bet · GF01JuU23 · 1992-04-08 00:00:00 — Anledning för något uttalandepå grundval av motionen saknas.Åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenI motionerna Ju204, Ju209, Ju222, Ju621, Ju810, Ju825, Ju826,Ju832, Ju833 och Sk808 framförs krav på olika åtgärder ibekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Bland de imotionerna aktualiserade önskemålen finns prioritering avbekämpningen av den ekonomiska brottsligheten, ökade resurserinom rättsväsendet i olika avseenden, lagändringar ochförändringar av styrmekanismer.Utskottet behandlade ett flertal motioner med kravpå intensifierade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten(1990/91:JuU23). Utskottet uttalade i sitt av godkändabetänkande bl.a. att det är nödvändigt att en mera övergripandeöversyn sker av åtgärderna mot den ekonomiska brottsligheten.En sådan översyn som beställde harverkställts. Riksåklagaren och har gemensamtföretagit en utredning angående vissa frågor om ekonomiskbrottslighet. I en nyligen avlämnad rapport över utredningensresultat presenteras förslag till en rad förändringar i olikaavseenden som på både kort och lång sikt kan leda till en ökadeffektivitet i bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Utskottet kan konstatera att den av riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen verkställda utredningen omfattar defrågeställningar som utskottet behandlade.Utredningen belyser också flertalet av de spörsmål som förtsfram i de nu aktuella motionerna. Riksåklagarens ochrikspolisstyrelsens utredning är föremål för övervägande inomregeringskansliet. Utskottet utgår ifrån att regeringenåterkommer i frågan. Anledning saknas därför för något initiativfrån sida med anledning av motionerna.Lokalförsörjning inom polisväsendetByggnadsstyrelsen är lokalhållare för polisväsendet.Investeringar inom lokalhållningsområderedovisas i form av en rullande treårsplan (prop. 1990/91:100,bil. 9, FiU26, rskr. Inom ramen för treårsplanen beslutarregeringen om genomförande av enskilda byggnadsprojekt.Sedan förstatligandet har i landets 117 polisdistriktgenom om- och tillbyggnader eller nybyggnader ställts i ordningändamålsenliga lokaler för polisen i flertalet centralorter ochlokalvaktområden. I samband härmed har i flera fall lokaleriordningställts för häkte, åklagarmyndighet, lokalskattemyndighet och kronofogdemyndighet.I budgetpropositionen (s. 86--88) redovisar justitieministernbeträffande lokalförsörjningen för polisväsendet att det förnärvarande pågår två större nybyggnadsprojekt, delsförvaltningsbyggnad i , etapp 1, dels nybyggnad avförvaltningsbyggnad i . Lokalerna i är avseddaför polismyndigheten, tingsrätten och häktet och beräknas varafärdigställda . Förvaltningsbyggnaden i vara färdigställd ; den är avsedd förpolismyndigheten, åklagarmyndigheten och häktet.Justitieministern redovisar vidare att i tilläggsbudget I /92 (prop. 1991/92:25, FiU6, rskr. 105) medel harberäknats för följande projekt: (förvaltningsbyggnadavsedd för polisen; planerad byggstart år1992), (förvaltningsbyggnad; byggstart i början av år1992), (lokaler för polismyndigheten,åklagarmyndigheten och häktet; skall undervåren redovisa ett reviderat byggnadsprogram till regeringen),(lokaler för polismyndigheten; skallunder /92 redovisa projektet för regeringen) samtÖrebro (lokaler för polismyndigheten, åklagarmyndigheten ochhäktet; redovisade i december 1991systemhandlingar till regeringen och hemställde om bygguppdrag).Justitieministern anför vidare att en förvaltningsbyggnad iUddevalla för polis, åklagare och häkte kommer till utförandeunder den kommande treårsperioden.För den kommande treårsperioden anges föraupp som mest angeläget projekt en ombyggnad av iSolna, etapp II och III. Vidare prioriterar rikspolisstyrelsenstörre byggnadsprojekt i följande ordning:Vetlanda, , , , , ett s.k.teknikhus i kvarteret samt vissa projekt förpolismyndigheterna i och Göteborg.Byggnadsstyrelsen har som mest angelägna projekt med enplanerad byggstart