bet · GF01SoU16 · 1992-04-07 00:00:00 — Ändring i patientjournallagen (1985:562) m.m. I betänkandet behandlar utskottet proposition 1991/92:104 omändring i patientjournallagen m.m. och en motion som väcktsunder allmänna motionstiden och överlämnats frånkonstitutionsutskottet. De nya bestämmelserna föreslås träda ikraft den 1 oktober 1992.Utskottet tillstyrker propositionens förslag. Motionen fåranses vara tillgodosedd genom förslaget och avstyrks därför. I proposition 1991/92:104 om ändring i patientjournallagen(1985:562) m.m. har regeringen () föreslagitriksdagen att anta förslagen till1. lag om ändring i patientjournallagen (1985:562),2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Lagförslagen, vilka har lagts fram efter hörande av lagrådet,fogas till betänkandet som bilaga. Motion väckt under allmänna motionstiden och överlämnadfrån konstitutionsutskottetMotion 1991/92:K402 av och (båda m) vari yrkas att hos regeringen begär enöversyn syftande till att sekretessen kan garanteras även föruppgifter som lämnats till privatläkare. BakgrundPatientjournallagen (1985:562) trädde i kraft den 1 januari1986. Den innehåller bl.a. bestämmelser om förande avpatientjournal, hur en sådan journal skall hanteras och minstatid den skall bevaras. Inom den enskilda hälso- och sjukvårdenkan det i många fall vara så att den läkare eller annan sombehandlar patienter och som för patientjournalerna också är densom driver verksamheten. Denne skall då bl.a. se till attjournalerna förvaras på det sätt som patientjournallagenföreskriver. Reglering saknas emellertid om vad som skall händamed journalerna om denne person avlider eller på annat sättavslutar verksamheten utan att någon annan harövertagit ansvaret för patientjournalerna. Detta kan leda tillosäkerhet hos patienterna om huruvida deras journaler förvaraspå ett tillfredsställande sätt.Fram till sköttes dessa frågor av länsläkarna.Efter år 1981 har länsstyrelserna fortsatt att taemot vissa patientjournaler efter avlidna läkare och tandläkare.Detta har skett närmast mot bakgrund av att vissa tjänstemäninom länsläkarorganisationen fortsattatt som tidigare hjälpa i medicinska frågor. Efterdenna övergångsperiod har bl.a. hänvisat tillnärmaste landsarkiv. Det har också förekommit att journalerlämnats till ett landstingsarkiv och i något undantagsfall attjournalerna arkiverats hos socialstyrelsen.Innehållet i propositionen i huvuddragI propositionen föreslås att patientjournallagen ändras så,att patientjournaler inom den enskilda hälso- och sjukvården kantas om hand dels om det på sannolika skäl kan antas attjournalerna inte kommer att handhas enligt lagen ellerföreskrifter som meddelats med stöd av lagen, dels om den somansvarar för journalerna ansöker om omhändertagande och detfinns ett påtagligt behov av att journalerna tas om hand.Omhändertagna journaler skall enligt lagförslaget förvaras hosarkivmyndigheten i det landsting eller, i fråga om kommuner sominte tillhör något landsting, den kommun där journalerna finns.Som minsta tid för förvaring föreslås från den dagjournalhandlingarna inkom till arkivmyndigheten med möjlighetför arkivmyndigheten att besluta om längre förvaring.Arkivmyndigheten och andra myndigheter som har hand ompatientjournaler upprättade inom enskild hälso- och sjukvårdföreslås få samma begränsade skyldighet att i vissa särskiltreglerade fall lämna uppgifter ur journalhandlingar som den haftsom ansvarat för handlingarna före överlämnandet av journalentill myndigheten. Denna skyldighet gäller endast när uppgifternabegärs för särskilt fall. I syfte att skapa ett starktsekretesskydd läggs i propositionen fram förslag om ändringar isekretesslagen (1980:100). Det föreslås att en ny bestämmelseinförs som reglerar sekretessen i verksamhet som avseromhändertagande av patientjournaler som upprättats inom enskildhälso- och sjukvård. Denna sekretess innebär att uppgifter omenskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden iprincip får lämnas endast om den enskilde medgett det elleruppgiften begärs av hälso- och sjukvårdspersonal samt behövs förvård eller behandling och det är av synnerlig vikt att uppgiftenlämnas.Vidare föreslås att omhändertagna journaler efter ansökanskall återlämnas om journalerna inte gallrats ut och det inteheller finns anledning att anta att hanteringen av journalernakommer att misskötas efter återlämnandet.Beslut i fråga om omhändertagande och återlämnande skallenligt förslaget meddelas av med möjlighet tillöverklagande hos kammarrätt.