bet · GG01SoU8 · 1992-11-24 00:00:00 — EES-anpassning av vissa regler om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m.m. I betänkandet behandlar utskottet proposition 1992/93:83 omvissa behörighetsfrågor inom hälso- och sjukvården m.m. Detgäller vissa frågor om kompetensbevis, behörighet att utöva yrkesamt skyddet för yrkestitel och yrkesbenämning inom hälso- ochsjukvården m.m. Det föreslås ändringar i lagen (1984:542) ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m.(behörighetslagen) som syftar till en anpassning av reglernatill . Vidare föreslås införandet av ett nyttkompetensbevis -- kompetens som allmänpraktiserande läkare(). Som ytterligare led i EES-anpassningen föreslåsvissa ändringar i andra lagar på hälso- och sjukvårdens områdesamt beträffande veterinärer i lagen (1965:61) om behörighet attutöva veterinäryrket m.m.De lagändringar som föranleds av föreslås träda ikraft den dag regeringen bestämmer.Utskottet behandlar vidare ett förslag om att ettstraffrättsligt skydd för yrkestitlarna psykolog resp.psykoterapeut skall ersätta det nuvarande skyddet föryrkesbenämningarna legitimerad psykolog resp. legitimeradpsykoterapeut. Dessa ändringar föreslås gälla fr.o.m. den 1januari 1994.Slutligen föreslås att försöksverksamheten med rätt fördistriktssköterskor att förskriva vissa läkemedel förlängs tillutgången av i avvaktan på utvärderingen av försöket.Utskottet förväntar sig ett ställningstagande från regeringenssida inom kort.Ingen motion har väckts i anledning av propositionen.Utskottet tillstyrker de i propositionen framlagdalagförslagen utom såvitt gäller 9 § behörighetslagen där enmindre ändring föreslås. I proposition 1992/93:83 om vissa behörighetsfrågor inomhälso- och sjukvården m.m. har regeringen ()föreslagit att anta förslagen till1. lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utövayrke inom hälso- och sjukvården m.m.,2. lag om ändring i lagen (1960:409) om förbud i vissa fallmot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område,3. lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl.,4. lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet att utövaveterinäryrket m.m.,5. lag om ändring i patientjournallagen (1985:562),6. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1988:23) omtillämpning av lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. vid viss försöksverksamhet, delsändring i samma lag.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga.Ingen motion har väckts i anledning av propositionen. Propositionen i huvuddragEES-anpassningGenom förbinder sig att på vissa områdenanpassa sina författningsbestämmelser till vad som gäller påmotsvarande områden inom EG. Enligt avtalet förbinder sigSverige bl.a. att anpassa sin lagstiftning till olika direktivoch förordningar som framgår av bilagor till avtalet och attrespektera de rättigheter och skyldigheter om personers ochtjänsters fria rörlighet som lagts fast av EG-domstolen.En av grundpelarna i är principen omarbetstagares fria rörlighet och rätten till fri etablering.Inom EG är därför sådan särbehandling förbjuden som kan utgörahinder för en förvärvsverksamhet i den mån behandlingen grundarsig på nationalitet. innehåller i artikel 4(artikel 7) ett grundläggande allmäntdiskrimineringsförbud. Regeln innebär att all diskriminering pågrund av nationalitet är förbjuden. I praxis hardiskrimineringsförbudet givits en vid tolkning. Krav på hemvisti ett visst land och krav på kunskaper i ett visst lands språkkan ofta uppfattas som brott mot diskrimineringsförbudet.Nationella regler ställer ofta krav på särskild utbildning förvissa yrken och anställningar. Särskilt vanligt är detta förverksamhet inom hälso- och sjukvården.Utskottet konstaterar emellertid att patientjournallagensprincipiella krav på att journaler skall skrivas på svenskaspråket alltjämt gäller. Genom ett bemyndigande i lagens 14 §har föreskrivit vissa undantag (SOSFS 1985:28).Språkbestämmelsen har till syfte att garantera säkerheten ivården. Det måste t.ex. vara möjligt för andra vårdgivare att ien akut situation utan dröjsmål kunna ta del av en journal. Sålångt möjligt skall också patienten kunna förstå innehållet ijournalen. Vidare måste tillsynsmyndigheten och andramyndigheter ha garantier för att patientjournaler är skrivna påsvenska eller annat besläktat nordiskt språk.I återfinns bestämmelserna om ömsesidigterkännande av kompetensbevis i artikel 30. Artikeln, sommotsvarar artikel 57 i , innebär en förpliktelse förde avtalsslutande länderna att vidta nödvändiga åtgärder somanges i bilaga VII till avtalet för att underlätta den friarörligheten för personalgrupper på vilka det ställs särskildabehörighetskrav.Ett direktiv är inom EG bindande för medlemsländerna på detsättet att dessa är skyldiga att anpassa sin lagstiftning efterdirektivet. Hur detta närmare skall gå till överlämnasemellertid åt medlemsländerna att själva avgöra. får länderna välja formen för införlivande avdirektiven.I propositionen föreslås att EES-reglerna införlivas medsvensk rätt genom transformering på så sätt att ändringar införsi lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m.m. (behörighetslagen), lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen), lagen(1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- ochsjukvårdens område (kvacksalverilagen) och lagen (1965:61) ombehörighet att utöva veterinäryrket m.m.