bet · GF01BoU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Med hänvisning härtill föreslås att ett behovsprövatstödsystem för förvärv av egnahem för flerbarnsfamiljer införs.Det finns även enligt bostadsutskottets mening starka skäl somtalar för att också barnfamiljer med begränsade inkomster gesökade möjligheter att efterfråga småhus med äganderätt. I förstahand bör dock detta ske genom generella åtgärder inom bl.a.skatte- och familjepolitiken. Även ett förbättrat bosparande,något som den nu arbetande utredningen har att utreda, kanutgöra ett viktigt medel i sammanhanget. Strävan bör vara attutforma politiken så att också barnfamiljerna kan efterfråga enför dem lämplig bostad. Utskottet vill dessutom erinra om attdet förvärvsstöd för flerbarnsfamiljer som infördes år 1987avvecklades av statsfinansiella skäl så sent som . nu uttalat om inriktningen av det bostadspolitiskastödet innebär sålunda att det bör vara generellt utformat ochatt särregler för olika boendegrupper m.m. bör undvikas.Förslaget i motion Bo239 (kds) om ett behovsprövat stöd förförvärv av egnahem för flerbarnsfamiljer låter sig inteförenas med en sådan uppfattning. Motionen avstyrks.Vissa temporära bostadsstöd m.m.Ungdomsbostadsstödet m.m.För att öka utbudet av bostäder för ungdomar infördes våren1987 (BoU 1986/87:16) ett särskilt ungdomsbostadsstöd. Stödetutgår i form av ett särskilt bidrag till kommuner med brist påbostäder för ungdomar. En förutsättning för stöd är att kommuneneller av kommunen utsett organ förmedlar bostäder för ungdomar.För lägenheter upplåtna och förmedlade på detta sätt lämnasbidrag med ett belopp som motsvarar . under dentid uthyrning pågår, dock längst till dess hyresgästen fyller 25år. För en ungdomsbostad som upplåts åt makar eller samborupphör stödet när någon av dem uppnått denna ålder.I budgetpropositionen föreslås att ungdomsbostadsstödetavvecklas. Enligt föredragande statsrådet bör inte staten genomselektiva stödåtgärder av detta slag gynna vissa grupper påbostadsmarknaden och därigenom på ett konstlat sätt styraefterfrågan på bostäder av en viss typ. Med hänsyn till gällandeansöknings- och utbetalningsrutiner bör avvecklingen enligtförslaget göras på så sätt att bidrag inte lämnas 1991.Förslaget om en avveckling av ungdomsbostadsstödet avvisas itvå motioner.Trots att det inträtt en kraftig omsvängning ibostadsefterfrågan har detta, enligt den socialdemokratiskapartimotionen Bo232, inte nämnvärt förbättrat ungdomarsmöjlighet att få bostad. Genom att ungdomar saknar förankring påbostadsmarknaden och dessutom ofta har en svag betalningsförmågahar de ett utsatt läge jämfört med andra bostadssökande. Detfinns enligt motionärernas mening därför skäl att ävenfortsättningsvis genomföra särskilda åtgärder för att underlättaför ungdomar att få bostad. Med hänvisning härtill avvisasförslaget om att avveckla ungdomsbostadsstödet -- yrkande 7såvitt nu är i fråga.Även i motion Bo237 (s) yrkande 4 hemställs om attungdomsbostadsstödet skall bibehållas -- detta bl.a. motbakgrund av nedgången av byggmarknaden i Västsverige.Förslaget om att ungdomsbostadsstödet skall avvecklas avvisasmotivledes också i partimotion Bo238.Vad i budgetpropositionen anförts beträffande en avvecklingav ungdomsbostadsstödet delas av utskottet. Inte heller enligtbostadsutskottets mening bör staten genom selektiva stödåtgärderav detta slag styra efterfrågan på bostäder av en viss typ. Vadsom erfordras är i stället generella åtgärder som ger enbostadsmarknad i balans. Endast härigenom kan ungdomars ochandra gruppers bostadsbehov tillgodoses på ett sätt som svararmot deras önskemål och behov. Regeringens förslag tillstyrks.Den socialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 7 såvitt nuär i fråga samt motion Bo237 (s) yrkande 4 avstyrks.Avslutningsvis behandlar utskottet i detta sammanhang ocksåförslaget i den socialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 8om att