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 oktober 1992.Motionärernas förslagI motion K402 av och (båda m),som alltså avlämnades redan under den allmänna motionstiden,yrkas på en översyn syftande till att sekretessen kan garanterasäven för uppgifter som lämnas till privatläkare. Motionärernaanför att ingen kan vara säker på att de förtroenden, somgivits till en privatläkare, i längden går att hålla hemliga förden offentliga sjukvården, där ju så många fler är involverade ipersonaktens hantering. Eventuellt kan det vara acceptabelt attlandstingen endast arkiverar de mycket känsliga uppgifter, somdessa privatläkarjournaler ofta innehåller. kanlandstingen föra in privatläkarjournalernas uppgifter i sinaegna register så länge det inte finns någon föreskrift förhanteringen. Länsläkarna tog tidigare hand om journalerna ocharkiverade dem i länsstyrelsernas arkiv, där de var betydligtmer skyddade mot obehörig insyn. Det är alltså bristen pålagreglering, som gör att det inte finns garantier för attjournalerna inte hanteras på felaktigt sätt enligt motionärerna.Tidigare riksdagsbehandlingI höstas behandlade i sitt betänkande1991/92:KU11 en motion från den allmänna motionstiden 1991liknande den nu aktuella. avstyrktemotionen med hänvisning till att den fråga som togs upp imotionen omfattades av det då pågående propositionsarbetet iregeringskansliet samt att det arbetet inte borde föregripas avnågot ställningstagande från sida.Närmare om propositionens förslag om utlämnande av uppgifterur omhändertagna journalhandlingarJournalhandlingar som omhändertas efter beslut avsocialstyrelsen skall enligt förslaget överlämnas till vissaarkivmyndigheter för förvaring. Enligt en huvudregel itryckfrihetsförordningen (TF) anses de då, i och med att dekommer in till arkivmyndigheten, vara allmänna handlingar hosdenna myndighet (2 kap. 3 § första stycket TF). Den i TFföreskrivna rätten att ta del av handlingen gäller om inte annatföreskrivs i sekretesslagen. I sekretesslagen saknas förnärvarande sekretessbestämmelser som är tillämpliga på uppgifteri en sådan handling.Den sekretess som enligt propositionen bör gälla förarkivpersonal och andra som kommer eller har kommit i kontaktmed omhändertagna patientjournaler liksom ärenden omomhändertagande eller återlämnande av patientjournaler, skall istort sett ha samma innehåll som den som redan gäller inomhälso- och sjukvården. Detta gäller exempelvis sekretess iförhållande till patienten själv. När det gäller sekretess iförhållande till annan än patienten måste dock enligtpropositionen beaktas att berörda patientjournaler kommer frånden enskilda sektorn där det saknas en allmän rätt för annan änpatienterna att ta del av uppgifterna i journalerna. Mångapatienter har valt att vända sig till den enskilda hälso- ochsjukvården just med hänsyn härtill. Detta talar enligtpropositionen för att uppgifterna ur omhändertagnajournalhandlingar borde få lämnas till annan än patienten endastmed medgivande av patienten. Detta skulle dock leda för långtoch -- även om huvudregeln skall vara att medgivande inhämtasfrån patienten -- vissa begränsade möjligheter bör finnas att fålämna ut uppgifter ur omhändertagna journalhandlingar utan ettsådant medgivande.När förfrågningar skett om att få del av uppgifter uromhändertagna journalhandlingar har det oftast gällt en begäranfrån läkare eller andra vårdgivare. En sådan bör enligtpropositionen kunna tillmötesgås om det, med hänsyn till vårdeller behandling, är starkt motiverat att begärd uppgiftutlämnas. Detta innebär i princip att endast läkare, tandläkareeller andra vårdgivare inom offentlig eller enskild hälso- ochsjukvård som verkligen behöver uppgifter för vård ellerbehandling skall ha rätt att ta del av dessa utan patientensmedverkan. I övrigt måste patientens samtycke först inhämtas.Sekretesskyddet för uppgifter om enskilds hälsotillstånd ochandra personliga förhållanden i omhändertagna patientjournalerm.m. blir därmed starkare än vad som gäller inom offentlighälso- och sjukvård.Som exempel på situationer när ett utlämnande bör kunna skeutan inhämtande av samtycke från den enskilde nämns ipropositionen att uppgiften är av mycket stor eller t.o.m.avgörande betydelse för vård av den som uppgiften rör men attdenne inte kan lämna sitt medgivande på grund avmedvetslöshet eller annat.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker de i propositionen framlagdalagförslagen. Syftet med motion K402 (m) får anses tillgodosetthärmed. Motionen avstyrks därför. beträffande lagförslagenatt antar de i propositionen framlagda förslagentilla) lag om ändring i patientjournallagen (1985:562),b) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),2. beträffande en översyn av sekretessbestämmelsernaatt avslår motion 1991/92:K402.Stockholm den 7 april 1992På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (nyd), (),(), (), My (), MartinNilsson (s), (), () och ChatrinePålsson (kds).I propositionen framlagda lagförslag