Ändringar i behörighetslagenI propositionen föreslås att gällande bemyndiganden attmeddela föreskrifter om kompetensbevis och behörighet att utövayrke för personer med utländsk utbildning omarbetas. Vidareinförs i lagen en ny bestämmelse om kompetens förallmänpraktiserande läkare (). Myndighetsuppgifternapå detta område föreslås även fortsättningsvis ligga påSocialstyrelsen. Det står styrelsen fritt att konsultera ävenannan sakkunskap vad gäller att bedöma utländska personerskompetens.För att genomföra de nödvändiga inarbetningarna i svenskbehörighetslagstiftning med anledning av behövssåledes bemyndiganden härom för regeringen. De bemyndiganden somredan finns bör ändras något.Utgångspunkten för EG-direktiven på det här området är attsamtliga länders reglerade utbildningar uppfyller de minimikravsom anges och som är en förutsättning för ett ömsesidigtgodkännande av ländernas kompetensbevis. För del harviss harmonisering av de nationella utbildningsvillkoren redanaktualiserats. Här kan nämnas bl.a. utbildningarna tillapotekare, sjuksköterska och barnmorska.Den svenska behörighetslagstiftningen bör kompletteras medföreskrifter som ger medborgare från annat EES-land medkompetensbevis/praktik från ett sådant land rätt tilllegitimation för yrket (motsvarande) i vårt land.I behörighetslagen föreslås också en redaktionell anpassningtill regeringsformens bestämmelser om normgivning och ändringarsom tidigare genomförts i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).Ändringarna är ursprungligen följder av den nya kommunallagen(1991:900).Utskottet konstaterar att det måste vara en uppenbarfelskrivning i regeringens förslag till lydelse av 9 §behörighetslagen. Utskottet utgår således ifrån att de sistaorden i förslaget skall vara "psykolog- ochpsykoterapeuttitlarna".Ändringar i tillsynslagenI propositionen föreslås att personkretsen i 1 § tillsynslagenutvidgas till att omfatta även den som utan att ha legitimationför yrket i med stöd av tillfälligttillhandahåller tjänster här i landet.Bestämmelserna i 15 § i lagen om att legitimation som grundarsig på auktorisation i ett annat nordiskt land skall återkallasnär den ursprungliga auktorisationen har dragits in, föreslåsutvidgas till att i stället avse auktorisationer i ett annatEES-land.Ändringar i kvacksalverilagenMed hänsyn till förbudet mot diskriminering på grund avnationalitet i föreslås bestämmelserna ikvacksalverilagen om förbud för utländska medborgare att utövaverksamhet enligt lagen upphävas. Förbudet att utöva verksamhetunder kringresande i landet är enligt propositionen föråldratoch föreslås mot den bakgrunden bli upphävt.Ändringar i lagen om behörighet att utöva veterinäryrket m.m.Till följd av avtalet får veterinärer med erforderligkompetens rätt att etablera sig här i landet. Dessa veterinärermåste därför ges möjlighet att erhålla behörighet för yrketgenom legitimering. Bestämmelserna om legitimation i lagen ombehörighet att utöva veterinäryrket m.m. behöver därförkompletteras vad gäller förutsättningarna för rätt tilllegitimation som veterinär. medför dessutom attveterinärer med nödvändig kompetens får rätt att utanlegitimation tillfälligt tillhandahålla tjänster här i landet. Ifråga om sådan verksamhet kan värdlandet ställa vissa krav påanmälan, och föreskriva att denna skall innehålla uppgifter omutbildning och om den verksamhet som bedrivs i det land därveterinären är etablerad samt en beskrivning av dentillhandahållna tjänsten. saknas möjlighet att utövaveterinäryrket utan stöd av legitimation eller annatmyndighetsbeslut. Behörighetslagen för veterinärer föreslåsdärför kompletteras i detta avseende. Den nödvändigaanpassningen till bestämmelser vad beträffarveterinärerna genomförs genom att bemyndiganden tas in i lagenom behörighet att utöva veterinäryrket m.m. Den behövligadetaljregleringen kan därmed ske i förordnings- ochmyndighetsföreskrifter.Det hör till uppgifter att meddelalegitimation av veterinärer. Verket är också tillsynsmyndighetför flertalet veterinärer. Det föreslås ankomma påJordbruksverket att handha de myndighetsuppgifter som följer avförslaget.Bestämmelsen i lagen