bet · GF01NU33 · 1992-05-21 00:00:00 — Störrekronoparker som är för stora för en enskild skogsbrukare kan,menar motionären, med fördel användas i triangelbyten medskogsbolagen som i gengäld avstår motsvarande eller något störreareal, som då kan säljas till intresserade skogsägare.Det är av betydelse att försäljningen av mark till enskildajord- och skogsbrukare fullföljs, sägs det i motion 1991/92:N39(c). Försäljningen får inte heller genomföras , anser motionären. Hon anför vidare att det inteminst med tanke på behovet av sysselsättningstillfällen och föratt råvarubehovet hos lokala sågverk m.m. skall tryggas ärväsentligt att det även bedrivs ett skogsbruk iområdet ovanför odlingsgränsen i och Västerbottenslän, självfallet anpassat till de speciella förhållanden sområder där. Det borde därför undersökas om lokala intressenterhar intresse och möjligheter att förvärva mark ovanför dennagräns.När tillgångar och skulder har överförts till det nya bolagetfinns det risk för, heter det i motion 1991/92:N44 (kds), attbolaget motsätter sig försäljning av mark så att enskildasönskemål om köp av mark inte kan tillgodoses. måste gessådana instruktioner att intentionerna att sälja ut tillgångartill enskilda skogs- och jordbruksägare fullföljs, även om detkommer att innebära att bolaget tvingas avstå från värdefullatillgångar. Det är mycket angeläget att bolaget inteprivatiseras innan dessa utförsäljningar har avslutats, anförmotionärerna som anser att en period bör medges förförsäljningen.Vänsterpartiet instämmer i förslaget om att små enskildaskogs- och jordbruksfastigheter skall främjas vid en eventuellförsäljning av statlig mark. Det finns emellertid andraintressen som bör värnas, anförs det i motion 1991/92:N41 (v).Motionärerna hänvisar särskilt till regionala intressen,naturskyddsintressen och allmänt fördelningspolitiska intressen.Skulle förslaget om ett avslag på propositionen inte vinna gehörbör göra ett uttalande om de särskilda hänsyn sommåste tas vid en eventuell försäljning av statlig mark, heterdet i motionen.Jordbruksutskottet anför i sitt yttrande bl.a. attförsäljningen av statens skogs- och marktillgångar bör främja enägandespridning. , fortsätter utskottet, är detväsentligt att försäljningen av tillgångar bidrar tilleffektiviteten inom skogsbruket och den skogsbearbetandeindustrin. Försäljning av mark till enskilda är viktig och börfortsätta . villsärskilt understryka vikten av att privatiseringen av skogensker på sådant sätt att skogsbrukets struktur förbättras. Deterinras om att skogspolitiska kommitté (Jo 1990:03)enligt sina direktiv (dir. 1990:47, 1991:99) har att beaktabl.a. det förhållandet att de svenska skogarna är grundläggandeför sysselsättning och försörjning i glesbygden och att dedärmed är en förutsättning för en levande landsbygd.Jordbruksutskottet tar även fasta på vad som anförs ipropositionen om att någon försäljning av aktier i bolaget icketorde komma att aktualiseras som utförsäljningenav mark pågår. Att ställa särskilda krav på det nya bolagetunder en begränsad tid innebär således inte något hinder för ensenare försäljning av aktier i bolaget. Mot den bakgrundenfinner jordbruksutskottet att de synpunkter som framförs imotionerna 1991/92:N40 (m) och 1991/92:N44 (kds) om detangelägna i att domänmark görs tillgänglig för lokala, mindreintressenter genom direktförsäljningar och triangelbyten börbeaktas. Någon åtgärd från sida i frågan anseremellertid jordbruksutskottet inte erforderlig; utskottet utgårfrån att det av avtalet med det nya bolaget klart kommer attframgå att försäljningen till enskilda skall syfta till attförbättra skogsbrukets struktur ochsysselsättningsmöjligheterna.Jordbruksutskottet redovisar vidare en positiv inställningtill förslaget i motion 1991/92:N39 (c) om att lämplig mark ovanskogsodlingsgränsen skall kunna överlåtas i speciella fall och ibegränsad omfattning till lokala intressenter för att förbättrasysselsättningen i det småskaliga skogsbruket. Utskottet