under budgetåren 1991/92--1994/95 redovisatombyggnad av i etapp II och III, två mindreprojekt inom kvarteret i , en nybyggnad förpolisområde 3 vid polismyndigheten i samt nybyggnad avförvaltningsbyggnader för polismyndigheterna i ochUddevalla. har i detta sammanhang även tagitupp förvaltningsbyggnad i flera motioner framförs önskemål om ny- och ombyggnader avpolishus i flera orter. Detta gäller (Ju201),(Ju202), (polisområde 3) iStockholm (Ju214), Handen (Ju221) och (Ju420). Enligtmotionärerna är de nuvarande lokalerna i ett otillfredsställandeskick med hänsyn såväl till den där tjänstgörande personalen somför allmänheten.Utskottet kan instämma i motionärernas uppfattning att detbeträffande de i motionerna berörda orterna föreligger behov avnya lokaler för berörda myndigheter. Denna uppfattning harutskottet för samtliga aktuella orter uttryckt tidigare (sebl.a. 1990/91:JuU23 s. 16 f). Utskottet har därvid uttalat attmotsvarande behov föreligger beträffande andra orter i landetoch att det inte är möjligt för utskottet att prioritera etteller flera angelägna projekt framför andra. Utskottet vidhållerdenna uppfattning. Av vad tidigare anförts framgår dels att enny förvaltningsbyggnad i kommer att uppföras inom denkommande treårsperioden, dels att en nybyggnad för polisområde 3vid polismyndigheten i uppmärksammats i den löpandeprojekteringen.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju201, Ju202,Ju214, Ju221 och Ju420.Anslag till rikspolisstyrelsenRegeringen föreslår ett ramanslag på 558 630 000 kr.I motionerna Ju825 och Ju832 begärs en ökning av anslaget meddrygt 23 resp. 45 milj.kr. för en intensifiering av bekämpningenav den ekonomiska brottsligheten. I motion Ju832 föreslås bl.a.sådana åtgärder som utskottet behandlat ovan (s. 11 f). Vidarenämns särskilt införande av en s.k. finanspolis. Den skall hatill uppgift främst att utreda s.k. tvättning av pengar somutgjort av brottslig verksamhet.Beträffande frågan om ytterligare resurser för bekämpning avden ekonomiska brottsligheten hänvisar utskottet till vad somanförts ovan (s. 11), och utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Ju825 och Ju832 i denna del.Utskottet kan däremot ställa sig bakom förslaget i motionJu832 om att det bör inrättas en finanspolis vidrikspolisstyrelsen vars huvudsakliga uppgift skall vara attbedriva spaning för att uppdaga brott i samband med s.k.tvättning av pengar som utgjort av brottslig verksamhet.För att möjliggöra uppbyggnad av en finanspolis beräknarutskottet 8 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit underanslaget till . Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande ovan medför att utskottetföreslår att , för inrättandet av en finanspolis,tillför anslaget till 8 milj.kr. Anslaget bör således bestämmas till566630000 kr.Anslag till säkerhetspolisenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 400 000 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till polishögskolanRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till statens kriminaltekniska laboratoriumRegeringen föreslår ett ramanslag på 38 923 000 kr.I motion Ju813 föreslås att anslaget till statenskriminaltekniska laboratorium skall ökas med 3 milj.kr. utövervad regeringen föreslagit.Utskottet, som ansluter sig till justitieministernsmedelsberäkning, avstyrker bifall till motionen och tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning.Anslag till lokala polisorganisationenRegeringen föreslår ett ramanslag på 9 256 527 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Utskottet vill i detta sammanhang nämna att justitieministerni budgetpropositionen beträffande personalsituationen anförbl.a. att vakansläget inom polisen är bekymmersamt -- antaletvakanta tjänster uppgår till ca 900 --; för att komma till rättahärmed beslutade regeringen om ökadantagning till . Justitieministern anför att detär angeläget att polisbristen i landet blir avhjälpt;regeringen bör sätta som mål att antalet utbildade poliser ilandet bör motsvara nuvarande antal fastapolistjänster, eller ca 16 700.