ungdomsboendedelegationen bör återupprättas. Enligtmotionärerna behövs det fortsättningsvis någon form av samladinstans som agerar gentemot kommunerna för att få fram bostäderlämpade för ungdomar.Inom tillsattes en särskilddelegation -- ungdomsboendedelegationen -- för att bl.a.bereda och initiera viss försöksverksamhet och för att följautvecklingen avseende ungdomens bostadssituation. Delegationenupphörde i och med att avvecklades hösten1991. Utskottet är för sin del inte berett förorda attverksamheten återupptas. De hittillsvarande erfarenheterna visaratt tillsättandet av en delegation inte är något effektivt sättatt tillgodose ungdomens bostadsefterfrågan. För att på ettvaraktigt sätt kunna förse ungdomar med bostäder som svarar motderas berättigade behov måste i stället förutsättningar för enrörlig bostadsmarknad med ett varierat bostadsbestånd skapas.Vad som behövs är sålunda generella bostadspolitiska åtgärdermed denna inriktning. Förslaget i den socialdemokratiskapartimotionen Bo232 yrkande 8 avstyrks med hänvisning härtill.Hyresrabatter, nybyggnadsbidrag och kvarboendegarantiHösten infördes ett system med hyresrabatter i form avsärskilda statsbidrag vid ny- eller ombyggnad. Statsbidrag tillhyresrabatter i bostadshus har lämnats under viss förutsättningtill ägare av bostadshus med hyres- ellerbostadsrättslägenheter. Villkoret är att huset har uppförtseller byggts om med stöd av lån enligtbostadsfinansieringsförordningen och att byggnadsarbetena harpåbörjats eller under något avåren 1983 eller 1984. För ombyggnad av hus i harbidrag kunnat utgå även för byggnadsarbeten som påbörjats underår 1985.Riksdagen beslutade dels om bidrag tillbostadskostnader efter ombyggnad -- kvarboendegaranti (ävenbenämnt återflyttningsbidrag), dels om ett bidrag vid nybyggnadav vissa bostäder -- nybyggnadsbidrag (även benämnthyresrabatt).Kvarboendegaranti har kunnat lämnas fr.o.m. år1987 för att dämpa höjningarna av bostadskostnaderna för dehyresgäster och bostadsrättshavare som bor kvar efter enombyggnad. En förutsättning för att bidrag skall kunna utgå äratt ansökan om bidrag har inkommit till kommunen senast under1989. Fullt bidrag utgår under det första bidragsåret, varefterbidragen trappas ned med en tredjedel under vart och ett av deföljande två åren för att helt upphöra efter tre år.Nybyggnadsbidrag har lämnats vid nybyggnad av hyres- ochbostadsrättshus på vissa orter under förutsättning attpreliminärt lånebeslut eller dispens för påbörjande harmeddelats efter och byggnadsarbetenapåbörjats före utgången av . Nybyggnadsbidrag utgår underde två första åren efter husets färdigställande.I budgetpropositionen (bilaga 8 s. 106) framhålls att såvälprincipiella som statsfinansiella skäl talar för atthyresrabatter, nybyggnadsbidrag och kvarboendegarantier böravvecklas. Stödformerna anges bl.a. bidra till att avskärmabostadspolitiken från effekterna av den ekonomiska politiken.Enligt förslaget bör vid avvecklingen viss hänsyn tas till attprojekten startats med utgångspunkt från att stöd skulle lämnas.Rätten till bidrag föreslås därför kvarstå för projekt därbidrag redan betalats ut liksom för pågående projekt.Sammanfattningsvis innebär förslaget att det för utbetalning avstatsbidrag till hyresrabatter och nybyggnadsbidrag skall krävasatt ny- eller ombyggnaden var färdigställd förbudgetpropositionens avlämnande till . Förutbetalningar av bidrag till bostadskostnader efter ombyggnadinnebär förslaget att ansökan om slutligt beslut skall varainlämnad senast den 30 juni 1992.Regeringens förslag om avveckling av kvarboendegarantiernatillstyrks av utskottet.Förslagen beträffande avveckling av hyresrabatter ochnybyggnadsbidrag tillstyrks.Tilläggslån för vissa ombyggnadsåtgärderTilläggslån är ett ränte- och amorteringsfritt lån som kanutgå för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres- ochbostadsrättshus som inte kan förräntas av fastigheten på normalavillkor. Lånen kan även utgå till bl.a. kulturhistorisktvärdefulla bostadshus. I samband med de förändringar avbostadsfrågornas hantering inom regeringen som genomfördeshösten överfördes frågor angående den sistnämnda låneformentill . De frågor som skall behandlas i dettabetänkande rör den förstnämnda formen av tilläggslån som numerafaller under ansvarsområde.Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärderlämnas i fråga om hyres- och bostadsrättshus som är yngre än 30år dels för åtgärder för att avhjälpa olika byggnadstekniskabrister såsom röt-, mögel-, fukt- och korrosionsskador, dels föråtgärder för att avhjälpa fel som beror på oprövad teknik ochmaterial, dels för åtgärder i syfte att minskaradondotterhalten. Enligt en ändring i förordningen (1983:1021)om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. som trädde ikraft skall tilläggslån i första hand lämnasbl.a. för åtgärder som syftar till att avhjälpa brister sommedför hälsorisker för de boende. fastställer årligenramar för beslut om tilläggslån. Ramen för beslut om stöd tillde åtgärder som är aktuella har för /92fastställts till 220 milj.kr. Lån till åtgärder mot radon fårdock lämnas utan avräkning mot ramen.Enligt budgetpropositionen kännetecknar tilläggslångivningenför reparation och ombyggnad av yngre hus en bostadspolitik sombygger på uppfattningen att nytillkommande problem bäst lösesgenom statliga åtgärder i form av ökade subventioner. Effektenav subventionerna kan emellertid bli att alltför omfattandeåtgärder vidtas och att fastighetsägarna blir prisokänsliga. Detframhålls vidare att den politik som måste föras bl.a. skallsyfta till att minska statens inblandning i och styrning av ny-och ombyggnadsverksamheten inom bostadssektorn. Ansvaret fördessa frågor skall i stället överlåtas på fastighetsägarna ochde boende. Med hänvisning till att tilläggslånen till yngre husmotverkar den förordade utvecklingen föreslås att dennalångivning nu avvecklas.Avvecklingen av tilläggslångivningen för reparation ochombyggnad av yngre hus föreslås ske med särskilt hänsynstagandetill de ombyggnadsprojekt som har påbörjats med utgångspunktfrån att stöd i form av tilläggslån skulle komma att lämnas förprojektet. Långivningen bör därför få fortgå ännu för nyaetapper av redan pågående projekt. Som pågående projekt i dettaavseende föreslås endast räknas de som under innevarandebudgetår har fått eller får tilldelning ur ramen. Medutgångspunkt från den förordade ordningen föreslås en ram om 175milj.kr. fastställas för den aktuella långivningen /93. Lånemöjligheten för åtgärder i syfte attminska radondotterhalten föreslås avvecklas helt vid utgången avinnevarande budgetår. I propositionen framhålls att dennalånemöjlighet inte utnyttjats.Avslag på regeringens förslag om en avveckling avtilläggslångivningen yrkas i tre motioner. Det gäller densocialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 9 samt motionernaBo223 (s) yrkande 5 och Bo237 (s) yrkande 6. Även iVänsterpartiets partimotion Bo238 framhålls motivledes att deaktuella lånen bör behållas.I den socialdemokratiska partimotionen anförs att behovet avoch anspråken på tilläggslånen är mångdubbelt större äntillgången på medel. Dessa lån anses vara oerhört värdefullabåde för att undvika kapitalförstöring av 60- och 70-talshus ochför att hålla byggsysselsättningen uppe. I stället för attavveckla lånen anser därför motionärerna att lånemöjligheten börutvidgas. I motionens yrkande 10 föreslås ramen för det aktuellaändamålet bestämmas till totalt 425 milj.kr., dvs. en utvidgningmed 250 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag.Bostadsutskottet tillstyrker en avveckling avtilläggslångivningen till bostadshus på degrunder som anförs i budgetpropositionen. Den successivaavveckling som föreslås får anses ge godtagbara möjligheter förpågående projekt att slutföras på ett planerat sätt. Det bör isammanhanget påpekas att möjligheterna att underlätta förfastighetsägarna