finnerdock att inte heller denna motion bör föranleda något initiativav . avstyrker även motion1991/92:N45 (s) till den del den berör frågan om privatiseringav domänverket m.m.; utskottets socialdemokratiska ledamöter hari denna fråga anmält en avvikande mening.Avgränsning av statens mark i fjällregionen längs medodlingsgränsen i de två nordligaste länen har valts med hänsynbl.a. till samernas speciella rättigheter till renbete, jakt ochfiske i området. En splittring av området skulle innebära eninskränkning i dessa avseenden. Lagfart saknas i många områden.Under senare år har friköp i dessa områden skett i ett ytterstbegränsat antal fall. Det har då bl.a. rört sig om tomtköp heltnära odlingsgränsen.Näringsutskottet vill inledningsvis slå fast att riksdagensbeslut om en ombildning av domänverket tillaktiebolag gick ut på att verket skulle ges denorganisationsform som är mest lämpad på den konkurrensutsattamarknad som verket arbetar på. Det är, menar näringsutskottet,väsentligt att det tilltänkta domänbolaget i största möjligautsträckning redan från början tillförs de resurser sommöjliggör att intentionerna med bolagsbildningen kan fullföljas.Vidare anser näringsutskottet -- i likhet med regeringen --att staten inte skall äga kommersiell verksamhet. I motsats tillvad som anförs i motion 1991/92:N45 (s) finner utskottet detangeläget att statens ägande i företag med sådan inriktning nuavyttras. Det arbete på att särskilja sådana skogs- ochmarktillgångar som är kommersiellt betingade från skog och marksom av olika orsaker bör förbli i statlig ägo bör därförfortsätta. Härigenom kommer det, såsom regeringen påpekar, attvara möjligt såväl att förbättra förutsättningarna för mångaprivata jord- och skogsbrukare i hela landet som att utnyttjakunnandet på skogsområdet inom domänverket. är detviktigt att försäljningen av tillgångar bidrar till en ökadeffektivitet inom skogsbruket och den skogsbearbetandeindustrin.I några av motionerna finns förslag som går ut på attdomänmark skall göras tillgänglig för lokala intressenter genomdirektförsäljningar och triangelbyten. anseratt synpunkterna härom i motionerna 1991/92:N40 (m) och1991/92:N44 (kds) är mycket angelägna och bör beaktas. I likhetmed jordbruksutskottet utgår näringsutskottet från att det avavtalet med bolaget klart kommer att framgå att försäljningentill enskilda skall syfta till att förbättra skogsbruketsstruktur och sysselsättningsmöjligheterna. Härvid bör bl.a.intresset av fortsatta virkesleveranser till inlandssågverkenbeaktas. anser emellertid -- liksomjordbruksutskottet -- att något särskilt uttalande av riksdageni saken inte är erforderligt.De frågor som aktualiseras i motion 1991/92:N39 (c) omförsäljning av skogsmark ovanför skogsodlingsgränsen har denkaraktären att de bör behandlas i samband med den aviseradesamepropositionen hösten 1992.Mot den angivna bakgrunden tillstyrker näringsutskottetpropositionen såvitt den gäller överföring och försäljning avegendom i nu aktuellt avseende. De berörda motionerna avstyrkssåvitt här är i fråga.RennäringenEn avsevärd del av den mark som förvaltas av domänverketberörs av rennäringens intresse.Genom rennäringslagen (1971:437) ges samebyn och dessmedlemmar vissa angivna rättigheter på mark som ägs av staten,s.k. Bestämmelserna gäller bl.a. inom vilka områdenrenskötsel får bedrivas och betestidens längd. Medrenskötselrätten följer också vissa rättigheter i fråga om bl.a.jakt och fiske. Dessa rättigheter är i vissa fall större påkronomark än på övrig mark inom renskötselområdet.Regeringen uttalar att bolagiseringen av domänverket inte fårmedföra någon försvagning av renskötselrätten på den mark somberörs. Det föreslås en ändring i rennäringslagen som går ut påatt rättigheterna skall bibehållas på sådan mark som vidutgången av tillhörde staten, men som därefter haröverlåtits till annan. Detta innebär att de inskränkningar iägarens rådighet över kronomark som renskötseln medför kommeratt gälla även i