bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — De skäl som låg till grund för en särbehandling avsådana inkomster gäller fortfarande och skatteutskottet har inte anledning attändra ståndpunkt i denna fråga. tillstyrker alltsåpropositionen och avstyrker motionerna såvitt avser beskattningen avkapitalinkomster.I motion Fi37 (v) yrkas också (yrkande 38) att förmögenhetsskatten och arvs-och gåvoskatten återställs till vad som gällde före beslut hösten1991.Skatteutskottet avstyrker motion Fi37 (v) även i denna del.Socialdemokraterna i skatteutskottet redovisar i en avvikande mening tillyttrandet sin syn på överenskommelsen och tillstyrker motion Fi35 (s) yrkande7.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och tillstyrkerpropositionen samt avstyrker motionerna Fi35 (s) yrkande 7 och Fi37 (v)yrkandena 37 och 38.Allemanssparande m.m.De särskilda skattelättnaderna för allemanssparkonton och ungdomsbosparandetslopas enligt regeringens förslag . Försäljningsvinster ochutdelning på andelar i allemansfond beskattas dock liksom tidigare med 20%.Skatteutskottet tillstyrker propositionen och föreslår av närmasttekniska skäl ett tillägg till övergångsbestämmelserna så att den skattefrihetsom rått för bonusränta på ungdomsbosparande i fråga om bonus som hartillgodoräknats får bestå.Finansutskottet ställer sig bakom skatteutskottets förslag och förordaren ändring av övergångsbestämmelserna.Statlig inkomstskattI propositionen föreslås att skiktgränsen för statlig inkomstskatt vid 1994och taxeringar skall räknas upp endast med hänsyn till förändringarnaav konsumentprisindex. Det s.k. reallöneskyddet med en uppräkning på tvåprocentenheter skall således inte tillämpas vid dessa taxeringar.Finansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringensförslag. Förslaget innebär att skiktgränsen vid taxering blir 190600kr.GrundavdragetGrundavdraget sänks enligt propositionen med årstaxering. Det särskilda grundavdraget för pensionärer berörs inte av förslaget.I motion Fi37 yrkar m.fl. (v) -- yrkandena 50 och 51 --avslag på propositionens förslag och att grundavdraget i stället slopas förinkomster över brytpunkten. Förslaget i motionen innebär också att avdragettrappas av gradvis för inkomster över 150 000 kr.Som anförs i motionen innebär de avtrappningsregler som motionärerna föreslåratt marginalskatten ökar för inkomster iavtrappningsskiktet. avstyrker detta förslag ochtillstyrker propositionen.Finansutskottet anser i likhet med skatteutskottet att en avtrappning avgrundavdraget på det sätt motionärerna föreslår skulle få icke önskvärdaeffekter på marginalskatterna. Motion Fi37(v) yrkandena 50 och 51 avstyrksdärför av utskottet. tillstyrker propositionen.Särskild löneskatt m.m.I syfte att förbättra kostnadsläget i näringslivet föreslås i propositionenatt arbetsgivaravgifterna sänks fr.o.m. den 1 januari1993. Som en följd av denna sänkning föreslås bl.a. att också den särskildalöneskatten sänks.I motion Fi37 av m.fl. (v) yrkas bl.a. -- i andra hand, somett alternativ till en höjning av ATP-avgiften -- avslag på propositionen i vadavser löneskatt m.m. (yrkandena 55--58).Finansutskottet har i det föregående tillstyrkt förslaget om en sänkningav arbetsgivaravgifterna med tillsammans . Förslaget innebärförutom en sänkning en omfördelning av avgiftsuttaget mellan olika avgifter,men ATP-avgiften berörs inte av förändringarna. anser försin del att följdfrågorna till den föreslagna sänkningen avarbetsgivaravgifterna bör lösas på det sätt som regeringen föreslår ochavstyrker de aktuella yrkandena i motionen. Med hänvisning härtill tillstyrkerfinansutskottet förslagen i propositionen vad avser särskild löneskatt ochavstyrker motion Fi37 (v) yrkandena 55--58.FöretagsbeskattningI motion Fi37 av () yrkas (yrkande 39) attföretagsbeskattningen ses över i syfte att uppnå ett ökat skatteuttag, bl.a.genom att begränsa reserveringsmöjligheterna.Skatteutskottet har tidigare avstyrkt liknande yrkanden frånVänsterpartiets