om behörighet att utöva veterinäryrketm.m. om att legitimation som grundar sig på auktorisation i ettannat nordiskt land skall återkallas om denna auktorisationförloras, föreslås utvidgas till att avse även auktorisation iett annat EES-land. Förslaget har upprättats i samråd med chefenför Jordbruksdepartementet.Skydd för yrkestitlarna psykolog och psykoterapeutBehörighetslagen innehåller bestämmelser om bl.a. skydd föryrkestitel och yrkesbeteckning. Psykologer som uppfyller kravenpå utbildning och praktisk tjänstgöring kan fålegitimation för yrket. För psykoterapeuter infördes enmöjlighet till legitimering . I verksamhet på hälso- ochsjukvårdens eller tandvårdens område får inte någon ge sig utför att vara legitimerad psykolog eller legitimeradpsykoterapeut utan att ha legitimation för yrket.Utskottet anförde i sitt betänkande 1989/90:SoU11 Vissabehörighetsfrågor att det enligt gällande bestämmelser inteföreligger något hinder för den som saknar utbildning att kallasig psykolog eller psykoterapeut. Detta innebar, enligtutskottets uppfattning, en betydande risk att människor medpsykiska problem kan utsättas för utredning och behandling avpersoner utan tillräcklig utbildning och erfarenhet medallvarliga olägenheter som följd. Utskottet ansåg att det finnsskäl att ge själva yrkestitlarna psykolog och psykoterapeut ettstraffrättsligt skydd och hemställde att som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets hemställan (rskr.1989/90:37).Socialstyrelsen har på uppdrag av regeringen övervägt enlämplig utformning och redovisat sitt förslag i en rapportvilken remissbehandlats.Med hänsyn till utvecklingen mot en omfattande privatmarknad även på vårdområdet finns det anledning att vidtaåtgärder som ytterligare tydliggör vad som är av statenauktoriserad yrkesutövning på de psykologiska ochpsykoterapeutiska behandlingsområdena. Ett förbud mot attobehörigen ge sig ut för att vara psykolog eller psykoterapeutföreslås därför. Endast den som har legitimation för yrket ellersom genomgår s.k. PTP-tjänstgöring (praktisk tjänstgöring) skalli verksamhet på hälso- och sjukvårdens område få kalla sigpsykolog resp. psykoterapeut.Tidpunkten för ikraftträdandet föreslås bli den 1 januari 1994med beaktande av att marknaden bör ges tid att ställa om till denya reglerna.Redaktionella ändringar i patientjournallagenSom en följd av det nya skyddet för titlarna psykolog resp.psykoterapeut föreslås en redaktionell ändring i 9 §patientjournallagen om skyldighet att föra patientjournal.Förskrivningsrätt för distriktssköterskorDistriktssköterskor i har sedan mars1988 rätt att inom ramen för en försöksverksamhet förskrivaläkemedel. I syfte att möjliggöra detta försök finns entidsbegränsad lag som innebär att sådana läkemedel omfattas avsamma prisnedsättning och kostnadsbefrielse som läkemedel somförskrivs av en läkare. Denna lag gällde ursprungligen tillutgången av . skulle därefter göra enutvärdering av försöket och avrapportera denna till regeringenunder /92. I avvaktan på denna utvärdering tidsbegränsade lagens giltighetstid förlängts till utgångenav . föreslås att giltighetstiden för lagen förlängsytterligare . Utvärderingen förväntas redovisas inom kort.Utskottet har erfarit att utvärderingsgruppen harredovisat sina erfarenheter och synpunkter i en rapport tillSocialstyrelsen. Enligt uppgift från styrelsen kommer dessredovisning till regeringen /93.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker de i propositionen framlagdalagförslagen utom såvitt gäller förslaget till lydelse av 9 §behörighetslagen där utskottet anser att de sista orden iförslaget skall vara "psykolog- och psykoterapeuttitlarna".Vad beträffar distriktssköterskornas förskrivningsrättförväntar sig utskottet ett ställningstagande från regeringenssida . Utskottet hemställerbeträffande lagförslagenatt antar de i propositionen framlagda förslagentilla) lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utövayrke inom hälso- och sjukvården m.m. med den ändringen attorden psykolog- och psykoterapititlarna i slutet av 9 § ändrastill psykolog- och psykoterapeuttitlarna,b) lag om ändring i lagen (1960:409) om förbud i vissa fallmot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område,c) lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl.,d) lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet att utövaveterinäryrket m.m.,e) lag om ändring i patientjournallagen (1985:562),f) lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1988:23) omtillämpning av lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. vid viss försöksverksamhet, delsändring i samma lag.Stockholm den 24 november 1992På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), RosaÖsth (c), (), (), (nyd), (), (), My (), (), () och ().