fortsättningen, oavsett i vems ägo marken är.Marken skall alltså från rennäringssynpunkt behålla sinställning som kronomark. Regeringen föreslår därutöver vissaändringar i lagen som betecknas som redaktionella.I propositionen (s.34) tas ytterligare en aspekt upp somberör rennäringen. Den mark som förvaltas avdomänverket och där inskränkningar i ägarens rådighet övermarken föreligger kommer -- om regeringens förslag vinnerriksdagens gehör -- att bli föremål för överlåtelseri betydligt vidare omfattning än vad som är fallet. Dessainskränkningar i äganderätten kan utgöra ett osäkerhetsmomentför presumtiva köpare, framhåller regeringen. Frågan ominförande av bestämmelser om anteckning i fastighetsboken bordedärför övervägas i annat sammanhang. Av en sådan anteckningskulle framgå att en fastighet har karaktär av kronomark enligtrennäringslagen.De föreslagna åtgärderna innebär genomgripande effekter påfjällvärlden, renskötseln och samernas villkor i övrigt, anförsdet i motion 1991/92:N41 (v). Motionärerna föreslår därför attde frågor som berör rennäringen inte skall behandlas i sambandmed den nu aktuella propositionen utan i den aviserade s.k.samepropositionen. De problem som uppkommer vid en förändring avstatens markägande i de områden som berör samerna måste, heterdet, beredas noggrant och tas upp i ett helhetsperspektiv.Bostadsutskottet åberopar i sitt yttrande vad regeringen haranfört om att de intressen som är kopplade till den avdomänverket förvaltade marken så långt möjligt skall skyddas vidöverlåtelsen. noterar att förslaget inte syftartill att åstadkomma någon förändrad reglering avrenskötselrätten i förhållande till vad som gäller. Utskottetutgår från att frågor om innehållet i renskötselrätten m.m.kommer att övervägas i den sameproposition som regeringen avseratt förelägga senare under år 1992.Slutsatsen för bostadsutskottets del är att de föreslagnaändringarna i rennäringslagen bör genomföras såvitt de avser attäven framgent ge den mark som förvaltas av domänverketställning som kronomark, oavsett i vems ägo den är. Däremot,anser bostadsutskottet, bör inte de föreslagna redaktionellaändringarna i lagen genomföras nu utan tas upp till prövning isamband med samepropositionen. förslag till deändringar i rennäringslagen som bör genomföras framgår avbilaga 5.Vidare ansluter sig bostadsutskottet till uppfattningen attfrågan om bestämmelser om anteckning i fastighetsboken börövervägas. Med avseende på den vikt som frågan måste anses haborde denna behandlas skyndsamt. Resultatet härav bör enligtutskottet kunna föreläggas i samepropositionen.Bostadsutskottet föreslår att utskottets ställningstagande idenna del ges regeringen till känna genom ett uttalande avriksdagen.Näringsutskottet instämmer i bostadsutskottets uppfattning inu berörda frågor. bör sålunda dels besluta om ändringi rennäringslagen i enlighet med bostadsutskottets förslag, delssom sin mening ge regeringen till känna vad som har anförtsom införande av anteckning i fastighetsboken.NaturvårdSom har redovisats uttalade ianslutning till beslutet om bolagisering av domänverket attregeringen borde pröva frågan om hur naturskyddet skall kunnaupprätthållas. Regeringen återkommer i enlighet härmed medförslag till riktlinjer när det gäller tillvaratagande avnaturvårdsintresset.Som har framgått i det föregående föreslås som huvudregelgälla att den produktiva marken skall överföras till bolagetmedan den övriga marken skall bli kvar i statens ägo. När detgäller naturvården anges (s. 26--29) följande. Statligatillgångar som saknar kommersiella förutsättningar bör avskiljasvid bolagiseringen. Bland exemplen på sådana tillgångar nämnsmark av stort naturvärde som har undantagits från normaltskogsbruk.Fyra kategorier av områden behandlas särskilt, nämligennationalparker, naturreservat, s.k. domänreservat samt oskyddaddomänmark. För de båda förstnämnda kategorierna kommerbolagiseringen inte att innebära någon ändring. Nationalparkerkan ägas endast av staten och kan