bet · GF01JuU25 · 1992-04-28 00:00:00 — I proposition 1991/92:100 bilaga 3 () harregeringen berett tillfälle att ta del av vadjustitieministern anfört om riktlinjerna för uppbyggnaden av ettnytt kriminalregister och ett nytt misstankeregister (s. 55). BakgrundDet allmänna kriminalregistret innehåller uppgifter ompersoner som är dömda till andra påföljder än enbart böter. gäller bestämmelserna i lagen (1963:197) om allmäntkriminalregister (kriminalregisterlagen). () och polismyndigheterna ute i landet för olika slag avpolisregister. För dessa gäller bestämmelserna i lagen (1965:94)om polisregister m.m. (polisregisterlagen).År 1971 fördes det allmänna kriminalregistret över frånkriminalvårdsstyrelsen till RPS. I samband med överföringenfördes kriminalregistret samman med det centrala personregistersom RPS då förde och som innehöll uppgifter om såväl påföljdersom misstankar om brott. Det samordnade registret, som förs medhjälp av ADB, kallas person- och belastningsregistret (PBR). Förde olika delarna av PBR gäller skilda regelkomplex. Innehållet iden del som gäller kriminalregistret regleras avkriminalregisterlagen. För PBR i övrigt gällerpolisregisterlagen.PBR ingår som ett delsystem i BROTTSRI som i sin tur utgör endel av rättsväsendets informationssystem. Detta består inte aven databank på en och samma anläggning utan av en rad frånvarandra fristående men begreppsmässigt och tekniskt samordnaderutiner på olika anläggningar. Syftet med rättsväsendetsinformationssystem är bl.a. att förenkla och förbättrainformationsutbytet mellan myndigheterna i rättsväsendet.Arbetet leds av samarbetsorganet för rättsväsendetsinformationssystem ().I BROTTSRI ingår system med rutiner i brottmålsförfarandet ivid mening hos polis, åklagare och de allmänna domstolarna samtsystem för förfarandet inom kriminalvården. Förutom PBR omfattarBROTTSRI bl.a. system för ordningsbot och för strafföreläggandeoch för register över påföljder som har betydelse förkörkortsfrågor.Frågan om den centrala brottsregistreringen i framtidenbehandlades i proposition /88:122 om ändringar i kriminal-och polisregisterlagarna m.m. I propositionen konstaterades attdet nuvarande PBR var föråldrat och komplicerat såväl i teknisktavseende som när det gällde den rättsliga regleringen och attdet behövdes genomgripande förändringar i fråga om denregistrering som görs i PBR. Vid en teknisköversyn borde man enligt propositionen i första hand överväga enlösning som innebär att belastnings- och misstankeuppgifterskall finnas i skilda register. Ett nytt system borde också varamer flexibelt än det nuvarande så att ändringar i fråga omregisterinnehåll och registerutdrag kan göras utan storakostnader. Enligt propositionen borde vidare registreringen avpåföljder av betydelse för körkortsfrågor integreras med denregistrering som sker i PBR. Dessa uttalandengodtogs under riksdagsbehandlingen (JuU 1987/88:34, rskr. 283).I en skrivelse till regeringen (jfr SARIrapport 1989:2) har föreslagit att den registrering som förnärvarande görs i PBR och registret över påföljder som harbetydelse för körkortsfrågor skall göras i tvåolika register. I det ena registret -- av kallatkriminalregistret -- skall antecknas sådana påföljdsuppgiftersom gäller bl.a. domar och slutliga beslut i brottmål, godkändaordningsförelägganden och strafförelägganden, regeringsbeslut omnåd och påföljder av betydelse för körkortsfrågor. I det andraregistret -- av kallat misstankeregistret -- bör antecknaskortfattade uppgifter om bl.a. brottsanmälningar,åklagarinträde, delgivning av misstanke om brott och beslut attväcka åtal. De båda registren bör enligt regleras i skildaförfattningar. För andra register inom polisen, såvälADB-register som register, bör det enligt SARIfortfarande finnas en polisregisterlag. Både kriminalregistretoch misstankeregistret bör enligt SARI:s skrivelse förläggastill RPS:s enhet i Kiruna.Vid anmälan av datalagsfrågor m.m. i 1991 årsbudgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 