bet · GF01UbU21 · 1992-04-23 00:00:00 — det andra kalenderhalvåret det år eleven fyller ,skall eleven i stället vara behörig att delta i särvux. De nyabestämmelserna om åldersgränser föreslås börja tillämpasfr.o.m. oavsett om kommunerna eller landstingenhar ansvaret för särskolan och särvux.I motion 1991/92:Ub61 (v) yrkande 5 begärs att riksdagenavslår regeringens förslag om ändring av 21-årsregeln förkommunens skolansvar. Motionärerna anser att det är fel attminska elevs möjlighet att påbörja yrkesutbildning inom denfrivilliga särskolan med , särskilt som vuxenutbildningenenligt motionärerna är mycket dåligt utbyggd.Enligt gällande bestämmelser i 6 kap. 7 § skollagen harungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de ärpsykiskt utvecklingsstörda rätt att efter skolpliktensupphörande tas emot i särskolan intill utgången av vårterminendet kalenderår då de fyller . Utbildningen iyrkessärskolan påbörjas normalt , dvs. sedanden 10-åriga skolplikten fullgjorts, och är 4-årig. Elevernaavslutar således utbildningen . Yrkessärskolanär indelad i tre grenar, nämligen yrkesutbildning, yrkesträningoch verksamhetsträning. En elev som påbörjat yrkesutbildningföre utgången av vårterminen det år han fyller , skallberedas möjlighet att fortsätta i särskolan till utgången avvårterminen det år han fyller 23, om det behövs för attslutföra utbildningen. Utskottet har erfarit att det endast ärett fåtal elever i yrkesutbildningen som fortsätter i särskolanefter ålder.Utskottet anser för sin del att det är ett viktigt led isamordningen av olika skolformer att åldersgränsen för rätttill utbildning inom den frivilliga särskolan anpassas till densom gäller för gymnasieskolans elever. Förslaget innebär enligtutskottets mening också en fördel för eleven i förhållande tillnuvarande ordning så till vida att eleven får en ovillkorligrätt till fyraårig utbildning om utbildningen påbörjas föreutgången av det första kalenderhalvåret det år han fyller 20år. Därutöver vill utskottet påpeka att förslag läggs fram iföreliggande proposition om utvidgning av särvux till attomfatta yrkesutbildning.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1991/92:Ub61 yrkande 5 och antarförslaget till ändring av skollagens 6 kap. 7 § första stycketi motsvarande del.I motion 1991/92:Ub61 (v) yrkande 4 ifrågasätts regeringensförslag om att införa en regel i 6 kap. 7 § första stycketskollagen, att styrelsen för särskolan i hemkommunen skallbestämma personkretsen för rätt till utbildning i denfrivilliga särskolan. Enligt motionärerna har det hittillsfungerat utan denna regel. De anser därför att förslaget idenna del skall avslås.Utskottet vill påminna om att en prövning avpersonkretstillhörigheten sker även om det inteframgår av nuvarande lydelse av 6 kap. 7 §. I 8 § samma kapitelstadgas nämligen att beslut som styrelsen för utbildningenfattar enligt 7 §, om att en elev inte skall tas emot isärskolan därför att denne bedöms kunna gå i gymnasieskolantrots att eleven är utvecklingsstörd, får överklagas av eleveneller företrädare för denne hos skolväsendetsöverklagandenämnd. Utskottet har inget att erinra mot att ettförtydligande införs i 6 kap. 7 § skollagen första stycket utanföreslår att med avslag på motion 1991/92:Ub61yrkande 4 antar lagförslaget i motsvarande del.Utbildning i den obligatoriska särskolan ger för närvarandeinte behörighet till vare sig de nationella eller deindividuella programmen inom gymnasieskolan. I propositionenföreslås nu att elever, som har gått i särskola och som bedömskunna tillgodogöra sig utbildning inom gymnasieskolansindividuella program, skall beredas möjlighet till sådanutbildning.Enligt motion 1991/92:Ub61 (v) bör eleverna från särskolaninte bara ha tillgång till gymnasieskolans individuella programutan i princip också till de nationella programmen inomgymnasieskolan (yrkande 6). Det bör finnas en öppning kvarför elever som blivit