Övriga frågorI detta avsnitt behandlar utskottet ett antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden vid 1991/riksmöteoch som behandlar frågor med anknytning till polisen.PolisväsendetI motion Ju833 framförs önskemål om förändringar i olikaavseenden inom polisväsendet. Motionärerna anför att det bör skeen fortsatt decentralisering. Vidare anförs attpolismansfunktionen bör förändras till en allroundpolis.Motionen innehåller även en begäran om en utveckling avpersonalpolitiken inom polisväsendet; motionärerna anför att enväl utvecklad personalpolitik har avgörande betydelse förpolisens möjligheter att utföra ett bra arbete.Genom införandet i hela landet av länspolismästarmodellen(1991/92:JuU9, rskr. 124) har decentraliseringen inompolisväsendet drivits långt. Så har skett även till lokal nivådär polismyndigheterna i fortsättningen, inom av statsmakternauppställda ramar, kommer att kunna avgöra även frågor om t.ex.antalet polismän (se budgetpropositionen s. 78 f). --Beträffande frågan om en allroundpolis anför justitieministern ibudgetpropositionen (s. 57) att en utveckling pågår mot en merallmänt inriktad polisiär yrkesroll som innebär bl.a. attskillnaderna mellan ordningspolis, kriminalpolis osv. minskar;därigenom kan polisen användas på ett mera flexibelt sätt, alltefter hur behoven skiftar. Det är, fortsätter hon, ägnat att ökaeffektiviteten hos den samlade polisverksamheten. I linje meddenna utveckling har polismyndigheterna sedan den 1 juli 1990befogenheter att bestämma om sin egen organisation anförjustitieministern; detta har exempelvis vid några myndigheterlett till att ordningsavdelningen och kriminalavdelningen harförts samman till en operativ avdelning. -- Frågan om ettpersonalpolitiskt handlingsprogram inom polisväsendet bereds förnärvarande inom rikspolisstyrelsen.Utskottet kan konstatera att de önskemål som framförts imotion Ju833 i nu aktuella delar är tillgodosedda och, såvittavser ett personalpolitiskt handlingsprogram, föremål föröverväganden inom . Med hänsyn härtill saknasanledning för något uttalande och utskottet avstyrkerbifall till motionen.Utbildningsfrågor m.m.I motion Ju205 framförs önskemål om åtgärder för att kommatill rätta med arbetsmiljöbrott, bl.a. förbättrad utbildning förpolisen.Ett motsvarande motionsyrkande behandladearbetsmarknadsutskottet i samband med att utskottetbehandlade propositionen Arbetsmiljö och rehabilitering (prop.1990/91:140, AU22, rskr. anförde(s. 28) att motionsförslaget anknöt till vad som förordats avarbetsolycksutredningen och hade därmed prövats av regeringenvid beredningen av propositionen. Enligt utskottet var det medhänsyn därtill inte påkallat för att göra etttillkännagivande till regeringen i dessa frågor. Utskottetavstyrkte bifall till motionen. följde utskottet.Justitieutskottet saknar anledning att nu göra någon annanbedömning och avstyrker bifall till motion Ju205.Motionerna Ju223 och Ju806 innehåller önskemål om utbildningför bl.a. poliser i frågor rörande sexualbrott mot barn.Liknande motionsönskemål har utskottet återkommande behandlat,. I sitt av godkända betänkande(1990/91:JuU23 s. 23 f), vartill här hänvisas, redogjordeutskottet för det omfattande arbete med frågor som haranknytning till problematiken kring framför allt vålds- ochsexualbrott mot kvinnor och barn. Utskottet anförde bl.a. attdetta arbete är viktigt och pekade i sammanhanget på attriksdagen (1990/91:JuU15, rskr. 152) uppdragit åt regeringen attta initiativ till att erforderliga utbildningsinsatser och andraåtgärder kontinuerligt äger rum för de yrkesutövare inomrättsväsendet som tar befattning med sexualbrott som begåtts motbarn. Enligt utskottets uppfattning saknades, med hänsyn tillredan vidtagna och planerade åtgärder, anledning för någotriksdagens uttalande.Riksdagen har beslutat om ändringar i brottsbalkensbestämmelser om sexualbrotten (prop. 1991/92:35, JuU7, rskr.159). Ändringarna syftar bl.a. till att stärka skyddet för barnoch ungdomar mot att bli utnyttjade i sexuella sammanhang ochtill att i strafflagstiftningen ytterligare markera allvaret isexuella övergrepp mot barn.Vad utskottet anförde äger alltjämt giltighet.Härtill kan tilläggas att det vid sker utbildningi frågor om sexualbrott mot barn; i denna utbildning deltarpsykologer, jurister och socialarbetare. Utskottet villunderstryka vikten av att denna utbildning också ifortsättningen ges tillräckliga resurser. Något riksdagensuttalande med anledning av motionerna Ju223 och Ju806 är inteerforderligt.Svenska passI motion Ju811 begärs att ett nytt, förfalskningssäkert,svenskt pass skall införas; enligt motionären är det svenskapasset lätt att förfalska.Det nya svenska passet, som utfärdas ,tillverkas av . Giltighetstiden är i allmänhet tio år.För att försvåra förfalskning innehåller passet, enligtuppgifter utskottet inhämtat från Statens kriminaltekniskalaboratorium i , bl.a. följande säkerhetsdetaljer. Påinsidan av pärmen och på sidorna 1 och 3 finns en bård tryckt ikoppartryck. Bårderna på sidorna 1 och 3 är identiska och har endold bild (latent image) samt en ram i form av en mikrotext. Påsidan 1 är bl.a. "" tryckt med koppartrycksrelief.Passets sida 2 innehåller all personinformation samt det trycktapassnumret som dessutom är perforerat i resten av passet frånoch med sidan 3. När passet utfärdas täcks personinformationenpå sidan 2 över med ett plastlaminat. Detta innehåller en doldbild i form av riksvapen och texten passport. Passet ärsytt och inte som sin föregångare häftat. Papperet i passet ärett specialpapper. Det har ett dubbelverkande vattenmärke medriksvapnet. Vattenmärkenas placering varierar från sida tillsida. Papperet innehåller kemikalier, som missfärgar papperet omdet sker en kemisk radering med hjälp av lösnings- elleroxidationsmedel. I passet finns flera detaljer som kan iakttasmed hjälp av en ultraviolett lampa, bl.a. fluorescenstryck påpärmen och inlagan, fluorescerande fiber i papperet, ochdessutom är en del av tråden med vilket passet är syttfluorescerande.Av den lämnade redogörelsen framgår att det svenska passetuppfyller mycket högt ställda krav på säkerhet; det är dessutom,så som motionären önskar, tillverkat av . Anledningför något uttalande saknas således. Utskottetavstyrker bifall till motionen.FjällräddningI motionerna Ju208 och Ju211 begärs att ytterligare anslagskall tillföras fjällräddningen för inköp av bl.a. utrustningför radiokommunikationer. Önskemål om bidrag till fjällräddareför anskaffning av den utrustning som behövs för uppdragetframförs i motion Ju213; enligt motionärerna bör bidraget kunnarymmas inom den befintliga budgetramen.Anslag till fjällräddningen för inköp av utrustning är enfördelningsfråga. Det ankommer närmast på attinom givna anslag prioritera inköp av teknisk utrustning; dettasker i samverkan med lokala och regionala polismyndigheter. Somframgått tidigare kommer ett nytt budgetsystem med rambudget attinföras. Detta system kommer att öka möjligheterna för polisenatt anskaffa den materiel som behövs särskilt för en vissregion; handläggningen av frågor om inköp av sådan gemensamutrustning kommer att ske på regional nivå.Utskottet vill betona det angelägna i att brister iutrustningen inte får försvåra det värdefulla arbete som utförsinom fjällräddningen. Som framgår av vad ovan anförts kommer detnya budgetsystemet med rambudget att medföra ökade möjligheteratt tillgodose de särskilda krav på utrustning som gäller för enviss region inom landet. Detta förhållande gäller all polisiärutrustning, och utskottet kan inte specialdestinera medel förinköp av en sorts utrustning framför en annan. Utskottetavstyrker bifall till de nu aktuella motion Ju203 yrkas att det skall införas en centraltjänsteförslagsnämnd inom polisväsendet. Motionären anför bl.a.att det nuvarande förfarandet för tillsättning av polischefer ärmycket tungrott.Utskottet ser positivt på förslaget att införa en centraltjänsteförslagsnämnd inom polisväsendet i enlighet med vad somanförs i motion Ju203. En sådan nämnd skulle, enligt utskottetsuppfattning, förenkla det nuvarande omständliga förfarandet förtillsättning av polischefer. Även tillsättningen avpolisintendenttjänster bör beredas av en dylik nämnd.Frågan om inrättandet av en central tjänsteförslagsnämnd inompolisväsendet har aktualiserats i genomrikspolisstyrelsens fördjupade anslagsframställning förpolisväsendet avseende budgetåren 1992/93--1994/95. Enligtuppgifter utskottet inhämtat från ärfrågan föremål för överväganden inom departementet. Utskottetutgår ifrån att detta arbete bedrivs med målsättningen att encentral tjänsteförslagsnämnd skall inrättas inom polisväsendet.Något uttalande från utöver vad utskottet anfört ovanmed anledning av motion Ju203 är med hänsyn till det pågåendeberedningsarbetet inte erforderligt.BrottsofferMotion Ju806 innehåller krav på ökat stöd till barn somutsatts för sexuella övergrepp.Utskottet kan instämma i att det är angeläget att barn somutsatts för brott får stöd och hjälp. Detta gäller alldelesspeciellt när fråga varit om sexuella övergrepp. Utskottet kanhär hänvisa till justitieministerns uttalanden ibudgetpropositionen (s. 77) där hon understryker att de enskildapersoner som utsätts för brott skall sättas i centrum förpolisens uppmärksamhet och omsorg. Något särskilt uttalande frånriksdagen fordras således inte och utskottet avstyrker bifalltill motionen i här behandlade delar. Utskottet kan även härerinra om att beslutat om ändringar ibrottsbalkens bestämmelser om sexualbrotten (prop. 1991/92:35,JuU7, rskr. 159); ändringarna syftar bl.a. till att stärkaskyddet för barn mot att bli utnyttjade i sexuella sammanhang.I motionerna Ju808 och Ju833 framförs krav på bättreutbildning för de personer, t.ex. poliser, som kommer i kontaktmed brottsoffer.Utskottet har under innevarande vår behandlat ettmotionsönskemål som anknyter till det nu aktuella(1991/92:JuU18). I det betänkandet påminner utskottet ompolisens medverkan i brottsofferverksamheten. Frågor omomhändertagande av brottsoffer ingår som delmoment i allpolisutbildning. Enligt ett regeringsuppdrag den 12 september1991 skall genomföra fortbildning av berördayrkesgrupper på central, regional och lokal nivå inomrättsväsendet, samt hälso- och sjukvården ifrågor som rör våld mot kvinnor. Utbildningen, som skallgenomföras i samarbete med , riksåklagaren ochsocialstyrelsen, skall starta år 1992.Utskottet kan konstatera att det för polisen och även förandra yrkeskategorier regelbundet genomförs utbildning i frågorom behandling av brottsoffer. Anledning saknas för någotriksdagens tillkännagivande och utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Ju806, Ju808 och Ju833 i nu behandlade delar.I motion Ju819 efterlyser motionären en kommunalkriminalpolitisk aktivering; varje kommun bör enligt motionärenåläggas att ansvara för att en brottsofferjour upprättas isamverkan med ideella organisationer.Utskottet har behandlat brottsofferverksamheten ochbrottsofferjourer i sitt betänkande 1991/92:JuU18. Förnärvarande finns brottsofferjourer inrättade i omkring 50polisdistrikt och inrättandet av ytterligare sådana pågår.Anledning saknas enligt utskottets uppfattning att genomlagstiftningsåtgärder tvinga kommunerna att upprättabrottsofferjourer. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju819i nu aktuella delar.Polisens spaningsmetoderOlika krav på förändringar av polisens spaningsmetoder ikampen mot narkotikabrottsligheten framförs i motion Ju216.Motionären, som förespråkar okonventionella spaningsmetoder,pläderar för att bl.a. hemlig avlyssning skall tillåtas.Frågan om bl.a. hemlig avlyssning har behandlats iSÄPO-kommitténs slutbetänkande (SOU 1990:51) Säkerhetspolisensarbetsmetoder, personalkontroll och meddelarfrihet. Betänkandetär föremål för beredning inom . Utskottetutgår ifrån att regeringen redovisar sina överväganden i frågani kommande budgetproposition. Med hänsyn till pågåendeöverväganden saknas anledning för något uttalande medanledning av den nu aktuella motionen.Internationellt polisarbeteI motion Ju626 framförs önskemål om åtgärder som möjliggör ettsvenskt deltagande i polissamarbetet inom den Europeiskaunionen.I proposition 1989/90:155 om förnyelse inom polisenbehandlades internationellt polisiärt samarbete. I propositionenanfördes (s. 105 f) bl.a. att skall förstärka ochutveckla samarbetet på polisområdet med andra länder i kampenmot den internationella brottsligheten; därvid är det särskiltangeläget att finna vägar för ett utvidgat och mer regleratsamarbete på polisområdet med länderna i anförde med anledning av propositionen bl.a.följande (1990/91:JuU1 s. 25 f).Utskottet delar civilministerns uppfattning om betydelsen avatt fortsätter att utveckla ett nära samarbete med andraländer och mellanfolkliga organisationer i kampen mot deninternationella brottsligheten. Med den utveckling mot ökadöppenhet som sker i vår omvärld följer en alltmerinternationellt orienterad brottslighet. Effektiviteten i vårtinhemska polisarbete mot den internationella kriminaliteten är imånga fall helt beroende av ett utvecklat samarbete med främstandra länders polisorgan.Som civilministern anför bör samarbetet med andra länder ske ihuvudsak på samma sätt som . Det bör således utvecklasinom ramen för det arbete på området som äger rum inom FN ochEuroparådet och genom . är det särskiltangeläget att finna vägar för ett utvidgat och mer regleratsamarbete på polisområdet med länderna i EG. Här kan nämnasverksamheten inom den s.k. TREVI-gruppen, som består avEG-ländernas justitie-/inrikesministrar. Verksamheten tar siktepå samarbete mot bl.a. terrorism och narkotikabrottslighet. Attutveckla samarbetet på polisområdet med EG och dessmedlemsländer utgör en naturlig del i strävanden attåstadkomma ett fördjupat och breddat samarbete med EG över huvudtaget. För utvecklingen av samarbetet med EG är, somcivilministern framhåller, ställning i förhållande tillarbetet inom TREVI av stor betydelse.Som framgår av det ovan anförda tog under riksmötet1990/91 ställning till samarbetet med andra länder påpolisområdet i kampen mot den internationella brottsligheten. Idetta sammanhang behandlades samarbetet även med EG och dessmedlemsländer. Huvudansvaret för det internationella samarbetetligger på . Med hänsyn till riksdagenstidigare ställningstagande och till att ett fortgåendeinternationellt samarbete äger rum saknas anledning för någotriksdagens uttalande på grund av motionen.Samverkan mellan polisen och andra myndigheterMotion Ju215 innehåller förslag om ett utökat samarbete mellanpolisen och kustbevakningen.Olika frågor om sjöpolisen och har under långtid övervägts av en rad utredningar. och dessföregångare första lagutskottet har vid flera tillfällenbehandlat frågorna, senast i betänkandet 1990/91:JuU23 s. 25 f.I det betänkandet konstaterade utskottet att arbete meddirektiven till en utredning pågick samt erinrade om sinatidigare uttalanden i ämnet.Frågan om samarbete mellan polisen och ärföremål för överväganden inom ramen för utredningen om översynav sjöpolisen (dir. 1991:58). Enligt direktiven ärhuvuduppgiften för utredningen att utreda hur sjöpolisensverksamhet skall utformas för att allmän ordning och säkerhetskall kunna upprätthållas med tillräcklig effektivitet tillsjöss och i skärgården. Detta skall enligt direktiven kunna skepå ett sätt som innebär att samhällets resurser för ändamåletanvänds på det mest rationella och ekonomiska sättet. Iuppdraget ingår att undersöka förutsättningarna för enytterligare samverkan och samordning mellan sjöpolisen ochkustbevakningen. Utredningsuppdraget bör enligt direktiven varaslutfört före utgången av juni 1992.Som framgår ovan pågår en utredning som skall belysa bl.a. denfrågeställning som aktualiserats genom motionen. Med hänsyn tilldet pågående utredningsarbetet är något särskilt uttalande frånriksdagen med anledning av motion Ju215 inte erforderligt.