bet · GF01SfU8 · 1992-04-09 00:00:00 — avsätts förinformationsinsatser i detta syfte under nästa budgetår.Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareinställning och avstyrker bifall till motion So612 yrkande 28.Tillfällig föräldrapenningTillfällig föräldrapenning utges till en förälder som behöveravstå från förvärvsarbete för att vårda barn bl.a.till följd av sjukdom eller smitta hos barnet eller barnetsordinarie vårdare eller vid besök i samhällets förebyggandebarnhälsovård. Under de nämnda förutsättningarna kan tillfälligföräldrapenning också utges för vård av ett barn som har fyllttolv men inte i de fall barnet på grund av sjukdom,psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov avsärskild tillsyn och då vård- eller tillsynsbehovet inte grundaträtt till vårdbidrag. För barn utges tillfälligföräldrapenning endast om tillsynen av barnet i övrigt ärstadigvarande ordnad eller om barnet vårdas på sjukhus.Tillfällig föräldrapenning kan utges underhögst per barn och år. Om skälet till att föräldernbehöver avstå från förvärvsarbete är sjukdom hos barnetsordinarie vårdare kan dock ersättning utges under högst 60dagar. Tillfällig föräldrapenning utges fr.o.m. den 1 mars 1991med av den sjukpenninggrundande inkomsten delad medårsarbetstiden. Efter det att förmånen utgivits församma barn utges ersättning av densjukpenninggrundande inkomsten beräknad på samma sätt.Tillfällig föräldrapenning utges också till föräldrar tillbarn som fyllt t.o.m. det kalenderår under vilket barnetfyller , när föräldern avstår från förvärvsarbete isamband med föräldrautbildning, besök i barnets skola ellerbesök i förskola eller fritidshemsverksamhet inom samhälletsbarnomsorg i vilken barnet deltar. För sådana s.k. kontaktdagarutges ersättning per barn och år.Härutöver har en far rätt till tillfällig föräldrapenningunder sammanlagt i samband med barns födelse, s.k.pappadagar.Ingbritt Irhammar och () begär i motionSf211 en utredning om tillfällig föräldrapenning dådagbarnvårdares egna barn blir sjuka och då daghemmet är stängtpå grund av sjukdom.Utskottet har senast i betänkandet 1990/91:SfU11 behandlatmotioner med samma syfte som den förevarande. Utskottet erinradedärvid om att rätten till föräldrapenning för förälder sombehöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom hos ettbarn eller barnets ordinarie vårdare infördes den 1 januari 1977och att med ordinarie vårdare enligt förarbetena tilllagändringen kan förstås antingen hemarbetande förälder ellernågon tredje person, exempelvis dagbarnvårdare, barnpraktikanteller någon nära släkting.Utskottet erinrade vidare om att frågan om rätt tilltillfällig föräldrapenning för förälder som avstår frånförvärvsarbete för att vårda barn som på grund av sjukdom ellersmitta hos ordinarie vårdares barn inte kan vistas hos denordinarie vårdaren hade tagits upp avföräldraförsäkringsutredningen i dess betänkande (SOU 1982:36)Enklare föräldraförsäkring. Enligt utredningen torde enutvidgning av bestämmelserna så att föräldrapenning skall kunnautges på grund av sjukdom eller smitta hos ordinarie vårdaresbarn komma att medföra en betydande utökning av försäkringen.Utredningen framhöll att om dagmammans barn insjuknade skulledetta, liksom vid ordinarie vårdares sjukdom, kunna medföra rätttill föräldrapenning för flera barn , som normaltvårdades hos henne. Även om det kunde finnas skäl att ge rätttill föräldrapenning i den nämnda situationen var utredningendärför inte beredd att föreslå någon förändring på denna punktbl.a. med hänsyn till de kostnader för försäkringen som en sådanändring skulle kunna komma att medföra.Vid behandlingen av frågan /riksmöteinhämtade socialförsäkringsutskottet yttrande frånsocialutskottet. betonade att det i första handmåste eftersträvas att barnomsorgen hålls öppen på överenskomnatider och att det är kommunerna som ansvarar för att ersättarefinns tillgängliga i de situationer som avsågs i motionerna.Socialutskottet ansåg att de föräldrar som drabbas avtillfälliga eller oförutsedda stängningar av barnomsorgen börhållas ekonomiskt skadeslösa, och utskottet ansåg därför attfrågan om ersättning för förlorad arbetsförtjänst för föräldrarsom inte kan förvärvsarbeta på grund av tillfälliga stängningarav barnomsorgen borde utredas.Socialförsäkringsutskottet delade i betänkandet 1989/90:SfU11socialutskottets uppfattning om betydelsen av att barnomsorgenhölls öppen på överenskomna tider och om kommunens ansvar föratt ersättare fanns tillgängliga i de situationer som avsågs imotionerna. hade inte någrainvändningar mot ett vidgat ekonomiskt ansvar för kommunerna vidutebliven barnomsorg. Utskottet, som erinrade om att rätten tilltillfällig föräldrapenning vid sjukdom hos ordinarie vårdareinfördes då