att i den löpande förvaltningen budgetera medelför underhållsåtgärder m.m. övervägs i det pågåendeutredningsarbetet om statens stöd för bostadsfinansieringen.Utredaren skall enligt sina direktiv bl.a. överväga huravsättningar till framtida underhåll m.m. skall behandlas ibeskattningshänseende. Sålunda skulle ett system därfastighetsägaren ges möjlighet att avsätta medel för framtidaunderhåll m.m. erbjuda många fördelar. Möjligheterna att planeraoch genomföra åtgärderna i en takt som anpassas till denenskilda fastighetens förutsättningar och de boendes önskemåltorde härigenom avsevärt öka. Enligt utskottets mening bör motbakgrund härav en ordning eftersträvas som ger förutsättningarför underhåll och reparationer av bostadsfastigheter utanomfattande statliga subventioner.Vad utskottet ovan anfört innebär således attbudgetpropositionens förslag om avveckling av tilläggslåntillstyrks och att den socialdemokratiska partimotionen Bo232yrkande 9 samt motionerna Bo223 (s) yrkande 5 och Bo237 (s)yrkande 6 avstyrks.Utskottets ställningstagande innebär vidare att förslaget ibudgetpropositionen om att beslutsramen för tilläggslån tillyngre bostadshus skall fastställas till 175 milj.kr. Även yrkande 10 i den socialdemokratiskapartimotionen Bo232 om en vidgad ram avstyrks således.Vissa förnyelseåtgärder m.m.I detta avsnitt behandlas förslag i budgetpropositionen ominförandet av en tidsbegränsning för utbetalning av redanbeviljade bidrag till vissa förnyelseåtgärder enligt två numeraavvecklade bidragsformer. Dessutom behandlas två motionsförslagom bidrag för åtgärder i bostadsområden meduthyrningssvårigheter resp. inrättande av en fond för attfinansiera tomma lägenheter.Bidragsgivningen enligt förordningen om statsbidrag tillförnyelseåtgärder i vissa bostadsområden upphörde den 1 juli1989. De s.k. förnyelsebidragen kunde beviljas för åtgärder somsyftade till att minska antalet outhyrda lägenheter ochförbättra den sociala miljön i områden med storauthyrningssvårigheter eller stora sociala problem. För de bidragsom beviljades före gäller fortfarandebestämmelserna i den upphävda förordningen. Detta innebär bl.a.att det inte föreligger något krav på att åtgärderna skallutföras inom . De beviljade bidragen betalas ut näråtgärderna har genomförts.I budgetpropositionen anförs att en ordning som innebär attbehovet av medel för utbetalning av bidrag kan kvarstå mycketlång tid inte kan accepteras. Mot denna bakgrund föreslås attsenaste dag för ansökan om utbetalning av beviljatförnyelsebidrag fastställs till den 31 december 1992.Ansökningar som görs efter denna tidpunkt bör enligtregeringsförslaget avslås.Inga invändningar har i motioner rests mot den föreslagnaordningen vad gäller tidpunkten för utbetalning avförnyelsebidrag. Däremot har i samband med utskottetsberedning av ärendet flera skrivelser inkommit där vissa problemmed den i propositionen föreslagna tidpunkten påtalats. Det hari dessa skrivelser anförts att den föreslagna ordningen i vissaärenden innebär att pågående förnyelse- och ombyggnadsåtgärderinte kan fullföljas på planerat sätt. Detta kan enligtskrivelserna innebära att de åtgärder som avses finansieras medförnyelsebidrag inte kommer att kunna genomföras inom den iregeringsförslaget förordade tidsramen, i vart fall inte enligtde planer som, efter överläggningar mellan fastighetsägarna ochde boende, avsetts ligga till grund för ett förverkligande avplanerna.Med anledning av vad nu redovisats vill bostadsutskottetanföra följande. Utskottet finner det mot bakgrund av den tidsom förflutit sedan den aktuella bidragsformen avskaffadesrimligt att , som regeringen föreslår, fastställa en senastedag för ansökan om utbetalning av beviljat bidrag. Avsikten meden sådan ordning är bl.a. att undvika att fordringar påstatsmedel kvarstår under en lång följd av år. Det bör däremotinte enligt utskottets mening accepteras att genomförandet avpågående och redan långt framskridna förnyelse- ochombyggnadsprojekt omöjliggörs genom en alltför snävt tilltagentidsram. Enligt vad utskottet erfarit bedöms huvuddelen av deåtgärder för vilka förnyelsebidrag har beviljats kunna slutförasutan problem inom den av regeringen föreslagna tidsramen. I ettfåtal ombyggnadsprojekt som delvis sker med stöd avförnyelsebidrag kan dock en förlängning av ansökningstidenerfordras. En sådan förlängning torde innebära att dessaförnyelseåtgärder kommer att kunna genomföras på i huvudsak depremisser som väglett projekten.Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet att boverketbör ges möjlighet att bevilja dispens från kravet på att ansökanom utbetalning av beviljat bidrag skall ha inkommit senast den31 . Dispensansökan bör dock ha inkommit senastdetta datum. Som krav för att bevilja dispens bör ställas att deförnyelseåtgärder för vilka bidrag har beviljats redan harpåbörjats eller är långt framskridna i sin planering samt attbidragsvillkoren om delaktighet från de boende m.m. äruppfyllda. Ett ytterligare krav bör vara att ansökan omutbetalning av bidraget skall inlämnas senast den 31 december1993. Det bör ankomma på regeringen att fastställa de närmaredispensvillkoren.Vad ovan anförts innebär att utskottet föreslår att riksdageni princip skall godkänna regeringens förslag om att den sistadagen för ansökan om utbetalning av förnyelsebidrag bestäms tillden . En dispensmöjlighet som under vissaförutsättningar medger en ansökan bör docköppnas. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att denföreslagna ordningen inte torde medföra någon ökad totalbelastning på statsbudgeten utan är ägnad att undvika att enkapitalförstöring uppstår genom ett forcerat användande av redanbeviljade bidrag.Vad utskottet anfört om dispensregel och om ansökan omutbetalning av förnyelsebidrag bör som sin mening geregeringen till känna.Fram till kunde bidrag utgå enligtförordningen om bidrag av statsmedel till förbättring avboendemiljöer. Bidraget kunde gå till anordnande avhobbylokaler, konstnärlig gestaltning m.m. På samma sätt som närdet gäller det ovan berörda förnyelsebidraget, finns ingensenaste tidpunkt för ansökan om utbetalning av bidragfastställd. Även vad gäller det nu aktuella bidraget tillförbättring av boendemiljön föreslår regeringen att en sådantidpunkt nu fastställs. Med hänsyn till den tid som förflutitsedan bidragsgivningen upphörde föreslås den senaste dagenfastställas till den 30 juni 1992.Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen omutbetalning av bidrag till förbättring av boendemiljön.I samband med beslutet om att avskaffa de ovan diskuteradeförnyelsebidragen gjorde ett tillkännagivande angåendebehovet av en ny stödform för vissa bostadssociala insatser (se1988/89:BoU7 s. 84). I tillkännagivandet anfördes bl.a. attbehovet av olika åtgärder i syfte att förbättra både den fysiskaoch sociala miljön kvarstår i många bostadsområden. Vidareframhölls att formerna för samhällets fortsatta stöd tillbostadsområden med bl.a. sociala problem borde ses över i syfteatt finna en lämplig ersättning för förnyelsebidragen.I motion Bo210 (s) hänvisas till det refereradetillkännagivandet och föreslås att nu upprepar sinbegäran. Motionärerna understryker att införandet av en nybidragsform är angeläget inte minst mot bakgrund av att antaletlediga lägenheter ökat . Även iVänsterpartiets partimotion Bo238 har motivledes framförtsförslag om att förnyelsebidragen bör aktiveras igen.Som utskottet framhållit bör det vara en strävanatt minska omfattningen av de statliga subventionerna påbostadsmarknaden. Någon begäran om en ny bidragsform med eninriktning motsvarande förnyelsebidragen bör därför inte göras.Motion Bo210 (s) avstyrks sålunda.Det tilltagande problemet för ägare till hyresfastigheter medtomma lägenheter diskuteras i den socialdemokratiskapartimotionen Bo232. Motionärerna hänvisar till den möjlighetsom de kooperativa bostadsföretagen har att