feldiagnosticerade eller där eneftermognad skett, anser motionärerna. Vidare vill motionärernaatt inom den frivilliga särskolan skall skapas möjlighettill individuella program (yrkande 7).Utskottet vill först erinra om att förslag om utbildning pågymnasieskolans individuella program begärdes av riksdagenvid föregående (bet. 1990/91:UbU16 s. 49, rskr. 356).Utskottet fann det då rimligt att särskoleelever, som kan klaraett individuellt program, får möjlighet att följa ett sådant.Utskottet anser även nu att det individuella programmet, genomsin flexibilitet, är det mest lämpliga för elever som harsärskolan som utbildningsbakgrund. I propositionen anförs attdet knappast kan anses rimligt att generellt garantera eleverfrån särskolan plats på de nationella programmen. Utskottetdelar denna uppfattning.När det gäller individuella program i den frivilligasärskolan kommer regeringen, enligt vad utskottet inhämtat,framöver att överväga hur den frivilliga särskolan skallutformas i förhållande bl.a. till gymnasieskolan. Utskottetanser med hänvisning till det anförda att bör avslåmotion 1991/92:Ub61 yrkandena 6 och 7.I motion 1991/92:Ub56 (s) begärs ett uttalande av riksdagenom att elev vid övergång från obligatorisk särskola tillgymnasieskolans individuella program vid behov skall hamöjlighet att förbereda studier vidgymnasieskolan i frivillig särskola. Motionären anför att förvissa elever kommer en övergång från obligatorisk särskola tillgymnasiets individuella program att vara helt naturlig. Andraelever behöver kanske i den frivilliga särskolan innanett val till gymnasieskolan blir aktuellt.Utskottet hänvisar till möjligheten för elev att ifortsättningen inför övergång till gymnasieskolan utnyttja detföreslagna frivilliga tionde året i den obligatoriskasärskolan. En viss flexibilitet finns därtill inom ramen förgymnasieskolans individuella program. Som redovisas ipropositionen finns vidare regler i 20 §särskoleförordningen (1986:573) som möjliggör integreradundervisning. En elev i den frivilliga särskolan kan således,med det stöd särskolan kan ge, få en individuellt planeradstudiegång som genomförs i gymnasieskolan (s.k. integreradelev). Med det anförda avstyrks motion 1991/92:Ub56 avutskottet.Fristående särskolorEnligt 9 kap. 1 § skollagen kan skolplikten fullgöras i enfristående särskola, om skolan är godkänd för ändamålet. Ärendeom godkännande av fristående skola för fullgörande av särskildskolplikt har prövats av styrelsen för särskolan i detlandsting där skolan är belägen. I propositionen föreslårföredragande statsrådet att statens skolverk i fortsättningenskall svara för godkännande av fristående obligatoriskasärskolor. Förslaget överensstämmer med vad som redan gällerför fristående skolor för fullgörande av vanlig skolplikt.Liksom för fristående gymnasieskolor krävs inte någotgodkännande för att starta eller driva en fristående frivilligsärskola.Tidigare har i propositionen föreslagits att hemkommunenskall ha skyldighet att erbjuda psykiskt utvecklingsstörda barnoch ungdomar utbildning i särskolan. Föredragande statsrådetföreslår i enlighet härmed att styrelsen för särskolan ihemkommunen i fortsättningen skall prövapersonkretstillhörigheten också för elever i friståendesärskolor, såväl skolor för särskild skolplikt som skolormotsvarande den frivilliga särskolan. Bestämmelserna föreslåsgälla fr.o.m. . Intill dess att ansvaret försärskolan förts över till kommunerna bör landstingen prövapersonkretstillhörigheten.Om elev som hör till särskolans personkrets väljer att få sinutbildning i en fristående särskola, bör kommunen -- i likhetmed vad som kommer att gälla för övriga fristående skolor --vara skyldig att ge bidrag till den fristående särskolan.Statsrådet aviserar att hon i en särskild propositionåterkommer med förslag till bestämmelser om rätt att väljasärskola och om kommuners skyldighet att utge ersättning tillfristående särskolor.I