det var vanligare än nu att denordinarie vårdaren var en hemarbetande förälder eller att vårdenändå skedde i barnets och föräldrarnas hem, ville däremot medbestämdhet avvisa tanken på att ersättning skulle utges frånföräldraförsäkringen i de situationer som avsågs i motionerna.Utskottet vidhöll i betänkandet 1990/91:SfU11 sin tidigarebedömning i frågan och utskottet vidhåller fortfarande dennabedömning. Utskottet avstyrker därför bifall till motion Sf211.I motion Sf269 av () erinras om attkontaktdagar för besök i barnomsorgen endast kan tas ut avföräldrar som har sitt barn inom samhällets barnomsorg.Motionären begär att föräldrarna skall ha rätt till kontaktdagaroavsett i vilken barnomsorgsform barnet vistas. Eftersom dettaskulle medföra ökade kostnader föreslår motionären att antaletkontaktdagar för detta ändamål minskas till en per barn och år.Motionären begär ett tillkännagivande i frågan.Utskottet vill erinra om att under innevaranderiksmöte (prop. 1991/92:65, SoU12, rskr. 85) beslutat att ändravillkoren för statsbidrag till kommunerna så att verksamhet iform av daghem eller fritidshem som drivs av annan än kommununderlättas. En av förutsättningarna för statsbidrag i dessafall är att kommunen beslutat att verksamheten skall ingå ikommunens barnomsorgsplan. Genom detta beslut har en vissutvidgning av möjligheterna att erhålla kontaktdagar skett. Iproposition 1991/92:65 anförs att regeringens mål är att bidragskall lämnas också för privata familjedaghem, daghem,deltidsgrupper och öppna förskolor, men att en sådan utvidgningav statsbidragsgivningen förutsätter ytterligare överväganden.Förutsättningarna kan enligt propositionen komma att förändrasav vad som kommer fram av det arbete som bedrivs i denkommunalekonomiska kommittén. Om bidragen till kommunerna blirmer generella kommer statens roll att bli en annan.Departementschefen anför att han avser att återkomma till dessafrågor i ett senare sammanhang.Utskottet utgår från att man vid de fortsatta övervägandena omvalfrihet i barnomsorgen också uppmärksammar föräldrarnasmöjligheter att utnyttja kontaktdagarna inomföräldraförsäkringen, och utskottet anser därför med anledningav motion Sf269 att någon åtgärd inte för närvarandeär påkallad.Lisbeth Staaf-Igelström (s) begär i motion Sf208 en översyn avgällande regler så att det blir möjligt att inom ramen för dentillfälliga föräldrapenningen ersätta en förälder som efter enskilsmässa flyttat till annan ort men vill upprätthållakontakten med sina barn och behöver ta ledigt från arbetet fördetta.Utskottet har vid de två senaste riksmötena behandlat liknandemotionsyrkanden (se /91:SfU11). Utskottet har därviduttalat förståelse för det problem som tagits upp i motionerna,men ansett att det knappast kunde lösas inomföräldraförsäkringen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motion Sf208.Åldersgränsen för rätt till tillfällig föräldrapenningkritiseras i motion Sf29 av (). Motionärenbegär att reglerna skall ändras så att även förälder som vårdarsjukt eller handikappat barn som fyllt skall få rätt tillersättning.Utskottet har vid tidigare behandling av frågan om tillfälligföräldrapenning vid vård av vuxna handikappade barn (se senast1990/91:SfU11) hänvisat till att ersättning från den allmännaförsäkringen till handikappade personer som är eller äldreutges i form av handikappersättning och förtidspension. Ispeciella situationer kan även ersättning för anhörigvård utges.Utskottet har ansett att vårdbehovet för vuxna personer inte börlösas inom föräldraförsäkringens ram. Utskottet har ocksåerinrat om att handikapputredning (S 1988:03) har iuppdrag att kartlägga och analysera de insatser förfunktionshindrade som görs inom samthabiliteringen och rehabiliteringen.Handikapputredningen har lämnat förslag om ökadeinsatser för funktionshindrade personer i betänkandet SOU1991:46 Handikapp Välfärd Rättvisa, och betänkandet bereds inomregeringskansliet.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det aktuellavårdbehovet inte skall lösas genom en utvidgadföräldraförsäkring och avstyrker bifall till motion Sf29.Föräldrabegreppet inom föräldraförsäkringenRätt till föräldrapenning tillkommer förälder. Med förälderlikställs rättslig vårdnadshavare, blivande adoptivförälder ochden med vilken en förälder är eller har varit gift eller hareller har haft barn, om de varaktigt bor tillsammans. Vad gällertillfällig föräldrapenning likställs med förälder även den somen förälder bor tillsammans med under äktenskapsliknandeförhållanden samt fosterföräldrar.Några motioner behandlar föräldrabegreppet inomföräldraförsäkringen. och ()begär i motion Sf222 ett tillkännagivande om att en förälderskall ha möjlighet att överföra rätten till såvälföräldrapenning som