bet · GG01SoU3 · 1992-10-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 1991/92:136 medredovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfondenunder /91 samt en motion med anledning avskrivelsen om avskaffande av Allmänna arvsfonden till förmån förkommunerna. Utskottet avstyrker motionen och anser attregeringens skrivelse inte bör föranleda någon åtgärd avriksdagen.Regeringens skrivelseRegeringen har genom skrivelsen 1991/92:136 till riksdagenöverlämnat bokslut avseende /91 för Allmännaarvsfonden samt redovisning för fördelningen av medel frånAllmänna arvsfonden under /91, upprättad inomSocialdepartementet och (Barn- ochungdomsdelegationen). I motion 1991/92:So30 av (), som väcktsmed anledning av regeringens skrivelse, yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt avskaffa Allmänna arvsfonden till förmån för kommunerna. Allmänt om Allmänna arvsfondenGenom arvslag uteslöts kusiner och avlägsnaresläktingar från arvsrätt. Denna begränsning ledde till enutvidgning av det allmännas arvsrätt. Av förarbetena tillarvslagen framgår att egendom som tillföll det allmänna inteskulle tas i anspråk för vanliga statsutgifter utan användas förnågot visst allmännyttigt ändamål. I arvslagen föreskrevssålunda att arv, till vilket ingen arvinge fanns, skulletillfalla en fond, benämnd Allmänna arvsfonden. finns dengrundläggande bestämmelsen om Allmänna arvsfondens rätt till arvi 5 kap. 1 § . Där sägs att om någon avlider utan attefterlämna någon arvsberättigad eller testamentstagare skallkvarlåtenskapen tillfalla Allmänna arvsfonden. Egendom kan ocksåtillföras fonden genom gåva eller testamente. Närmarebestämmelser om Arvsfondens ändamål och förvaltningen av fondensmedel finns i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden (AfL).Enligt 1 § AfL skall den egendom som tillfaller fonden i arveller genom gåva eller testamente utan sammanblandning med andramedel förvaltas av kammarkollegiet som en särskild fond förfrämjande av vård och fostran av barn och ungdom samt omsorg omhandikappade. Av 2 § AfL framgår att understöd ur fonden utdelasav regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. I sammalagrum föreskrivs att understöd inte får lämnas för åtgärd somdet åligger stat eller kommun att bekosta.Redovisningen för fördelningen av medelSkrivelsenI enlighet med beslut (1989/90:SoU3, rskr. 14)skall regeringen regelbundet lämna en samladredogörelse av hur Allmänna arvsfondens medel fördelas.Redovisning avseende budgetåren 1988/89 (skr. 1989/90:131) och1989/90 (skr. 1990/91:137) har lämnats till våren 1990och 1991.Vid behandling av regeringens skrivelse 1990/91:137hemställde utskottet (1991/92:SoU13) att regeringens redovisningi fortsättningen borde innehålla såväl en analytisk redogörelseför medelsfördelningen som en detaljerad sammanställning överbeviljade ansökningar. Den kommande inriktningen av stödet bordeockså redovisas. biföll utskottets hemställan.I nu föreliggande skrivelse redovisar regeringen fördelningenav medel från Allmänna arvsfonden under /91.Redovisningen innehåller en detaljerad sammanställning av allabifallsbeslut under budgetåret. I skrivelsen anges också någraområden som bör prioriteras vid fördelningen av stöd ur Allmännaarvsfonden under budgetåren 1991/92 och 1992/93. I skrivelsenlämnas också uppgifter om Allmänna arvsfondens förvaltning. Avskrivelsen framgår bl.a. följande.Enligt praxis utgår stöd ur Allmänna arvsfonden till juridiskapersoner, t.ex. föreningar, stiftelser och andra organisationer.Stöd ur fonden utgår inte till reguljär föreningsverksamheteller till enskilda personer. Inte heller utgår stöd tillåtgärder som det åligger stat och kommun att betala.Fr.o.m. /90 skall , enligt beslut avregeringen, av för utdelning disponibla medel anvisas tillBarn- och för stöd och fostran av barn ochungdomar. För /91 fanns förutdelning, varav avsattes för dettaändamål. Därutöver har regeringen ställt ytterligare 5 miljonerkronor ur Allmänna arvsfonden till Barn- ochungdomsdelegationens förfogande för särskilt projekt. Underbudgetåret har regeringen utöver nämnda anslag bifallit 215ansökningar med ett sammanlagt belopp av 112 500 500 kr.Till handikapporganisationer har stöd lämnats tillrekreationsanläggningar, till utrustning av riksorganisationerskanslier, till utbildnings- och informationsverksamhet och tillförsöks- och utvecklingsverksamhet. Stöd till informations- ochutbildningsprojekt har beviljats