således inte ingå iöverlåtelsen. Naturreservat åtnjuter skydd enligtnaturvårdslagen; lagen gäller oavsett vem som äger marken.Domänverket har genom eget åtagande avsatt mark i områden sombör skyddas av naturvårdsskäl eller av skogshistoriska skäl(domänreservat). För dessa drygt 700 domänreservat har efterinventering fyra grupper kunnat urskiljas.Ca 60 reservat ligger på mark som även i fortsättningen kommeratt vara statligt ägd.Ca 25 av de reservat som visar sig komma att ligga på bolagetsmark föreslås bli kvar i statens ägo i avvaktan på resultatetav en inventering som går ut på att urskilja vilka som böromvandlas till naturreservat.Ca 270 värdefulla domänreservat föreslås bli överförda tillbolaget, som i överlåtelseavtalet skall åta sig att i förvägunderrätta berörd länsstyrelse vid planer på någon ändring av derestriktioner för markanvändningen som domänverket självt harålagt sig beträffande dessa. Härigenom ges länsstyrelsenmöjlighet att överväga bildande av naturreservat.Övriga domänreservat -- omkring 350 reservat -- skallöverlåtas till bolaget utan särskilda villkor. Regeringenförutsätter att bolaget under minst en tvåårsperiod välvilligtöverväger omklassifiering av reservat.Utöver domänreservaten finns domänverksmark som är oskyddadmen som anses på olika sätt skyddsvärd. En förteckning översådan oskyddad domänverksmark har upprättats gemensamt avstatens naturvårdsverk och domänverket. Regeringen föreslår attdessa tills vidare skall stanna kvar i statens ägo. Ipropositionen anges riktlinjer för hur man härefter bör förfaramed dessa områden, beroende på utfallet av en aviseradinventering om hur naturskyddet bör ordnas.Det bör enligt vad som sägs i propositionen ankomma påregeringen att i överlåtelseavtalet mellan staten och det nyabolaget reglera de närmare formerna för de principer som gällernaturvården.Regeringens förslag i nu aktuella delar har tagits upp i sexmotioner. Dessa går i flertalet fall ut på att staten skallbehålla en viss reserv av produktiv skogmark. Motivet anges varaatt staten även kan komma att behöva förvärva markför olika ändamål, främst för att tillgodosenaturvårdsintresset. I några av motionerna återfinns synpunkterpå hur staten skall förfara med sådana önskade markreservereller med sådan mark som i propositionen föreslås tillhörastaten. Dessa senare förslag ligger delvis utanför de frågor somberörs i propositionen.Viss del av domänverkets mark bör finnas tillgänglig förnaturvårdsändamål och ställas till naturvårdsfondensförfogande, anförs det i motion 1991/92:N45 (s). Dennamarkresurs bör användas som utbytesmark vid bildandet avnaturreservat på privat och bolagsägd mark. Motionärerna anföratt den skogspolitiska kommittén har i uppdrag att komma medförslag dels om behovet av ytterligare markavsättningar förnaturvård, dels om skogsbruk och naturvård i ett samlatperspektiv. Ett ställningstagande till frågorna om naturvårdensomfattning bör, menar de, anstå till dess kommittén är färdigmed sitt arbete . Motionärerna förutsätter attregeringen då återkommer till med ett mera genomtänktförslag. Liknande synpunkter förs fram i motion 1991/92:N50 (s).Även i motion 1991/92:N47 (fp) anges den skogspolitiskakommitténs ännu inte avslutade arbete som skäl för en avvaktandeinställning. Framtidens skogsbruk kommer, enligt motionärernasbedömning, att utsättas för ökade krav på naturvårdsanpassning.Det är därför inte orimligt att staten tills vidare behåller ettantal kronoparker i , och längsefterNorrlandskusten. Motionärerna påminner om att Folkpartietliberalerna har som mål att en procent av denproduktiva skogsmarken nedom fjällkedjan skall avsättas förnaturvård. Detta skulle, menar motionärerna, innebära attytterligare ca 100000 ha behöver skyddas, främst i Götalandoch . De anser vidare att befintliga domänreservat inomden del av fjällområdet som enligt propositionen skall undantasfrån bolagiseringen bör omvandlas till naturreservat. Deförordar också att en stiftelse med ideell och