motion 1991/92:Ub58 (c) yrkande 2 betonas att de friståendesärskolorna givetvis skall betraktas som likvärdiga med övrigasärskolor. Det betyder enligt motionären att om en friståendeskola bedöms kunna ge barnet den bästa hjälpen skall ocksåmöjlighet ges för placering där.Utskottet noterar att en proposition (1991/92:95) omvalfrihet och fristående skolor avlämnats tillriksdagen. Däri anmäler statsrådet att hon har för avsikt attunder /93 återkomma till regeringen medytterligare förslag i syfte att öka valfriheten på skolområdet.Statsrådet avser då bl.a. att ta upp vissa frågor som rörfristående skolor på gymnasial nivå och fristående särskolor.Regeringens förslag i dessa frågor bör enligt utskottet inteföregripas. bör således avslå motion 1991/92:Ub58yrkande 2 och anta förslaget till lag om ändring i skollagensåvitt avser nya och ändrade paragrafer i 9 kap.Lagförslaget i övrigtI propositionen föreslås beträffande särvux att den del sommotsvarar grundsärskolan skall förändras efter modell av dennya grundläggande vuxenutbildningen i komvux och således få nyakursplaner och nya timplaner. Vidare föreslås att särvux skallutvidgas till att omfatta yrkesutbildning. Såväl den föreslagnaändringen som utvidgningen av särvux bör enligt förslaget gällafr.o.m. den 1 juli 1992.Utskottet, som inte har något att erinra häremot eller motlagförslaget i övrigt, tillstyrker att antarförslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) i den måndet inte omfattas av vad utskottet i det föregående hemställt.Vissa personalfrågorRiksdagen har i propositionen beretts tillfälle att ta del avregeringens överväganden rörande vissa personalfrågor.Föredragande statsrådet framhåller därvid sammanfattningsvisatt särskolans skolledare, lärare, yrkesvalslärare ochkonsulenter har en stor och unik kunskap om psykisktutvecklingsstörda elever. Hon utgår från att kommunerna vidövertagandet av särskolan och särvux tar till vara den resurssom personalen utgör. Ett ändrat huvudmannaskap fårnaturligtvis inte medföra att kommunerna sänker ambitionsnivåni vad gäller kvaliteten i utbildningen av de psykisktutvecklingsstörda, anför statsrådet.Beträffande landstingens tjänster som konsulent försärskoleelever med tilläggshandikapp redovisas i propositionenatt särskolekommittén (SOU 1991:30) hade föreslagit att i skolan, , skulle få ansvaretför och samordna denna verksamhet. Den del av statsbidraget, ca10 milj.kr., som landstingen använt för handikappkonsulenternaskulle enligt kommittéförslaget föras över från anslaget B 9.Bidrag till driften av särskolor m.m. till anslaget B 2.Statens institut för handikappfrågor i skolan för inrättande avstatliga tjänster som handikappkonsulent för särskolans elever.Föredragande statsrådet anför emellertid att tjänster somkonsulent i handikappkunskap enligt hennes mening inte börinrättas vid . Statsrådet delar således inte kommitténsuppfattning att medel bör föras över från särskoleanslaget tillSIH. Hon säger sig vara övertygad om att resurserna kommer attanvändas på ett smidigare och mer rationellt sätt, om varjekommun själv får besluta om vilken personal den behöver för atttillgodose de psykiskt utvecklingsstörda elevernas behov, t.ex.genom att ta över lärare som kombinerar sin läraranställningmed konsulentverksamhet. Detta utesluter dock inte enligtstatsrådet att en samlad lösning prövas i samband med attregeringen behandlar handikapputredningens förslag.Personalfrågor tas upp i flera motioner. I motion1991/92:Ub57 (s) yrkande 2 framförs krav att kommunerna skallha skyldighet att erbjuda särskolans lärare och övrig personalanställning vid kommunaliseringen. Enligt motion 1991/92:Ub59(fp) bör i fortsättningen erbjuda särskolan och särvux detkonsulentstöd för flerhandikappade som landstingens konsulenterhittills ansvarat för. Konsulentstödet måste enligt motion1991/92:Ub60 (kds) yrkande 2 utökas för flerhandikappadeutvecklingsstörda