i syfte att öka kunskapen blandmedlemmar, personalgrupper och allmänhet om de olikahandikappen. Medel för försöks- och utvecklingsverksamhet haräven utgått till föreningar och stiftelser, högskolor ochstudieförbund, myndigheter, kommuner och landsting. I de fallstöd utgått till kommuner och landsting har det enligtskrivelsen varit fråga om åtgärder för att anpassa bibliotek försynskadade och rörelsehindrade, anläggande av en lekpark förhandikappade barn samt för försök med familjeverksamhet vid ettbarnhälsocenter. har erhållit stöd tillprojekt som enligt skrivelsen ligger utanför institutetsordinarie uppgifter, bl.a. för att utveckla datateknik i syfteatt öka handikappade personers oberoende. harbeviljats medel för ett projekt om de psykisktutvecklingsstördas historia.För vård av barn och ungdom har stöd lämnats för projekt som iflertalet fall drivs av föreningar och ideella organisationer.Bl.a. har stöd utgått till Rädda barnen, korset ochtill den s.k. ATHENA-Gruppen, vars uppgift varit att förstärkade drogförebyggande insatser som riktas mot ungdom.Barn- och har haft regeringens uppdrag attfördela medel ur Allmänna arvsfonden till "fostran av ungdom".Med ungdom avses här åldrarna 7--. Under budgetåret harBarn- och bifallit 204 ansökningar med ettsammanlagt belopp om . Stöd har utgåtttill utvecklande av föreningsliv eller nyskapande verksamhet ochtill ungdomslokaler. Projekt där ungdomar blivit delaktiga genomatt själva eller tillsammans med vuxna utveckla olikaverksamheter har särskilt prioriterats, liksomsamverkansprojekt. Många projekt som fått stöd har syftat tillatt nå fler ungdomar genom att bredda föreningsverksamheten.Stöd har även lämnats till bl.a. internationellt ungdomsutbyteoch till insatser mot skadliga effekter av våldsskildringar irörliga bilder. I särskild ordning har stöd gått till det s.k.plus-projektet som är ett samverkansprojekt mellan kommuner ochföreningsliv och vars syfte är att hjälpa utsatta ungdomar ieftersatta bostadsområden.Regeringen framhåller att Arvsfonden har en viktig funktionatt fylla när det gäller att undanröja hinder för handikappadesmöjligheter att vara med i samhällslivet och delta i olikaaktiviteter. Genom stöd ur fonden kan handikapporganisationeroch andra ideella organisationer ges möjlighet att påbörja ochbedriva utvecklingsarbete av olika slag, som utgör viktigakomplement till samhällets åtgärder. Även under kommandebudgetår bör projekt med sådan inriktning prioriteras. Stöd böräven lämnas för att förbättra kunskapen om och öka medvetenhetenkring handikapp. Projekt som gäller kvinnor och handikapp börinitieras och ges prioritet. Beträffande vård av barn ochungdomar bör stöd lämnas för bevakning av samhällsfrågor urbarns perspektiv, liksom bevakning av barns krav i fysisk ochsocial planering och av barns och ungdomars delaktighet ikultur- och samhällsliv. Regeringen anser det också varaangeläget att tillsammans med kommuner och organisationer byggaupp nätverk/stödgrupper kring ensamförälderhushållen. Förfostran av ungdom bör projekt som rör ungdomars eget skapande,delaktighet och inflytande stödjas. En av de mest angelägnainsatserna framöver är enligt skrivelsen att motverkafrämlingsfientligheten. Regeringen har därför beslutat attför kommande budgetår avsätta medel för detta ändamål. Ävenprojekt som gynnar ungdomar i glesbygd, särskilt flickor, kommeratt få stöd. En annan satsning är projekt för databaseradinformation. Andra projekt som kommer att stödjas är insatserför att stärka ungdomar i deras egenskap av konsumenter och föratt stimulera en EG-debatt bland de unga. Utöver dessa områdenbör enligt skrivelsen medlen vara fria för att kunna stödjaprojekt och utvecklingsområden som inte kan förutses.Förvaltningen av medel och rätten att besluta om utdelningNuvarande ordningSom tidigare nämnts får Allmänna arvsfonden egendom genom arv,gåva eller testamente. I vissa fall får arv, som tillfallitArvsfonden, avstås till annan.Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som ensärskild fond för främjande av vård och fostran av ungdom samtomsorgen om handikappade. Arvsfonden är skild frånstatskapitalet. Målet för kollegiets fondförvaltning är att denskall ske så effektivt som möjligt inom ramen förintressenternas önskemål. En tiondel av de medel som influtittill fonden läggs till fonden. Återstoden fårtillsammans med avkastningen delas ut. Understöd ur fonden delasut av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.Kammarkollegiets kostnader för förvaltningen av fonden ochfullgörandet av kollegiets övriga uppgifter enligt AfL betalasur fonden med belopp som regeringen bestämmer.Regeringskansliets kostnader för uppgifter som rör Allmännaarvsfonden betalas av budgetmedel.MotionenI motion 1991/92:So30 (c) begär motionären etttillkännagivande om att Allmänna arvsfonden bör avskaffas tillförmån för kommunerna. Motionären anför bl.a. följande. Allmännaarvsfonden medför utgifter för staten men inga inkomster. Det ärmycket krångligt att få pengar ur fonden. Man binder sig förlång tid, eftersom pengarna måste lämnas tillbaka om det visarsig att den anläggning man byggt delvis för fondens pengar efteren tid hellre bör användas till något annat ändamål. Det blirockså orimligt byråkratiskt och trögt, när vänner till denavlidne vill att en del av kvarlåtenskapen skall användas t.ex.för en gravsten. Arvsfonden bör avskaffas. Egendomen bör istället tillfalla den kommun där den döde var bosatt. Kommunernabör själva få besluta hur tillgångarna skall användas.Kommunerna kunde använda medlen till att förstärka budgeteneller t.ex. för att skapa en fond till ändamål som kommunenanser sig vilja stödja. I och med att kostnaderna förförvaltningen bestrids ur de medel som på detta sätt tillfallerkommunen i fråga kommer staten att göra en viss besparing ochåtskillig byråkrati att undvikas.UtredningsarbetePå initiativ av (1989/90:SoU29) har regeringenden beslutat tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att se över Allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelsesamt vissa frågor rörande dess tillämpning och beslutanderättenvid utdelning av stöd ur fonden. I sistnämnda hänseende skallutredaren enligt direktiven (dir. 1991:3) göra en analys ochen bedömning av de innehållsmässiga och administrativaeffekterna av den delegering av arvsfondsärenden tillunderordnad myndighet som förekommit. Mot bakgrund avsträvandena att begränsa antalet förvaltningsärenden hosregeringen bör möjligheterna att delegera även andra grupper avarvsfondsärenden från regeringen till lämplig myndighetövervägas. Vidare anges i direktiven bl.a. att utredaren börvara fri att behandla även andra frågor rörande Arvsfondensverksamhet som föranleds av utredningsarbetet. Utredningen, somfått namnet , beräknas avsluta sitt arbeteunder hösten 1992.Tidigare behandlingVid behandling av regeringens redovisning för budgetåret1988/89 konstaterade utskottet med anledning av några motioneratt regeringen gett ändamålsparagrafen en vid tolkning.Utskottet hemställde att skulle ge regeringen tillkänna att en översyn av Arvsfondens ändamålsbestämmelse bordegöras, vilket också blev beslut (1989/90:SoU29,rskr. Utskottet var däremot inte berett att ställa sigbakom kraven i andra motioner om att medlen skall avsättas föreller tillfalla verksamheter i den kommun där arvlåtaren varmantalsskriven. Inte heller var utskottet berett att ställa sigbakom krav på att frågor om anslag ur Allmänna arvsfonden skallprövas av kommunerna. följde utskottet även i dennadel. avslog i enlighet med utskottetshemställan motionskrav om att förvaltningen av Allmännaarvsfondens medel bör skötas av resp. kommuns kommunstyrelsesamt krav om att utreda möjligheterna att återföra en del avArvsfondens medel till den kommun där arvlåtaren var bosatt(1991/92:SoU13, rskr. Utskottets motivering till attavstyrka motionerna var att resultatet av Arvsfondsutredningensarbete borde avvaktas. följde lagutskottetshemställan om att avslå motionsyrkande om att kommunerna skallöverta fondens verksamhet på det lokala planet (1991/92:LU35,rskr. Även lagutskottet hänvisade tillArvsfondsutredningens pågående arbete.Utskottets bedömningFrågor rörande Allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse,delegation av arvsfondsärenden m.m. är fortfarande underutredning, och ett betänkande förväntas komma under hösten 1992.Utskottet anser att utredarens arbete bör avvaktas, varförmotion So30 (c) avstyrks.Regeringens skrivelse bör inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. beträffande avskaffande av Allmännaarvsfondenatt avslår motion 1991/92:So30,2. beträffande skrivelsenatt beslutar att regeringens skrivelse 1991/92:136inte skall föranleda någon åtgärd.Stockholm den 22 oktober 1992På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), JanAndersson (s), (nyd), (), MyPersson (m), (), () ochChatrine ().