vetenskapligförankring bildas. En sådan skulle ansvara för ägande ochförvaltning av mark med särskilt intresse.Inte heller enligt vad som sägs i motion 1991/92:N51 (c) kanpropositionens förslag anses tillräckliga för att den biologiskamångfalden skall kunna skyddas enligt uppsatta mål. Motionärernaföreslår därför att en arbetsgrupp skall tillsättas med uppdragatt utarbeta förslag till skogsområden som, utöver de som ingårenligt regeringens förslag, bör kvarstå i statlig ägo ochdärefter överföras till naturvårdsfonden.Bolagiseringen av domänverkets skogsmarksarealer måste, enligtvad som sägs i motion 1991/92:N44 (kds), genomföras på ettmiljöpolitiskt väl genomtänkt sätt. Av domänverketsskogsmarksarealer borde en betydande del avsättas tillnaturreservat.Den biologiska mångfalden måste säkras, heter det i motion1991/92:N41 (v). Forskning visar att detta bara kan åstadkommasom ett finmaskigt nät av skogliga reservat bildas. Ett starktbehov att undanta betydande arealer från skogsbruk finns därför,anser motionärerna, som understryker vikten av attnaturvårdshänsynen beaktas vid en eventuell försäljning avstatlig mark. Motionärerna menar att regeringens förslag tillavsättningar är otillräckligt, och även de föreslår att enarbetsgrupp skall ges i uppgift att utarbeta förslag om vilkaytterligare skogsarealer som bör överföras tillnaturvårdsfonden. Arbetsgruppen borde även ges i uppdrag attföreslå lämpliga arealer som markreserv för framtida markbyten.Motionärerna föreslår vidare att det i överlåtelseavtalet skalltas in ett villkor som innebär att mark som har överlåtits tillbolaget -- men som befinns varaskyddsvärd -- kan återtas till staten utan kostnad.Jordbruksutskottet erinrar i frågan om naturvård om attriksdagen vid olika tillfällen har betonatkravet på att skogsbruket skall bedrivas som mångbruk och enligtnaturens förutsättningar samt att hänsyn därvid skall tas tillatt den biologiska mångfalden måste bevaras. När det gällerstatens särskilda ansvar hänvisar jordbruksutskottet till sittyttrande (1991/92:JoU5y) till näringsutskottet i anslutning tillförslaget om försäljning av statliga företag, inkl. domänverket.Utskottet framhöll därvid att det allmänt sett torde varalättare att hävda miljö- och naturvårdens intressen i de fallstaten är ägare till marken. fann detönskvärt att en eventuell försäljning av domänverket inteförsvårar möjligheterna att tillvarata miljö- och naturvårdensintressen. Vidare anförde jordbruksutskottet att nuvarandefinansieringsformer för förvärv av skyddsvärda områden skullekunna kompletteras t.ex. med att mark som förvaltas avdomänverket erbjuds i utbyte mot sådan mark som är skyddsvärdfrån miljö- och naturvårdssynpunkt. Med det sagda villeutskottet peka på de nya förutsättningar som en försäljning avdomänverket kan komma att innebära i detta hänseende.Jordbruksutskottet framhåller nu att utskottet inte har ändratmening i dessa frågor.Förslaget i propositionen om att de domänreservat, som efterinventering och utredning bedöms icke behöva åtnjuta särskiltskydd, kan överlåtas på det nya bolaget utan särskilda villkormöter ingen invändning från jordbruksutskottets sida. Utskotteterinrar om att den skogspolitiska kommittén planeraratt redovisa sitt arbete . Behovet avavsättning av produktiv skogsmark till naturreservat m.m. kommeratt påverkas av vilken skyddsnivå som kommittén väljer attförorda för naturvårdshänsynen i det normala skogsbruket.Enligt jordbruksutskottets uppfattning finns vidare skäl attpåminna om vad som anförs i propositionen om att privatiseringav statliga tillgångar är en komplicerad process som kommer attta att genomföra. Då det nya bolaget bildas och övertardomänverkets verksamhet kommer inte hela det berördafastighetsinnehavet att kunna överlåtas till bolaget. Ettomfattande arbete återstår beträffande en del avfastighetsinnehavet innan överlåtelsen kan äga rum.Den svenska skogen utgör en av folkhushållets grundläggandetillgångar. Det är enligt jordbruksutskottets