4 s. 16 och 17) togföredragande departementschefen upp frågan om den framtidautformningen av brottsregistreringen. Departementschefen sadesig i stort ansluta sig till SARI:s förslag till förändring avlagstiftningen om brottsregister samt att det fortsatta tekniskautvecklingsarbetet på brottsregistreringen borde ske efter deriktlinjer som föreslagit. Departementschefen anmäldesamtidigt att en promemoria med förslag till nybrottsregisterlagstiftning var under utarbetande ijustitiedepartementet.I årets budgetproposition förklarar justitieministern att honkan ansluta sig till de överväganden som tidigare gjorts iärendet och att uppbyggnaden av brottsregistreringen således börutformas efter de linjer som har föreslagit. Hon nämner attarbetet med utformningen av förslag till nybrottsregisterlagstiftning pågår inom departementet och attutgångspunkten för arbetet är de förslag till kriminal- ochmisstankeregister som lagt fram. Inriktningen är, sägerhon, att de nya registren i fråga om innehållet i huvudsak börmotsvara vad som registreras i PBR och registret överpåföljder som har betydelse i körkortsfrågor. Endepartementspromemoria med förslag till lagstiftning kommer attsändas ut på remiss inom kort.Riksåklagaren () och RPS utvecklar nu nya rutiner förstrafföreläggande resp. ordningsföreläggande med sikte på att deskall kunna tas i bruk . RPS:s enhet i skallombesörja viss databehandling i de nya rutinerna men också hasjälvständiga uppgifter när det gäller uppbörd av böter iordningsföreläggande och strafföreläggande och maskinellframställning av olika meddelanden. Enheten i avses få nuaktuella uppgifter redan när de nya rutinerna förordningsföreläggande och strafföreläggande tas i bruk.SARI har utrett två alternativ för en uppbyggnad avmisstankeregistret och kriminalregistret vid enheten iKiruna (se rapport 1989:2). På uppdrag av gör nustatskontoret en utredning av säkerhetsfrågor m.m. viddatakommunikation mellan rättsväsendets myndigheter och enheten.I propositionen förklarar justitieministern att de riktlinjerför lagstiftningen om brottsregistreringen som hon dragit uppgör det möjligt att dels utvidga det tekniska arbetet förmisstankeregistret och kriminalregistret och dels att inledakonstruktionsfasen för de bägge registren. Enligt vad hon vidareanför behöver emellertid de nämnda alternativendetaljstuderas. Detta gäller bl.a. successiv avveckling av äldreregister och successiv uppbyggnad av nya register samttidsplanering och kostnadsberäkning.ÖvervägandenOlika frågor om brottsregistrering har tidigare uppmärksammatsi , bl.a. såsom anges i propositionen 1988 om ändringar i kriminal- ochpolisregisterlagarna (prop. 1987/88:122, JuU34, rskr. 283).Utskottet vill här erinra om att utskottet i det ärendetuttalade sig för att pågående reformarbete borde bedrivas medall möjlig skyndsamhet. Detta gällde inte minst den ocksåtidigare uppmärksammade frågan om den enskildes rätt till insyni polisregister. Under hänvisning till att utskottet redan isitt betänkande JuU 1984/85:27 hade uttalat sig för skyndsamheti saken underströk utskottet ärende kraftigt viktenav att arbetet på en lösning av denna fråga bedrevs energisktoch med skyndsamhet. underströk utskottet pånytt intresset av skyndsamhet i ärendet (1990/91:JuU1 s. 28).Utskottet, som inte finner anledning till erinran mot vadjustitieministern anfört i budgetpropositionen om riktlinjernaför uppbyggnaden av ett nytt kriminalregister och ett nyttmisstankeregister, vill erinra om sina tidigare uttalanden påområdet och ånyo inskärpa vikten av skyndsamhet iöversynsarbetet. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet hemställerbeträffande riktlinjer för ett nytt kriminalregister m.m.att med anledning av proposition 1991/92:100 bilaga3 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Stockholm den 28 april 1992På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit: (), JerryMartinger (m), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),(), (), (),() och ().