elever, särskilt när det gällerRh-konsulenter. I motion 1991/92:Ub61 (v) yrkande 9 föreslåsatt tillförs kompetens för att kunna ge stöd till elever isärskolan. Det är vidare enligt motionärerna angeläget med ensnabb översyn i syfte att förstärka konsulentresurserna.Utskottet vill påminna om att kommunerna genom riksdagensbeslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4,rskr. 76) fått frihet att organisera sitt offentligaskolväsende, och därmed särskolan, utifrån sina egnaförutsättningar och behov. I det fortsatta arbetet i riktningmot decentralisering och målstyrning är det dock viktigt attfölja utvecklingen så att handikappade elevers behovtillgodoses. När det särskilt gäller handikappkonsulenternahänvisar utskottet till statsrådets uttalande om möjlighetentill en samlad lösning när handikapputredningens förslagbehandlas. Utskottet anser att utan erinran bör läggapropositionen i vad avser vissa personalfrågor tillhandlingarna samt avslå motionerna 1991/92:Ub57 yrkande 2,1991/92:Ub59, 1991/92:Ub60 yrkande 2 och 1991/92:Ub61 yrkande9.Utveckling, utvärdering och tillsynEn redogörelse lämnas i propositionen för statsrådetsbedömning när det gäller utveckling, utvärdering och tillsyn avsärskolan och särvux. Samma principer bör enligt statsrådettillämpas som för det offentliga skolväsendet i övrigt. Däravföljer att på nationell nivå skall följa upp ochutvärdera verksamheten samt utöva tillsyn över särskolan ochsärvux. Kommunerna å sin sida skall kontinuerligt följa upp ochutvärdera de mål och prioriteringar som görs i skolplanenavseende särskolan och särvux. Slutligen skall på skolnivå demål som lagts fast för den enskilda skolans verksamhet och förundervisningen utvärderas.Utskottet föreslår att utan erinran läggerpropositionen i denna del till handlingarna.Ett generellt finansiellt stöd till driften av särskolan ochsärvux, m.m.I propositionen anmäls att nuvarande system för statsbidragtill driften av särskolan och särvux bör behållas tills vidare.Med anledning av kommunalekonomiska kommitténs förslag (SOU1991:98) om ett nytt generellt bidragssystem kommer ensärskild proposition att föreläggas under våren 1992.I detta sammanhang bör enligt föredragande statsrådet ocksåbidragen till särskolan och särvux behandlas.Ett särskilt statsbidrag till kommunernas särskoleverksamhetbör enligt motion 1991/92:Ub61 (v) yrkande 10 utgå även ifortsättningen. Motionärerna menar att ett riktat bidrag bl.a.markerar ett nationellt ansvar för särskolan.Utskottet anser att regeringens förslag i statsbidragsfråganbör avvaktas, varför motion 1991/92:Ub61 yrkande 10 avstyrks.Riksdagen bör utan erinran lägga propositionen i denna del tillhandlingarna.Särskolekommittén föreslog i sitt betänkande (SOU 1991:30, s.176) att alla kommuner med anledning av reformen skulletilldelas ett lika stort bidrag för fortbildning av viss minstaomfattning, riktat till förtroendevalda samt skolledare ochelevvårdspersonal, i handikappkunskap. Medel för en sådan s.k.genomföranderesurs beräknades till 6 milj.kr. Förslaget har inte förts fram ipropositionen.I motionerna 1991/92:Ub60 (kds) yrkande 3 och 1991/92:Ub61(v) yrkandena 11 och 12 stödjer motionärerna kommitténs förslagoch begär ett tillkännagivande av om att medel böranslås för ändamålet.Utskottet är för sin del inte berett att förorda engenomföranderesurs. Enligt 2 kap. 7 § skollagen skall varjekommun och landsting se till att fortbildning anordnas för denpersonal som har hand om utbildningen. Medel till lokalskolutveckling ingår i statsbidraget till särskolan. Utskottetavstyrker således bifall till motionerna 1991/92:Ub60 yrkande 3och 1991/92:Ub61 yrkandena 11 och 12. beträffande kommunalt huvudmannaskap för särskolan ochsärvuxatt antar det i proposition 1991/92:94 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avser 1 kap. 5och 10 §§ samt punkt 2 i övergångsbestämmelserna,2. beträffande särreglering