sida, senast i betänkandet 1991/92:SkU30. Med hänvisning tilldessa ställningstaganden avstyrker även finansutskottet yrkande 39 i motionFi37 (v).MervärdesskattI propositionen föreslås att den tidigare beslutade sänkningen den 1 januari1993 av den generella mervärdesskattesatsen från inte skallgenomföras. Vidare föreslås att den lägre skattesatsen för livsmedel och vissaandra varor och tjänster skall höjas från 18 till 21%.I den socialdemokratiska partimotionen Fi35 diskuteras destabiliseringspolitiska effekterna av de olika skattehöjningarna. I uppgörelsenmellan regeringen och Socialdemokraterna ingår vissa skattehöjningar som förnästa år motsvarar en köpkraftsindragning för hushållen med ca 25 miljarderkronor, om jämförelsen görs med redan beslutade regler. Härigenom försvagas enredan svag efterfrågan , vilket i sin tur leder till lägre tillväxt iekonomin. Av stabiliseringspolitiska skäl är det därför motiverat, skriverSocialdemokraterna i sin motion, att utöver det sänkta grundavdragetsenarelägga ytterligare skattehöjningar till 1994. Något yrkande härom framförsemellertid inte.I motion Fi37 av m.fl. (v) yrkas avslag på propositionen ochatt mat- och turistmomsen sänks till fr.o.m. (yrkandena 44 och 48). Vidare yrkas i motion Fi36 av m.fl.(nyd) att momsen sänks till för persontransporter och till 12,förhotell- och restaurangnäringarna.Skatteutskottet instämmer i regeringens uppfattning att momsen bör höjaspå det sätt som föreslås i propositionen och avstyrker alltså motionsyrkandena.Ledamoten från Ny demokrati tillstyrker i en avvikande mening tillskatteutskottets yttrande motion Fi36 (nyd). Därmed tillgodoses också motionFi37 (v) i motsvarande del.Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Uppgörelsenmellan regeringen och Socialdemokraterna syftar till en långsiktig sanering avstatsfinanserna. Huvudinslaget utgörs av besparingar men även skattehöjningaringår. De senare har från statsfinansiell utgångspunkt fördelen att de påverkarstatsbudgeten med omedelbar verkan. Det är som utskottet ser det angeläget attåtgärder vidtas för att bromsa tillväxten av budgetunderskottet. Det statligaupplåningsbehovet ökar i mycket snabb takt. Det är därför ofrånkomligt att ävenskattehöjningar måste vidtas för att hejda denna utveckling.Utskottet anser mot denna bakgrund det utomordentligt angeläget att denöverenskommelse som träffats mellan regeringen och Socialdemokraterna om attlångsiktigt sanera statsfinanserna fullföljs. Utskottet tillstyrker mot dennabakgrund propositionens förslag och avstyrker motionerna Fi36 (nyd) yrkande 22och Fi37 (v) yrkandena 44 och 48.BensinskattI propositionen föreslås att bensinskatten höjs med /l för blyfri ochmed /l för annan bensin. Tillsammans med den beslutade höjningenav koldioxidskatten innebär detta en prishöjning med ca 116resp. per liter, inkl. mervärdesskatt.I motionerna Fi37 (yrkandena 40 och 41) av m.fl. (v) ochFi17 av () yrkas avslag på propositionen i denna del ochföreslås i stället en regional differentiering av bensinskatten. Även motionFi68 av m.fl. (nyd) innehåller yrkanden om avslag påpropositionen i denna del (yrkande 1) och -- i andra hand (yrkande 4) -- om enregional differentiering av skatten. Den sistnämnda motionen innehåller ocksåförslag om att det skattebortfall som dessa yrkanden kan medföra skallfinansieras genom en höjning av skatten på alkohol och tobak (yrkande 2) ellerav fordonsskatten (yrkande 3).Enligt skatteutskottets uppfattning bör en ökad beskattning av bilismengenomföras i form av höjd bensinskatt och inte genom en höjning avfordonsskatten. tillstyrker propositionen och avstyrkermotionerna i dessa delar.Frågan om en regionalt differentierad bensinskatt har utretts i annatsammanhang, och utredningsresultatet visar att en sådan differentiering inte ärsakligt motiverad och skulle medföra gränsdragningsproblem ochredovisningsproblem. Med hänvisning härtill avstyrker skatteutskottet ävendessa yrkanden.Skatteutskottets ställningstagande till dessa frågor innebär att yrkande 2 imotion Fi68 om alkohol och tobak inte kan anses aktuellt.Ledamoten från Ny demokrati i skatteutskottet avstyrker propositionen i enavvikande mening till yrkandet.