bet · GF01SoU20 · 1992-05-12 00:00:00 — har hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd fått möjlighet att till sjukvårdshuvudmännenöverlämna ärenden som rör klagomål över brister i kontaktenmellan patient och hälso- och sjukvårdspersonalen eller någotannat liknande förhållande, då det är uppenbart att någondisciplinär åtgärd inte kan komma i fråga.Frågan om de s.k. fakultativa specialreglerade nämndernas --bl.a. hälso- och sjukvårdsnämndernas -- ställning i landstingenbehandlades i förarbetena (prop. 1990/91:117 s. 39 f.) till dennya kommunallagen (1991:900). Enligt regeringens mening hadeutvecklingen nått det stadiet att alla kommuner och landstingborde ges möjlighet att organisera sin verksamhet på ett friaresätt. De borde således själva kunna bestämma hur de villefördela sina uppgifter på olika kommunala nämnder. Detta synsättbyggde på en stark tilltro till kommunernas och landstingensförmåga att ta ansvar för de samhällsuppgifter som statsmakternahade tilldelat dem. Regeringen underströk vikten av attkommunerna när de väljer organisationsform för denspecialreglerade verksamheten särskilt beaktar attmyndighetsutövningen ställer särskilda krav i fråga om kompetensoch integritet. Mot bakgrund av att uppgifter från olikaverksamhetsområden skulle kunna läggas samman i en och sammanämnd framhölls att man inte skulle behöva befara att detuppstod oförenliga myndighetsroller. Tvärtom underströks att detär en normal uppgift för ett politiskt organ att göraavvägningar mellan olika samhällsintressen. För att förhindraatt vissa sinsemellan svårförenliga funktioner läggs inom en ochsamma nämnd togs en bestämmelse i detta avseende in ikommunallagen.Den nya kommunallagen innehåller i huvudsak sammavalbarhetshinder som tidigare gällde. Enligt 4 kap. 6 §kommunallagen är den som är anställd hos en kommun eller ettlandsting för att ha den ledande ställningen bland personaleninte valbar till fullmäktige eller nämnder. Vidare gällervalbarhetshinder för förvaltningschefer i fråga om uppdrag inämnd inom det egna ansvarsområdet. I förarbetena (prop.1990/91:117 s. 59) underströks att det i första hand ankommer påde politiska partierna att vid nomineringarna bedömalämpligheten i olika avseenden hos kandidaterna till kommunalauppdrag.Genom den nya kommunallagen har förvaltningslagens regler omsakägarjäv, intressejäv, ställföreträdarjäv, ombudsjäv ochdelikatessjäv gjorts tillämpliga i hela den kommunalaförvaltningen. Dock har införts vissa särregler som bl.a. gällerdå ärenden först handläggs i en nämnd och sedan i en annannämnd. I 6 kap. 27 § andra stycket kommunallagen stadgas såledesatt delikatessjäv inte skall anses föreligga enbart på grund avatt den som handlägger ett ärende hos en nämnd hardeltagit i handläggningen av ärendet hos en annan nämnd.Särreglerna infördes bl.a. för att en förtroendevald somsamtidigt har uppdrag i både styrelsen och en annan nämnd inteskulle kunna hindras från att delta i handläggningen av ettärende i styrelsen, om ärendet har handlagts i nämnden.De ärenden som handläggs i styrelsen är dock sällan partsärendeni den meningen att de berör nämnden som sådan. Frågan omopartiskhet saknar enligt propositionen uppenbarligen i deflesta fall betydelse, och undantagsregeln i 6 kap. 26 §kommunallagen om bortseende av jäv bör då kunna tillämpas.Utskottet får anföra följande:Enligt propositionens förslag till lag omförtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården skall förden hälso- och sjukvård och den tandvård som ett landsting elleren kommun ansvarar för enligt författningar finnas en ellerflera nämnder med uppgift att främja kontakterna mellanpatienterna och hälso- och sjukvårdspersonalen samt att åtpatienterna förmedla den hjälp som förhållandena kräver. Någothinder mot att verksamheten läggs på redan befintliga nämnderfinns inte.De ärenden som handläggs inom ramen förförtroendenämndsverksamheten torde ofta vara av känslig natur.Det är därför särskilt angeläget att det inte förekommer någonomständighet som kan rubba allmänhetens förtroende förverksamheten eller för ledamöternas integritet.Konstitutionsutskottet vill i sammanhanget också erinra omsyftet bakom bestämmelserna i 3 kap. 5 § kommunallagen som avseratt förhindra att sinsemellan svårförenliga funktioner handläggsinom en och samma nämnd.Det kan mot denna bakgrund -- såsom också motionärenframhåller -- i och för sig ifrågasättas om det är lämpligt atttill ledamöter i nämnder med förtroendenämndsverksamhet utsepersoner som också är ledamöter i sådana organ som anges imotionen.Konstitutionsutskottet vill emellertid hänvisa till att denfriare nämndorganisation som gäller sedan den 1 januari 1992bygger på en stark tilltro till kommunernas och landstingensförmåga att ta ansvar för de samhällsuppgifter som statsmakternatilldelat dem samt till att det i förarbetena till den nyakommunallagen understrukits att det i första hand ankommer på depolitiska partierna att vid nomineringarna bedöma lämpligheten iolika avseenden hos kandidaterna till kommunala uppdrag.Enligt mening talar mot den angivnabakgrunden övervägande skäl för att det inte införs sådanabegränsningar i fråga om valet av ledamöter till de aktuellanämnderna som förordas i motionen. Konstitutionsutskottetavstyrker således motion 1991/92:So28.Stockholm den 7 maj 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), Hans Nyhage(m), (), (), (), (), (),(nyd), (), (),(), (m), ElvySöderström (s), von der Esch (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Sammanfattning 1Propositionen 1Motioner 2Motioner väckta med anledning av propositionen 2Motion väckt under allmänna motionstiden 2Utskottet 2Allmänt om förtroendenämnder inom hälso- ochsjukvården 2Bakgrund 2Propositionen 4Lagförslagen 4Kommunernas ansvar i äldrevården 4Valet av ledamöter 5Försöksverksamhet med distriktstandvård 7Bakgrund 7Propositionen 8Lagförslaget 8Motionen 8Hemställan 9Bilaga 1: I propositionen framlagda lagförslag 11Bilaga 2: yttrande1991/92:KU2y 17