avsätta medel särskild fond för att motverka effekterna av tomma lägenheteroch föreslår en motsvarande lösning för ägare tillhyresfastigheter. Eftersom behovet av insatser är akut och enfond av erforderlig storlek inte hinner byggas upp på kort tidföreslås att staten bör ge en särskild garanti för enlånefinansiering av fonden. I motionens yrkande 13 föreslås attriksdagen i ett tillkännagivande ber regeringen att efterkontakt med berörda fastighetsägare återkomma till medförslag i frågan.Bostadsutskottet är inte berett att förorda ett riksdagenstillkännagivande angående en fond för tomma lägenheter ihyresfastigheter. Eventuella initiativ för att lösa problem somföljer av tomma lägenheter bör det ankomma på de berördafastighetsägarna att ta. Den socialdemokratiska partimotionenBo232 yrkande 13 avstyrks således.Investeringsbidraget för bostadsbyggandeEfter beslut av infördes fr.o.m. den1 ett investeringsbidrag till bostadsbyggande(1990/91:BoU4). Investeringsbidraget var avsett att kompenserabostadsbyggandet för de ökade kostnader som följde av ett höjtmervärdesskatteuttag i byggandet. Bidrag lämnades ursprungligenmed av de beräknade kostnaderna inkl. mervärdesskatt förbidragsberättigade ändamål. Det har sedermera sänkts till 9,3 %våren 1991 (1990/91:FiU37) och till den nu gällande nivån 3,hösten (1991/92:FiU10).Till den beslutade sänkningen avinvesteringsbidraget kopplades också vissa övergångsregler.Dessa regler innebär bl.a. att investeringsbidrag om skallkunna utgå i följande fall:dels om ansökan om bostadslån inkommit till kommunen före den5 i fråga omny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus samtnybyggnad av säljarbyggda egnahem,dels om ansökan om bostadslån inkommit till kommunen föreutgången av i fråga omnybyggnad av låntagarbyggda egnahem samtombyggnad av egnahem.I samtliga fall gäller som en ytterligare förutsättning attprojektet har påbörjats före utgången av april månad 1992.Förslag om att investeringsbidraget skall återställas till9,lämnas i sex motionsyrkanden.I den socialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 5 samt imotionerna Bo202 (s) såvitt nu är i fråga, Bo207 (s) såvitt nuär i fråga, Bo223 (s) yrkande 1 och Bo237 (s) yrkande 1 förssålunda fram krav på att investeringsbidraget ävenfortsättningsvis skall utgå med 9,. Förslaget i motion Bo207(s) är dock begränsat till att avse . I sina motiveringarpekar motionärerna framför allt på de ökade boendekostnader ochden nedgång i bostadsbyggandet som följer av det minskadeinvesteringsbidraget.Även i partimotion Bo238 yrkande 3 förs framkrav på att investeringsbidraget skall höjas till -- dettabl.a. med hänvisning till behovet av att öka bostadsbyggandet.Bakom beslutet att sänka investeringsbidragettill av bidragsunderlaget låg behovet av besparingar påstatsbudgeten. De statsfinansiella skäl som för mindre än etthalvt år sedan föranledde sänkningen äger fortfarande giltighet.Partimotionerna Bo232 (s) yrkande 5 och Bo238 (v) yrkande 3 samtmotionerna Bo202 (s) såvitt nu är i fråga, Bo207 (s) såvitt nuär i fråga, Bo223 (s) yrkande 1 och Bo237 (s) yrkande 1 avstyrkssålunda.I detta sammanhang vill utskottet dessutom något beröra deovan i korthet redovisade övergångsreglerna för det sänktainvesteringsbidraget m.m. En förutsättning för attinvesteringsbidrag skall kunna utgå enligt den tidigare högrenivån är dels att ansökan om bostadslån inkommit före en visstidpunkt, dels att projektet har påbörjats före utgången avapril månad 1992. Enligt vad utskottet erfarit kan det inteuteslutas att det av administrativa eller andra skäl som denbyggande rimligen inte råder över kan uppstå svårigheter attpåbörja vissa projekt före den utsatta tidpunkten. Bl.a. harhävdats att det i landets nordligare delar inte är möjligt attpåbörja byggandet av småhus senast . mening bör tidpunkten för påbörjandet i fråga omnybyggnad av låntagarbyggda egnahem samt ombyggnad av egnahemkunna senareläggas något.