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och vill medhänvisning till vad utskottet anfört i anslutning till förslaget ommervärdesskatt ställa sig bakom propositionens förslag och avstyrker motionernaFi17 (v), Fi37 (v) yrkandena 40 och 41 samt Fi68 (nyd) yrkandena 1, 3 och 4.Skatt på alkohol och tobakI motionerna Fi18 av m.fl. (c), Fi20 av Carl-JohanWilson (fp), Fi28 av m.fl. (kds) och Fi37 (yrkande 49)av m.fl. (v) framställs yrkanden om skattehöjningar påalkoholdrycker.Alkoholbeskattningens höjd och utformning har prövats av ,och nya regler har genomförts med verkan fr.o.m. (prop.1991/92:116, bet. Enligt skatteutskottets uppfattning finns detinte skäl att redan nu ompröva dessa regler.Finansutskottet avstyrker med hänvisning härtill motionerna Fi18, Fi20,Fi28, Fi37 yrkande 49 och Fi68 yrkande 2.Beskattning av kraftvärmeI propositionen (bilaga 5 s.6) föreslås att det nuvarande avdraget förallmän energiskatt på det bränsle som åtgår för värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar skall slopas. Denna avdragsmöjlighet infördes våren 1991som ett resultat av den överenskommelse om riktlinjer för energipolitiken somSocialdemokraterna, liberalerna och ingick i januari1991 (prop. 1990/91:88, bet. Avsikten var att kraftvärmen skulleundantas från allmän energiskatt på de bränslen som används för produktionenoch att endast koldioxidskatt skulle tas ut för det bränsle som åtgår förvärmeproduktion i kraftvärmeanläggningar.Förslaget i propositionen om att allmän energiskatt åter skall tas ut påfossila bränslen som åtgår för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar skallgenomföras successivt, på så sätt att undantag får göras till hälften under år1993 och att full energiskatt tas ut . Förslaget innebär, enligtregeringen, en budgetförstärkning för på ca 100 miljoner kronor.I propositionen föreslås också ändringar med innebörd att den del av bränsletsom används vid kraftvärmeproduktion och som motsvarar nyttiggjord värme alltid-- oavsett produktionsteknik -- skall beskattas med såväl allmän energiskattsom koldioxidskatt. Ändringarna har till syfte att uppnå en likformigbeskattning vid kraftvärmeproduktion oberoende av vilken produktionsteknik somtillämpas. Efter en dom i Regeringsrätten, den s.k. Visbydomen, anses alltbränsle som används i ett kraftvärmeverk med dieselteknik förbrukat förelproduktion. I enlighet härmed har inte bara energiskatt utan ävenkoldioxidskatt i sin helhet fått dras av även för den del av bränslet som kanhänföras till värmeproduktion, i det fall att dieselteknik eller annanjämställd teknik har tillämpats i ett kraftvärmeverk. Förslaget i propositioneninnebär, sägs det, i princip en återgång till den tillämpning, såvitt gällerdieselteknik, som gällde före Regeringsrättens dom och till den lagreglering iövrigt som gällde på kraftvärmeområdet fram till den 1 juli 1991.I motion Fi37 (v) anförs att förslaget att slopa avdraget för allmänenergiskatt för kraftvärmeanläggningar inte främjar en miljövänligenergiproduktion. I motionen yrkas avslag på propositionen i denna del(yrkandena 42 och 43). (-) yrkar i motion Fi43 attbefintliga kraftvärmeanläggningar undantas från de föreslagna reglerna. För dekommuner som har satsat på kraftvärme kommer den föreslagna förändringen attbli katastrofal, heter det i motionen. Det är, enligt motionären, inteacceptabelt att spelreglerna ständigt förändras.Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare,regeringsrådet (Fi 1992:15), med uppgift att göra en teknisköversyn av energibeskattningen. Enligt direktiven (dir. 1992:80) skallutredaren särskilt belysa möjligheterna att utan skattebortfall åstadkomma entekniskt neutral beskattning av el- och värmeproduktion som är oberoende avvald teknisk lösning för produktionen. Utredningsresultaten skall redovisasföre utgången av år 1993.I samband med beslut om omläggning avenergibeskattningen uttalades att regeringen i lämpligt utredningssammanhangförutsattes belysa effekterna av kraftvärmens energibeskattning och undersökabehovet av eventuella ytterligare åtgärder på området (prop. 1991/92:150, bet.FiU30). Någon sådan utredning har inte genomförts.Näringsutskottet har uppmärksammat att med det förslag till ändradbeskattning av kraftvärme som regeringen lägger fram kan en olikformighet kommaatt uppstå jämfört med beskattningen av kondenskraft. Detta uppkommer genom attspillvärmen vid kondenskraftproduktion ej beskattas, medan bränslet vidkraftvärmeproduktion i sin helhet beskattas enligt regeringens förslag. mening är det väsentligt att eventuella ändringar ibeskattningen utformas på ett konkurrensneutralt sätt. Ett sätt att undvika attkonkurrenssnedvridningar uppstår på kraftvärmeområdet till följd av detaktuella förslaget om ändrad beskattning kunde vara, skriver näringsutskottet,att uppskjuta ikraftträdandet vad avser den allmänna energiskatten till den 1januari 1994.Skatteutskottet framhåller att reglerna på energiområdet givetvis börutformas på ett sätt som inte förrycker möjligheterna till en långsiktigplanering. Den tidigare aviserade utredningen om effekterna av kraftvärmensenergibeskattning, som efterlyste men som ännu inte kommittill stånd, bör därvid kunna ge ett beslutsunderlag. Denna utredning börsåledes genomföras omgående.Skatteutskottet tillstyrker att ikraftträdandet såvitt avser undantaget frånenergiskatt förskjuts ett år.Med denna ändring tillstyrker såväl skatteutskottet som näringsutskottetregeringens förslag i dessa frågor och avstyrker motionerna till den del deinte är tillgodosedda.Som finansutskottet tidigare anfört är det angeläget att åtgärder vidtasför att förbättra det statsfinansiella läget. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag men som skatteutskottet föreslagit bör den del av förslagetsom avser undantag från energiskatt senareläggas . Ensenareläggning av ikraftträdandet innebär att en budgetförstärkning på 100miljoner kronor för faller bort. Motionerna Fi37 (v) yrkandena 42 och43 samt Fi43 (-) avstyrks av utskottet.FjärrvärmeEnligt vårens riksdagsbeslut på energiområdet (prop. 1991/92:150, FiU30)skall någon allmän energiskatt inte utgå på bränsle som förbrukas vidtillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning.Skatt som ändå har tagits ut i samband med produktion av sådan värme skallåterbetalas efter ansökan hos . Reglerna har samma innebörd förden som utnyttjar en fjärrvärmeanläggning.Enligt skatteutskottet har det framkommit att reglerna i vissa fall intefungerar enligt de angivna intentionerna. Om en värmeleverantör tillhandahållervärme från en anläggning som har placerats t.ex. inom mottagarensindustriområde kan leveransen enligt uppfattning inte bedömasenligt reglerna för fjärrvärme. föreslår att dettatillämpningsproblem undanröjs genom att ordet "fjärrvärme" i 28§energiskattelagen skall bytas ut mot "värme".Finansutskottet har från sina utgångspunkter inte något att erinra motförslaget, varför skatteutskottets förslag tillstyrks.Lagförslagen på skatteområdetFörslagen i propositionen på skatteområdet föranleder 22 lagförslag. En delav dessa förslag berör lagrum som aktualiseras även i andra propositioner somriksdagen behandlar . Dessa olika förslag måste samordnas. Därtill kommervissa ändringar som utskottet har berört i det föregående eller som har rentteknisk karaktär.Skatteutskottet föreslår mot denna bakgrund att den rent lagtekniskaregleringen av de aktuella frågorna bör anstå i avvaktan på kommandeställningstaganden i sakfrågorna. Formellt kan detta gå till så attfinansutskottet överlåter den lagtekniska regleringen åt skatteutskottet, som iså fall kommer att lägga fram sitt förslag för efter dekommande ställningstagandena till sakfrågorna.