för Dammsdalskolan i , Salbohedskolan i kommun och yrkesutbildningen iÖrebro kommun för hörselskadade psykiskt utvecklingsstördaeleveratt med avslag på motion 1991/92:Ub61 yrkande 2antar det i proposition 1991/92:94 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser punkt 3 iövergångsbestämmelserna,men. (v) - delvis3. beträffande statsbidrag till Dammsdalskolan i avslår motion 1991/92:Ub55,4. beträffande portalparagraf för kommunernas arbete medsärskoleverksamhetenatt avslår motion 1991/92:Ub61 yrkande 3,5. beträffande utbildnings- och utvecklingsplan försärskoleelevatt avslår motion 1991/92:Ub58 yrkande 3,6. beträffande beslut om elevs mottagande i särskolaatt med avslag på motionerna 1991/92:Ub57 yrkande1, 1991/92:Ub58 yrkande 1, 1991/92:Ub60 yrkande 1 och1991/92:Ub61 yrkande 8 antar det i proposition 1991/92:94framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen såvittavser 3 kap. 4 §,res. 1 (s)7. beträffande rätt till nioårig skolgång på hemortenatt med avslag på motion 1991/92:Ub61 yrkande 1antar det i proposition 1991/92:94 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser 6 kap. 6 §,men. (v) - delvis8. beträffande ändring av 21-årsregeln för kommunensskolansvaratt med avslag på motion 1991/92:Ub61 yrkande 5antar det i proposition 1991/92:94 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser 6 kap. 7 § första stycket imotsvarande del,men. (v) - delvis9. beträffande rätt till utbildning i den frivilligasärskolanatt med avslag på motion 1991/92:Ub61 yrkande 4antar det i proposition 1991/92:94 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser 6 kap. 7 § första stycket imotsvarande del,10. beträffande möjlighet att delta i gymnasieskolansnationella programatt avslår motion 1991/92:Ub61 yrkande 6,11. beträffande individuella program i den frivilligasärskolanatt avslår motion 1991/92:Ub61 yrkande 7,men. (v) - delvis12. beträffande möjlighet att förbereda studier vidgymnasieskolan i frivillig särskolaatt avslår motion 1991/92:Ub56,13. beträffande fristående särskoloratt med avslag på motion 1991/92:Ub58 yrkande 2antar det i proposition 1991/92:94 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser 9 kap. 1, 2 a, 3, 8 a och 9§§,14. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt under momenten 1, 2, 6, 7, 8, 9 och 13,15. beträffande vissa personalfrågoratt med avslag på motionerna 1991/92:Ub57 yrkande2, 1991/92:Ub59, 1991/92:Ub60 yrkande 2 och 1991/92:Ub61yrkande 9 utan erinran lägger proposition 1991/92:94 i dennadel till handlingarna,res. 2 (s)16. beträffande utveckling, utvärdering och tillsynatt utan erinran lägger proposition 1991/92:94 idenna del till handlingarna,17. beträffande ett generellt finansiellt stöd till driftenav särskolan och särvuxatt med avslag på motion 1991/92:Ub61 yrkande 10utan erinran lägger proposition 1991/92:94 i denna del tillhandlingarna,18. beträffande behovet av en särskild genomföranderesursatt avslår motionerna 1991/92:Ub60 yrkande 3 och1991/92:Ub61 yrkandena 11 och 12.men. (v) - delvisStockholm den 23 april 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),(),Skånberg (kds)ochRaimo ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Beslut om elevs mottagande i särskola (mom.6), , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.8börjar med "Utskottet, som" och på s.9 slutar med "3 kap. 4 §skollagen" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att regeringens förslag innebär att ettbeslut om särskoleplacering således inte kan fattas avstyrelsen för särskolan i hemkommunen utan att samråddessförinnan har skett med elevens vårdnadshavare. Utskottetaccepterar tills vidare den föreslagna ordningen, vilkenmotsvarar den som gäller , och föreslår att riksdagenantar regeringens förslag till lydelse av 3 kap. 4 § skollagen.Samtidigt har utskottet förståelse för den uppfattning somförts fram av motionärerna, att vårdnadshavare bör ha ettavgörande