t.ex. vadgäller kvinnornas möjlighet att studera -- fördonationen verkligen beaktas vid nutida stipendiering och tolkaspå ett för jämställdheten positivt sätt.Med hänsyn till vad som anförts avstyrks motion A809.Internationella frågorFrågor om kvinnor och EG tas upp i tre motioner.Karin och () begär i motion A805att regeringen tillsätter en arbetsgrupp av kvinnor, som skallanalysera vad en harmonisering med EG kommer att innebära förkvinnornas situation i . Arbetsgrupper inför etteventuellt svenskt EG-medlemskap bör ha även kvinnligarepresentanter.Charlotte m.fl. (m) tar i motion A812 upp EG:sbetydelse för kvinnornas arbetsmarknad. Bl.a. finns en friareetableringsrätt i de flesta EG-länder.I motion U532 av m.fl. (m) görsbedömningen att den kvinnliga politiska representationen iSverige kan bli en tillgång i EG-samarbetet.