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning att lagförslagen påskatteområdet bör samordnas av skatteutskottet. överlämnardärför lagförslagen i propositionens bilaga 5, som tillstyrks med de ändringarsom utskottet redovisat, för samordning till skatteutskottet. Förslagen kommeratt behandlas i skatteutskottets betänkande 1992/93:SkU18.BostadsstödMinskning av bostadssubventionerna fr.o.m. 1994I regeringens överenskommelse med Socialdemokraterna ingår attbostadssubventionerna skall begränsas. Finansminister redovisar pås. 12 i propositionen överenskommelsens innebörd i denna del på följande sätt:Enligt regeringens överenskommelse med socialdemokraterna skallbostadssubventionerna reduceras med från den 1 januari 1994netto, dvs. sedan hänsyn tagits till en trolig ökning av bostadsbidragen.Effekterna på hyran skall fördelas så rättvist som möjligt. Det innebär att enkostnadsutjämning bör eftersträvas mellan yngre och äldre årgångar i beståndenav bostäder. Den exakta utformningen av förslaget kommer senare att föreläggasriksdagen.I bilaga 5 till propositionen (s. 8--10) lägger statsrådet framförslag om en begränsning av räntesubventionerna med fr.o.m.den 1 januari 1994 och hemställer att regeringen föreslår attgodkänna förslaget. Syftet med förslaget sägs vara att varaktigt sänka nivånför statens kostnader för räntebidrag i förhållande till vad som annars skullefölja av tidigare fattade beslut. För att den eftersträvade besparingen skalluppnås måste åtgärderna riktas i första hand mot hus som har räntebidrag, dvs.hus som har byggts, byggts om eller förvärvats med stöd av räntebidrag enligtnuvarande eller äldre bestämmelser.Bestående besparingseffekter hämtas enligt propositionen lämpligast in genomen extra höjning av de garanterade räntesatser som används för att beräkna destatliga räntebidragens storlek för hus påbörjade . Med hänvisningtill att de partier som står bakom uppgörelsen har betonat att effekterna avbesparingen skall fördelas så rättvist som möjligt, förordas i propositionenatt extrahöjningen genomförs på sådant sätt att den i möjligaste mån bidrartill att utjämna kapitalkostnaderna mellan räntebidragsberättigade hus av olikaålder.Den föreslagna besparingen kommenteras närmare i fyra motioner.Vänsterpartiet avvisar i motion Fi37 förslaget som man anser varaoacceptabelt (yrkande 31 i denna del). Förslaget avvisas också av Ny demokratisom i motion Fi36 förordar att besparingen i stället tas ut genom enminskning av biståndet (yrkande 4). I motion Fi29 av ochIngegerd () godtas besparingen men betonas vikten av neutralitetmellan olika boendeformer. Motionärerna begär också att man skall analysera hurkostnadsökningarna fördelar sig på olika boendeformer. Socialdemokraterna yrkari motion Fi35 avslag på det i bilaga 5 framlagda besparingsförslaget(yrkande 1). I stället föreslår motionärerna att besparingen genomförs på detsätt som anges på s. 12 i propositionen (yrkande 2).Bostadsutskottet godtar i sitt yttrande -- BoU2y -- att den mellanregeringen och Socialdemokraterna träffade överenskommelsen läggs till grundför en reduktion av bostadssubventionerna från och avstyrkerdärmed motionerna Fi37 (v) yrkande 31 i denna del samt Fi36 (nyd).Bostadsutskottet anser dock att det inte tillkommer utskottet att bedöma detförslag till alternativ besparing inom u-hjälpen som redovisas i Ny demokratismotion.En indragning av bostadssubventionerna av den omfattning som diskuterasfår enligt bostadsutskottet stor betydelse inte minst för de boende. Det finns,framhåller bostadsutskottet vidare, goda skäl för uppfattningen att ett besluti frågan måste övervägas noggrant. Minskningen av subventionerna skallgenomföras fr.o.m. . Även om det i och för sig kan varaönskvärt att fatta beslut om hur besparingseffekten skalluppnås, anser bostadsutskottet att det är viktigt att frågan beredsytterligare. Om regeringen lämnar ett förslag i sådan tid att kanfatta beslut i ärendet ger det, enligt bostadsutskottetsbedömning, rimliga förutsättningar för de förberedelser som beslutet kanföranleda.Bostadsutskottet konstaterar att förslaget i bilaga 5 inte heltöverensstämmer med den redovisning som finansministern lämnat på s. 12 ipropositionen. De ytterligare överväganden som bostadsutskottet förordar börenligt utskottet vägledas av vad finansministern anfört i frågan och av vad somföreslås i motion Fi35 (s) yrkande 2 beträffande fördelningen avbesparingseffekterna. Det innebär, framhåller bostadsutskottet, att riksdageninte bör godkänna det tämligen preciserade förslag till räntebidragsminskningsom lagts fram i propositionens bilaga 5. bör, anserbostadsutskottet, göra ett tillkännagivande till regeringen av denna innebörd.Bostadsutskottet finner det självklart att regeringen utan särskildframställning från noga analyserar de effekter somsubventionsminskningen ger upphov till. Dessutom åligger det attstudera bostadsmarknadens funktionssätt och utvärdera bostadsstödets effekter.Mot denna bakgrund är bostadsutskottet inte berett att tillstyrka det i motionFi29 (s) framförda kravet på analyser.I en avvikande mening stöder Ny demokratis företrädare i bostadsutskottetförslaget i motion Fi36 (nyd). företrädare ansluter sig tilldenna avvikande mening.Finansutskottet får för egen del anföra följande. Utgångspunkten föruppgörelsen mellan regeringen och Socialdemokraterna är attbostadssubventionerna skall reduceras med netto. står fem av partier. Därmed föreligger bredparlamentarisk enighet om vilken omfattning reduktionen skall ha.Finansutskottet ser detta som mycket värdefullt, eftersom en begränsning avbostadssubventionerna utgör ett nödvändigt inslag i arbetet med att komma tillrätta med det strukturella budgetunderskottet.Bostadsutskottet tillstyrker den föreslagna begränsningen men anser att enindragning av denna omfattning måste övervägas noggrant eftersom den får storbetydelse, inte minst för de boende. förordar därför attfrågan bereds ytterligare. kan för sin del tillstyrka ettsådant uppskov, eftersom den nödvändiga förändringen inte är avsedd attgenomföras och tid för rådrum således ännu föreligger. Riksdagenmåste dock ges möjlighet att fatta beslut i ärendet senast våren 1993.Finansutskottet ansluter sig således till bostadsutskottets uppfattning ochföreslår att formerna för begränsningen avgörs . bör alltsåinte nu ta ställning till det tämligen preciserade förslag tillräntebidragsminskning som redovisas i propositionens bilaga 5. Detta förslagavstyrks av finansutskottet. I enlighet med bostadsutskottets förslag bör denfortsatta beredningen vägledas av finansministerns uttalanden i frågan och avvad som föreslås i motion Fi35 (s) yrkande 2 beträffande nivån på åtstramningenoch fördelningen av de effekter den ger upphov till. Vad finansutskottet häranfört med anledning av propositionen och motion Fi35 (s) yrkandena 1 och som sin mening ge till känna för regeringen. Finansutskottetavstyrker motionerna Fi36 (nyd) yrkande 4 och Fi37 (v) yrkande 31 i denna del.Liksom bostadsutskottet avstyrker finansutskottet motion Fi29 (s).Minskning av bostadssubventionerna fr.o.m. 1993Våren 1992 fattade beslut om en extra upptrappning av dengaranterade räntan (prop. 1991/92:150 bil. 1:5, bet.BoU23 s. 23--28).Förändringen, som träder i kraft , var delvis föranledd avatt egnahemsägarnas kapitalkostnader skulle komma att öka till följd av ensamtidigt genomförd ändring av skatten på kapitalinkomster. Besparingenväntades medföra att statens utgifter för räntebidrag skulle minska med 3,4miljarder kronor räknat på helår. Härav har sambandmed de ändrade reglerna för kapitalinkomstskatt.Som ett led i uppgörelsen mellan regeringen och Socialdemokraterna kommerbeskattningen av kapitalinkomster inte att ändras . I etttidigare avsnitt i detta betänkande har utskottet ställt sig bakom ett förslagav denna innebörd.Med hänsyn till att den skatteomläggning som utgjorde motiv för en del avräntebidragsbesparingen nu inte kommer till stånd, föreslår imotion Fi37 att skall återföras tillräntebidragssystemet (yrkande 30).