mening angelägetatt de beslut som fattas av vilar på en grundligkännedom om de faktorer som påverkar eller som påverkas avprocessen. Utskottet anser därför att en arbetsgrupp börtillsättas för att utarbeta förslag till vilka skogsområden som,utöver de områden som anges i propositionen, bör skyddas.Arbetsgruppen bör vid fullgörandet av sitt uppdrag ha tillgångtill den skogspolitiska kommitténs förslag.Enligt jordbruksutskottets mening bör det vara möjligt attinom den fyraåriga övergångsperiod som förutses förförvaltningen genomföra inventeringar av skyddsvärd enskilt ägdmark eller bolagsmark för senare markbyten med domänmark. Ävendessa inventeringar bör enligt utskottets mening kunna anförtrosåt den tidigare nämnda arbetsgruppen. Skyldigheten för bolagetatt medverka till markbyten bör regleras i det avtal som slutsmellan staten och bolaget. förutsätter attregeringen återkommer till med redovisning för dennärmare utformningen av reglerna för naturskyddet i de skogarsom nu förvaltas av domänverket samt om omfattningen avutbytesmark. förordar att näringsutskottetföreslår att göra ett uttalande av denna innebörd.Näringsutskottet vill först än en gång påminna om sittställningstagande av innebörd att ombildningen avdomänverket till aktiebolag inte får leda till att områden avstort naturvårdsvärde under domänverkets förvaltning mister sittskydd eller att detta försvagas. Den uppfattning som förs fram ide nu behandlade motionerna om vikten av att skydda mark ianslutning till bolagsbildningen kan utskottet sålunda anslutasig till.Jordbruksutskottet förespråkar alltså tillsättande av enarbetsgrupp för inventering av ytterligare områden av stortnaturvårdsvärde. vill erinra om det omfattandeinventeringsarbete som redan genomförs löpande inom ramen förnaturvårdsverkets och länsstyrelsernas verksamhet liksom om denuppgift som har lagts på den skogspolitiska kommittén. Härvidbör de synpunkter som förs fram i jordbruksutskottets yttrandeligga till grund för säkerställande av mark förnaturvårdsändamål. Utskottet finner härutöver anledning attåterigen understryka angelägenheten av att intentionerna medbolagsbildningen fullföljs. Tillsättande av en arbetsgrupp medde uppgifter som jordbruksutskottet föreslår skulle starktförsena arbetet i detta avseende. Utskottet ansluter sig sålundatill vad som sägs i propositionen om överföringen av egendomtill bolaget. påminner näringsutskottet om att frågormed anknytning till naturvårdsintressen kommer att närmareregleras i överlåtelseavtalet. Tills vidare kommer staten ocksåsåsom ägare till bolaget att ha möjlighet att bevaka dessaintressen. anser att det bör ankomma påregeringen att ombesörja hithörande frågor med utgångspunkt ivad utskottet här har anfört och vad som i övrigt sägs ipropositionen.I flertalet av motionerna berörs frågan om att hållamarkreserver för framtida behov när det gäller markbyten.Näringsutskottet anser att det kan vara värdefullt att ha vissmark tillgänglig för markbyten. I likhet med regeringenförutsätter näringsutskottet att bolaget kommer att gå statentillmötes när det gäller att underlätta denna typ av affärer,inte minst mot bakgrund av att förvärv av sådant slagsjälvfallet skall göras till marknadspris. Genom att bolaget iöverlåtelseavtalet gör en utfästelse i enlighet härmed bör det imotionerna föregivna syftet med markreserver kunna tillgodoses.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagsåvitt det gäller naturvården. De nu aktuella motionernaavstyrks i här berörda delar.VattenområdenI propositionen (s.29) föreslås att de vattenområden ochälvsträckor som är skyddade mot utbyggnad enligt 3 kap. 6 §lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.(naturresurslagen) skall förbli i statlig ägo i den mån de förnärvarande förvaltas av domänverket.Det vore rimligt att överföringen till bolaget av sådanavattenområden som kan komma att beröras av ett framtida skyddenligt naturresurslagen får anstå, hävdas det i motion1991/92:N48 (fp).