inflytande på valet av skolform. Att mot föräldrarsvilja placera deras barn i en skolform de inte önskar riskeraratt hindra ett fruktbart samarbete för att ge barnet en så brautbildning som möjligt. Utskottet anser därför att frågan ombeslutanderätten vid val av skolform för skolpliktiga barn börbli föremål för förnyade överväganden inom regeringskanslietmed inriktningen att ge vårdnadshavare rätt att avgöra valet avskolform. Regeringen bör enligt utskottets mening skyndsamtåterkomma till med förslag i ärendet. Detta börriksdagen med anledning av motionerna 1991/92:Ub57 yrkande 1,1991/92:Ub58 yrkande 1, 1991/92:Ub60 yrkande 1 och 1991/92:Ub61yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:6. beträffande beslut om elevs mottagande i särskolaatt med anledning av motionerna 1991/92:Ub57yrkande 1, 1991/92:Ub58 yrkande 1, 1991/92:Ub60 yrkande 1 och1991/92:Ub61 yrkande 8 dels antar det i proposition1991/92:94 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagensåvitt avser 3 kap. 4 §, dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om förnyade överväganden,2. Vissa personalfrågor (mom.15), , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.14börjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 9" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att behovet avkonsulentstöd till flerhandikappade utvecklingsstörda eleverinom särskolan inte är tillgodosett. En snabb översyn avkonsulentorganisationen bör därför göras i syfte att förstärkaresurserna och klarlägga huvudmannaskapsfrågan. Vad utskottethär anfört bör med anledning av motionerna1991/92:Ub60 yrkande 2 och 1991/92:Ub61 yrkande 9 samt medavslag på motionerna 1991/92:Ub57 yrkande 2 och 1991/92:Ub59som sin mening ge regeringen till känna. I övrigt börpropositionen i vad avser vissa personalfrågor läggas tillhandlingarna.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande vissa personalfrågoratt med anledning av motionerna 1991/92:Ub60yrkande 2 och 1991/92:Ub61 yrkande 9 samt med avslag påmotionerna 1991/92:Ub57 yrkande 2 och 1991/92:Ub59 dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels lägger proposition 1991/92:94 i denna del tillhandlingarna,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Jag anser att det är fel att särskoleelever placeras icentrala skolor utanför hemorten. Med undantag möjligen förvissa grupper av döva psykiskt utvecklingsstörda barn, börskolgången kunna lösas inom ramen för hemkommunens resurser.Därför bör huvudmannaskapet för Dammsdalskolan i ochSalbohedskolan i överföras till resp. kommuner.Vårdnadshavare bör ha ett avgörande inflytande vid beslutom elevs mottagande i särskola. Jag instämmer alltså med vadsom anförts i reservation 1.Enligt min mening bör alla elever ha rätt till nioårigskolgång på hemorten. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett lagförslag med denna innebörd.Nuvarande åldersgräns, , för kommunens skolansvarför särskoleelever anser jag bör behållas. Det är fel attminska möjligheten för elev att påbörja yrkesutbildning inomden frivilliga särskolan med , särskilt somvuxenutbildningen är mycket dåligt utbyggd. Regeringen böråterkomma med de förslag till ändringar av föreliggande lagtextsom krävs för att bibehålla åldersgränsen.Inom den frivilliga särskolan finns inte -- som igymnasieskolan -- individuella program. Jag anser att ensådan möjlighet till individualisering bör införas iregelsystemet.När det gäller vissa personalfrågor instämmer jag ireservation 2.Staten har ett ansvar för att förändringen avhuvudmannaskapet för särskolan och särvux genomförs så smidigtsom möjligt. Jag stödjer därför det förslag som lades fram avsärskolekommittén om en statlig genomföranderesurs på 6milj.kr. för utbildning av kommunernasförtroendevalda, skolledare och elevvårdspersonal ihandikappkunskap. Medel bör således anslås för ändamålet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom.