bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Om fjärrvärmeleverantören så önskar bör, som ovan anförts,redovisning och ansökan om återbetalning ske per kalenderår. Vidare förutsätterutskottet att regeringen i lämpligt utredningssammanhang belyser effekterna avkraftvärmens energibeskattning och undersöker behovet av eventuellt ytterligareåtgärder.Med anledning av vad som i övrigt anförts i några av motionerna angåendesatsningar på biobränslen m.m. vill utskottet peka på den i propositionenaviserade avsättningen av 500 milj.kr. för ytterligare satsningar på förnybarenergi och hushållning. Som finansministern framhåller är denna satsning ochhöjningen av koldioxidskatten viktiga inslag i klimatstrategin. Mot bakgrundhärav och med hänsyn till vad utskottet ovan anfört angående en kommandekraftvärmeutredning anser utskottet att någon åtgärd med anledning av deberörda motionerna inte är påkallad.Utskottet anser i likhet med finansministern att det av handelspolitiska skälär motiverat att slopa skattefriheten för inhemska fasta bränslen och ändrabestämmelsen om metan på det sätt som föreslås i propositionen. Vad gällerkol i metallurgiska processer anser utskottet att samma regler som gäller bör gälla . Eftersom kol används även i andratillverkningsprocesser än metallurgiska -- utskottet tänker bl.a. på kalk- ochcementindustrin -- anser utskottet vidare att det föreligger ett behov av enutredning som gör det möjligt att bättre än fastställa när energivaranskall betraktas som råvara eller insatsvara i produktionen och när den användsför energialstring. Utskottet förutsätter att regeringen verkställer en sådanutredning fram till dess att de nya reglerna börjar tillämpas 1995.Även utvecklingen inom EG bör följas och beaktas när skattereglerna för 1995skall fastläggas.Utskottet anser också att sådan verksamhet bör slippa enökad skattebelastning, vilken med nuvarande nedsättningsregler uppgår till 1,av försäljningsvärdet. Av praktiska skäl och då skattebortfallet på grund avdenna ytterligare nedsättning jämfört med regeringens förslag får ansesmarginellt -- ca 15 milj.kr. varav merparten faller på kalk- ochcementindustrin -- förordar utskottet att nedsättning generellt för industrinfår ske till av försäljningsvärdet under övergångstiden.De ändringar som utskottet nu har förordat kräver ingen ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt, enligt vilken all industriell användning avkolbränslen i fortsättningen blir skattefri. Däremot bör en särskildbestämmelse beträffande skattefriheten för kol i metallurgiska processer tas ini övergångsbestämmelserna till ändringen i lagen (1990:582) om koldioxidskatt.Vidare bör enheten i 2 § förslaget till lag om dels ändring i lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt, delsupphävande av samma lag ändras till 1,2%.Beträffande frågan om sänkt mervärdesskatt och slopat schablonavdrag undertjänst konstaterar utskottet att en majoritet har ställt sig bakom regeringensförslag. Vad särskilt gäller schablonavdraget förutsätter dock utskottet, motbakgrund av vikten av att inte försämra förutsättningarna att vidareutvecklasystemet med förenklad deklaration, att regeringen analyserar behovet ochmöjligheterna att lägga avgiften till arbetslöshetskassan utanför schablonen.Med de ändringar som utskottet förordat tillstyrker utskottet propositionenoch avstyrker motionsyrkandena i den mån de inte har tillgodosetts.Slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m.Propositionen och motionernaRegeringens förslag att slopa fastighetsskatten på kontor och andrakommersiella lokaler skall enligt propositionen ses mot bakgrund av dennuvarande krisen på fastighetsmarknaden och regeringens strävanden att slopasamhällsekonomiskt skadliga skatter.I motion Fi65 av m.fl. (s) yrkas avslag på propositionen i dennadel (yrkande 22). Motionärerna hänvisar bl.a. till motion Fi73 av HansGustafsson m.fl. (s) och till de förslag som läggs fram i den motionen om olikaåtgärder mot finanskrisen. Dessa förslag syftar bl.a. till att skapa en bättrefungerande fastighetsmarknad genom att återgå till en kapitalinkomstskatt på30% med samma nivå för skattereduktionen för underskott, införa en rullandefastighetstaxering, befria outhyrda lokaler från fastighetsskatt, förbättramöjligheterna till jämkning av taxeringsvärdet när marknadsvärdet sjunkit ochiaktta återhållsamhet med åtgärder som innebär ökade boendekostnader.Även i motion Fi44 (yrkandena 25 och 26) av m.fl. (v) yrkasavslag på propositionen i vad avser fastighetsskatten och att man nu begränsarsig till att slopa den tillfälliga höjningen av fastighetsskatten på lokaler,dvs. att man sätter ned skattesatsen från 3,5 till 2,av taxeringsvärdet.Utskottets bedömningSom anförs i propositionen har det inte tidigare funnits tillräckliga skälför att prioritera en sänkning av fastighetsskatten på lokalhyreshus framförvissa andra angelägna skattesänkningar. Utvecklingen på fastighetsmarknadenunder senare tid har dock medfört allvarliga problem som minskas genom detförslag som regeringen nu lägger fram. Det bör framhållas att förslagen imotionerna inte kan anses utgöra realistiska alternativ med märkbaraförbättringar. bör nämnas att en del av de frågor som tas upp imotion Fi73 ingår i regeringens pågående överväganden angåendebostadspolitikens framtida utformning.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrkermotion Fi65 i här angivna delar och motion Fi73 såvitt angår skattefrågor.Ställningstagandet innebär att yrkande 36 i motion Fi65 angåendesamlingslokaler blir tillgodosett utan särskild åtgärd från sida.Utskottet avstyrker därför detta yrkande.Som framgår av propositionen kommer regeringen att redovisa enöversyn av fastighetsskattens tekniska utformning. Den detaljfråga som tas uppi motion Fi81 av och () angår fastigheter med blandadanvändning och kommer att behandlas i detta sammanhang. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet även denna motion.I motion Fi101 av i (nyd) återkommer krav om en allmänsänkning av fastighetsskatten och om att den s.k. flyttskatten skall avskaffas.Utskottet har vid sin tidigare prövning av motsvarande yrkandenhänvisat till att dessa frågor bör prövas först i samband med bostadspolitikeni övrigt. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt och avstyrker motionen.Omprövning av skattepolitikenTidigare beslutEfter regeringsskiftet har beslutat ett flertaländringar i beskattningen. Ändringarna har i huvudsak gått ut på följande.Förmögenhetsskatten slopas helt års taxering. Avvecklingengenomförs successivt genom att den högsta skattesatsen och beskattningenav arbetande kapital i företag slopas års taxering.Samtidigt begränsas det sammanlagda uttaget av inkomst- och förmögenhetsskatttill . Vid taxering faller även mellanskiktet i skatteskalan bortså att skatten blir proportionell med en skattesats på 1,5%.Vidare sänks beskattningen av hushållssektorns kapitalinkomster från 30 till25 %. Denna ändring genomförs års taxering när det gälleraktievinster, kapitalförsäkringar och värdepappersfonder. sänksavkastningsskatten på pensionsmedel från . I övrigt genomförssänkningen av skattesatsen års taxering.Som en följd av skattesänkningen på kapitalinkomster begränsas ocksåskattereduktionen för underskott till . Full kvittningsrätt har införts iförvärvskällan kapital. De tidigare begränsningarna i fråga om ränteavdragkvarstår endast i den formen att skattereduktionen begränsas för underskottöver 100000 kr.Bland åtgärderna i övrigt skall här nämnas att de särskilda reglerna omfåmansföretagares kapitalinkomster mjukats upp eller skjutits upp, att denallmänna löneavgiften slopats , att den särskilda löneskattenräknats ned i motsvarande mån och att socialavgifterna på vinstandelsmedelslopats.Beträffande arvs- och gåvobeskattningen har beslutat om en kraftigsänkning av skatteuttaget med verkan fr.o.m. . Skikten i allaskatteklasser har breddats och progressionen dämpats.I fråga om den indirekta beskattningen har en differentiering avmervärdesskatten genomförts. utgår således skatten med18 % på livsmedel, hotell- och restaurangtjänster, upplåtelse av campingplatssamt personbefordran.MotionernaI motion Fi65 av m.fl. (s) lägger motionärerna fram riktlinjerför utformningen av det framtida skattesystemet och begär ett riksdagsuttalandeom behovet av en närmare genomlysning av olika skattefrågor i ettinternationellt sammanhang, bl.a. alkohol- och tobaksskatterna,gränshandelsproblematiken och framtida skatteförändringar i olika (yrkande 1). Vidare kritiserar motionärerna den nuvarande skattepolitiken, somenligt deras mening går tvärs emot den vedertagna principen om att ta ut skattefter bärkraft, och begär ett uttalande härom (yrkande 2). De begär också enutvärdering av skattereformen särskilt med hänsyn till ekonomins funktionssättoch fördelningspolitiska konsekvenser (yrkande 3). Slutligen begär de attuttaget av statlig inkomstskatt skärps genom att den i samband medskattereformen beslutade uppräkningen av den s.k. brytpunkten begränsas(yrkande 27), en återgång till de regler som i övrigt gällde före riksdagensbeslut beträffande inkomstbeskattningen, den allmänna löneavgiften,socialavgifterna och arvs- och gåvoskatten (yrkandena 24--33 och 35) samtförslag av regeringen om en ny förmögenhetsskatt (yrkande 34).Ian m.fl. (nyd) återkommer i motion Fi42 till frågan omändringar i mervärdesskatteuttaget på olika tjänster med anknytning till turismoch nöjesliv (yrkandena 25--28). Motionärerna begär dessutom ett uttalande avinnebörd att samma skatteförmåner för turistindustrin skall gälla i somi utlandet (yrkande 29).I motion Fi44 av m.fl. (v) yrkas en skärpning av uttaget avstatlig inkomstskatt på förvärvsinkomster genom att avtrappa grundavdraget såatt det helt bortfaller på inkomster över brytpunkten (yrkande 27), en återgångtill tidigare regler beträffande skatten på kapitalinkomster,förmögenhetsskatteskalan och ränteavdragstaket (yrkande 28) samt en utredningom att avveckla den s.k. surven och öka skatteuttaget på företagens vinster(yrkande 29).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning att den ekonomiska kris som Sverigebefinner sig i ställer krav på bl.a. beskattningen för att bryta den ekonomiskastagnationen och lägga grunden för en ny period av tillväxt, företagande ochutveckling. De återgivna beskattningsåtgärderna skall bl.a. ses motbakgrund av att den tidigare höga svenska kapitalbeskattningen fått en radnegativa effekter genom att motverka hushållssparandet och företagensriskkapitalförsörjning. Därtill kommer den allvarliga kritik som sedan lång tidtillbaka riktats mot förmögenhetsbeskattningen på grund av dess skadligaverkningar, inte minst för arbetande kapital i företag.De aktuella motionsyrkandena överensstämmer i allt väsentligt med demotsvarande yrkanden från samma håll som utskottet har behandlat i trebetänkanden (1991/92:SkU20, 1991/92:SkU21 och 1991/92:SkU24), vilka godkänts avriksdagen. Enligt utskottets mening saknas skäl till några förnyadeställningstaganden i dessa frågor. Angående motion Fi44 (v) vill dock utskottetframhålla att utskottet finner det direkt olämpligt att på nytt höjastatsskatten på det sätt som föreslås i motionen för heltidsarbetande i vanligainkomstlägen. Utskottet vill tvärtom återigen understryka angelägenheten av attlångsiktigt och målmedvetet sträva efter att sänka skattetrycket men finner attnågra nya direktiv till regeringen i dessa hänseenden inte erfordras. Isammanhanget vill utskottet erinra om den utvärdering av skattereformen sompågår inom en särskild kommitté (Fi 1990:08). Beträffande frågan om skatterna iett internationellt perspektiv vill utskottet endast erinra om den redovisningav dessa frågor som regeringen lämnat.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna i dessa delar.Stockholm den 19 maj 1992På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (), (nyd),(), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Energibeskattningen m.m.Lars , , , , ,och (alla s) anför följande.Vi delar uppfattningen att det finns starka skäl att befria denenergikrävande industrin från en del av energibeskattningen, som för närvarandeär högre i än hos våra vanliga konkurrentländer. Produkterna somtillverkas i denna industri prissätts på värdsmarknaden och några avgörandekvalitetsskillnader föreligger inte. Följden blir att företag som inte harkonkurrenskraftiga produktionskostnader slås ut från marknaden. Detförhållandet att många av dessa industrier -- gruvor, pappersfabriker ochjärnverk för att ta några exempel -- ligger i sysselsättningssvaga regioner iskogslänen och vid gör det desto mer angeläget att stärkakonkurrenskraften hos dessa företag.Det förslag som regeringen har lagt fram går ut på att all industri -- intebara den som har höga energikostnader -- helt befrias från allmän energiskattoch att koldioxidskatten sänks till en fjärdedel av den nya högre allmännanivå, som regeringen föreslår. Skattebortfallet för staten till följdav denna åtgärd, som enligt propositionen uppgår till nästan 3,4 miljarder kr.per år, skall nämligen kompenseras genom att hushållens energiskatter höjs medfyra miljarder kr. Därefter kompenseras hushållen med enmervärdesskattesänkning på , vilket kostar staten 11,6miljarder kr. Detta i sin tur skall delvis finansieras med höjda inkomstskattersom beräknas ge en intäktsökning på 7 miljarder kr.Av flera skäl ansluter vi oss till den kritik som förs fram i motion Fi65 motdetta invecklade förslag, som på flera sätt har karaktären av en dåligkompromiss inom regeringen och ett försök att tillgodose flera motstridigaintressen.Ett av de intressen som regeringen vill tillgodose med särskilda åtgärder äratt satsa 500 milj.kr. på förnybar energi m.m., ett belopp som för övrigt intetagits in i budgeten och därför inte kommer upp till beslut i detta sammanhang.Bakgrunden är att just sådana från miljösynpunkt fördelaktiga bränslen somnaturgas och biobränslen får en kraftigt försämrad ställning på marknaden genomenergiskatteomläggningen. Med hänsyn till det enorma budgetunderskott som förnärvarande råder och som regeringen bl.a. med sin skattepolitik verksamt harbidragit till att skapa samt mot bakgrund av att det sammantagna resultatet avförändrad energibeskattning, sänkt moms, slopat schablonavdrag och slopadfastighetsskatt på lokaler enligt regeringens egna beräknar är en ökning avbudgetunderskottet med . finner vi denna ytterligare påspädningav budgetunderskottet ytterst betänklig. Det är dessutom anmärkningsvärt attförslaget kommer från en regering som i andra sammanhang påstår sig arbeta försparsamhet.Ett av de allvarligaste felen i regeringens förslag är att träffbilden ärmycket dålig. Över hälften av nedsättningen -- enligt väl underbyggdaberäkningar c:a . -- tillfaller företag där energin utgörendast en obetydlig del av produktionskostnaden. En annan svaghet är att demiljöstyrande effekterna tas bort för industrin så att det åter blir lönsamtatt elda med kol och tung olja i stället för naturgas, gasol och biobränslen.Förslaget innebär också en onödigt tung belastning på statsbudgeten.I stället för regeringens komplicerade och vidlyftiga förslag tillskatteomläggning biträder vi det förslag till lösning som läggs fram i motionFi65 (s) och som går ut på att det generella skattetaket i lagen om nedsättningav allmän energiskatt och koldioxidskatt sänks från till för såvälindustriell tillverkning som yrkesmässig växthusodling, att hela oljeskattenskall räknas in i underlaget och att beslut om nedsättning skall tas avriksskatteverket. Det bör betonas att sådana beslut skall kunna tasrutinmässigt. Vidare bör -- som också föreslås i motionen -- möjligheten attbasera skattetaket på förädlingsvärdet utredas, liksom möjligheterna attkomplettera energibeskattningen med administrativa styrmedel för deindustriföretag som når upp till skattetaket.Fördelarna med motionärernas förslag är att skattelättnaderna inriktas påjust de företag som har höga kostnader för energi, att kostnaden för detallmänna blir mindre och att något behov av skattehöjningar på andra områden ikompensationssyfte inte uppstår. Andra väsentliga aspekter är attbestämmelserna på grund av sin generella karaktär inte kan sägas stå i konfliktmed handelspolitiken och att energibeskattningens styrande funktion somstimulans till minskad energianvändning och val av mindre miljöskadligaenergislag i huvudsak bevaras.Utifrån dessa utgångspunkter ser vi ingen anledning att ta ställning till defrågor om särskilda skatteåtgärder, övergångsbestämmelser och utredningar m.m.beträffande naturgasen, växthusnäringen, återbetalnings- ochkompensationsproblematiken, kraftvärmen och biobränslena som aktualiseratsunder utskottsbehandlingen. Vi vill emellertid inte motsätta oss attskattefriheten för fasta bränslen slopas eller att bestämmelsen om metan ändraspå det sätt som föreslås i propositionen. Beträffande metallurgiska processerm.m. förordar vi att med anledning av motion Fi65 och Fi48 (båda s)gör ett tillkännagivande i enlighet med vad utskottet anfört om att behålla den nuvarande skattebefrielsen för kolbränslen. Med tanke påfrämst kalk- och cementindustrin bör dessutom enligt vår mening göraytterligare ett tillkännagivande om den skattenedsättning som bör gällaframöver. Vi har förståelse för att det av praktiska skäl inte är lämpligt attsärbehandla just dessa branscher utan att nedsättningen bör gälla generellt förindustriell tillverkning. Vi föreslår därför att gör etttillkännagivande i enlighet med vad utskottet anfört i fråga om denövergångsvisa energiskattenedsättningen med den ändringen att nedsättningsnivånbör begränsas till som föreslagits i motion Fi65.Mot bakgrund av vad ovan anförts saknas enligt vår uppfattning helt anledningatt genomföra den kraftiga mervärdesskattesänkning som regeringen föreslår ochsom vi i nuvarande statsfinansiella situation inte har råd med. De konjunktur-och fördelningspolitiska effekterna av en sådan åtgärd är därtill högsttvivelaktiga, dels med hänsyn till att prisutvecklingen är osäker, dels därföratt mervärdesskattesänkningen inte berör sådana varor och tjänster som redan ärlägre beskattade -- t.ex. mat och resor -- eller inte beskattade alls -- t.ex.hyror. Den åberopade nödvändigheten att anpassa mervärdesskattenivåninternationellt utgör inte heller något bärande argument, bl.a. med hänsyn tillatt den danska nivån på mervärdesskatten är lika hög som den svenska.Av vår inställning i mervärdesskattefrågan följer att vi inte ser något behovav att slopa avdragsrätten vid inkomstbeskattningen som regeringen föreslår ochsom kommer att höja inkomstskatten för ca 5 milj. löntagare med totalt ca 7miljarder kr. Denna skattehöjning kommer enligt vår uppfattning att få negativaeffekter på arbetsutbudet, minska rörligheten på arbetsmarknaden, försvårakommande avtalsförhandlingar och försämra möjligheterna att använda denförenklade deklarationen och att vidareutveckla detta system.Sammanfattningsvis delar vi den uppfattning som förs fram i motion Fi65 attregeringens förslag ytterligare försämrar den fördelningspolitiska profilen iskattesystemet. Tillsammans med de besparingar och nedskärningar som föreslåsinom den kommunala sektorn och socialförsäkringssystemet ger detta heltoacceptabla effekter för rättvisan i samhället.Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker vi propositionen i nu berörda delaroch tillstyrker motion Fi65 yrkandena 4--13 och 16--21 samt motion Fi46. Vitillstyrker vidare uttalanden i enlighet med vad ovan anförts med anledning avyrkandena 14 och 15 i motion Fi65 samt motion Fi48. Motionerna Fi50 och Fi52får anses i huvudsak tillgodosedda med det anförda.2. Slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m.Lars , , , , ,och (alla s) anför följande.Genom skattereformen höjdes fastighetsskatten på alla hyreshus, oavsettanvändning, till 2,av taxeringsvärdet. För att dämpa överhettningen avinvesteringar i kontor och andra kommersiella byggnader höjdes senarefastighetsskatten till 3,på denna typ av fastigheter för perioden1991--92.Regeringens förslag att slopa fastighetsskatten på kommersiella fastigheterfrån 1993 innebär ett skattebortfall med ca . Åtgärden syftarenligt regeringen till att åstadkomma en höjning av värdet påkontorsfastigheter genom att öka lönsamheten och därmed begränsakreditförlusterna i bankerna.Som anförs i motion Fi65 av m.fl. (s) finns det ingen anledningatt tro att en avskaffad fastighetsskatt på kort sikt får de starka effektersom anges i propositionen. Vi återkommer strax till frågan hur man böråstadkomma långsiktiga förbättringar. Vi ifrågasätter också -- liksommotionärerna -- om staten bör ge stora, riktade skattelättnader tillfastighetsägarna och de andra placerarna för att rädda dem från konsekvensernaav deras förlustbringande affärer. Som anförs i motionen hör det också tillbilden att priserna på kontorshus är åtta gånger högre än 1980, trots detkraftiga prisfallet under den senaste tiden.Regeringens politik väcker vidare stark kritik från fördelningspolitisksynpunkt. Förslaget om slopad fastighetsskatt för kommersiella lokaler är ettstort steg vidare på denna förvända politik, som innebär att kapitalägare ochföretagare förstärker sin köpkraft medan låginkomsttagare och andra grupper sombehöver sammhällets stöd utsätts för ej acceptabla försämringar i olikahänseenden.Med det anförda tillstyrker vi avslagsyrkandet i den nu angivna motionen(Fi65 yrkande 22) och i motion Fi44 av m.fl. (v), yrkande 25.I motion Fi73 av m.fl. (s) föreslås en rad åtgärder motfinanskrisen, bl.a. för att skapa en bättre fungerande fastighetsmarknad. Blandförslagen ingår att återgå till den tidigare 30-procentsnivån förkapitalinkomster och kapitalunderskott, att införa en rullandefastighetstaxering och förbättra möjligheterna till jämkning avtaxeringsvärdena, att utreda möjligheterna att befria outhyrda lokaler frånfastighetsskatt och att visa återhållsamhet med åtgärder som innebär ökadeboendekostnader. Enligt vår uppfattning skulle motionärernas alternativinnebära väsentligt bättre förutsättningar för att åstadkomma varaktigaförbättringar av det nuvarande läget, utan att statsfinanserna försämras. Vitillstyrker att de här angivna riktlinjerna i motionen godtas.Under förutsättning att fastighetsskatten på lokaler kommer att behållasanser vi att den detaljfråga som tas upp i motion Fi65 (yrkande 36) böråtgärdas. Upplåtelse av samlingslokaler som ägs av ideella föreningar tillkommuner och andra icke-kommersiella ändamål bör inte betecknas som ett sådantkommersiellt utnyttjande som föranleder skatteplikt. Vi tillstyrker såledesmotionen i denna del och föreslår ett uttalande i enlighet härmed.3. Slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m.Peter Kling (nyd) anför följande.Beträffande regeringens förslag till slopad fastighetsskatt på lokalhyreshushar jag ingen erinran. Jag tillstyrker således propositionen i den delen ochavstyrker avslagsyrkandena i motinerna Fi65 och Fi44.I motion Fi101 av i (nyd) begärs ett riksdagsuttalandeom att fastighetsskatten på bostäder bör sänkas och att den s.k.flyttskatten bör slopas fr.o.m. 1993.Enighet råder om att flyttskatten medför svåra låsningar påfastighetsmarknaden och utsätter personer som av olika skäl måste flytta frånen bostad till en annan för svåra påfrestningar. Som anförs i motionen börflyttskatten slopas möjligt.Skattereglerna medför en kostsam rundgång på bostadsområdet. Mer än hälftenav byggkostnaderna är skatter. Detta leder till ett dåligt resursutnyttjandeoch till för höga subventioner av boendet. Man bör därför successivt sänkadessa skatter. Detta medför den positiva effekten att sparandet tillegen bostad stimuleras och att man breddar möjligheterna att skaffa egenbostad.