tillfällig föräldrapenning till annananhörig. Även () begär i motion Sf219 att rättentill tillfällig föräldrapenning skall kunna överlåtas till annananhörig.Utskottet har senast i sitt betänkande 1990/91:SfU11 behandlatfrågan om möjlighet att överlåta rätten till tillfälligföräldrapenning till annan person. I betänkandet redovisadesbl.a. (RFV anser 1989:2) Vissafrågor inom den tillfälliga föräldrapenningen och enkartläggning som gjort av ensamföräldrarnasutnyttjande av de kommunala barnvårdarresurserna.Av kartläggning framgår attbarnvårdarverksamheten minskat successivt i kommunerna under1980-talet i takt med att föräldraförsäkringen byggts ut.Riksförsäkringsverket anser i sin rapport att den endapraktiska lösningen -- om man vill införa rätten tillöverlåtelse av tillfällig föräldrapenning -- torde vara att låtaalla föräldrar få sådan rätt och att någon särskild prövning avanknytningen mellan den närstående och föräldern inte bör kommai fråga. Verket anför vidare att, om försäkringsreglerna ändrasså att ersättningsrätten kan överlåtas till vem som helst, enförälder kan känna sig pressad att avstå från möjligheten attsjälv stanna hemma hos sitt sjuka barn och att denna olägenhetskulle vara mest besvärande för en ensamstående förälder. Omrätten till tillfällig föräldrapenning skall kunna överlåtastill annan person än förälder, innebär detta enligtriksförsäkringsverket att kopplingen till familjen upphör ochatt försäkringen genomgår en principiell förändring i riktningmot en allmän barntillsynsförsäkring. En sådan förändring ärenligt verket tveksam. Verket erinrar om att, både när rättentill föräldrapenning för tillfällig vård av barn infördes ochnär den senare har utvidgats, statsmakterna med skärpa harframhållit att dessa åtgärder inte fick innebära att kommunernaminskade sin utbyggnad av barnvårdarverksamheten.Föräldrapenningen fick inte tas som ett alternativ till enutbyggnad av de kommunala barnomsorgsinsatserna.Riksförsäkringsverket beräknade att en rätt att överlåta dentillfälliga föräldrapenningen skulle medföra en kostnadsökningmed 105--110 milj.kr. En sådan rätt endast förensamstående föräldrar skulle ge en kostnadsökning med 75--80milj.kr. Till detta kom enligt verket ett ökat resursbehov hosförsäkringskassorna med ca 25 resp. 20 årsarbetare.Utskottet uttalade senast i betänkandet 1990/91:SfU11 att enmöjlighet att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenningkunde befaras medföra att kommunerna ytterligare minskade sinutbyggnad av barnvårdarverksamheten och att socialförsäkringensåledes fick ta över kommunernas ansvar. Farhågorna hade ocksåstärkts av kartläggning. En sådan möjlighetkunde också anses innebära en principiell förändring avföräldraförsäkringen i riktning mot en allmänbarntillsynsförsäkring, och rätten till tillfälligföräldrapenning borde inte ses som ett alternativ till enutbyggnad av de kommunala barnomsorgsinsatserna.Utskottet vidhåller denna inställning och anser att de angivnaförhållandena i lika hög grad talar mot en rätt att överlåtaföräldrapenning som utgår med anledning av barns födelse.Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna Sf219 ochSf222.Homosexuella samboendes möjligheter att få rätt till sammasocialförsäkringsförmåner som tillkommer heterosexuellasammanboende tas upp i motionerna L415 av m.fl. (v)yrkande 2, K424 av () yrkande 4 och Sf26av (). I samtliga motioner berörs den tillfälligaföräldrapenningen och i de två förstnämnda motionerna ävenefterlevandeförmåner.Som framgår ovan likställs med en förälder vid rätt tilltillfällig föräldrapenning den som föräldern sammanbor med underäktenskapsliknande förhållanden. Av förarbetena till dennabestämmelse framgår att bestämmelsen avser heterosexuellasamboförhållanden. Efterlevandepension i form avomställningspension och särskild efterlevandepension kan förutomtill efterlevande make också utgå till den som, utan att varagift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift man ellerkvinna vid dennes död och som har varit gift med ellerhar eller har haft eller då väntade barn med denne.Utredningen om registrerat partnerskap, m.m. (dir. 1991:6) hartill uppgift att utvärdera lagen om homosexuella sambor. Idirektiven nämns att i en skrivelse tillregeringen föreslagit en lagstiftning om registrerat partnerskapsom med vissa undantag skall få samma rättsverkningar som ettäktenskap har. Enligt direktiven kan det vara lämpligt att inomramen för utvärderingen av sambolagen också överväga behovet aven lagstiftning om s.k. registrerat partnerskap. Det blir därviden viktig uppgift för kommittén att inventera äktenskapets olikarättsverkningar för att man skall kunna bedöma vilka undantagsom med en sådan utgångspunkt ter sig påkallade. I direktivenräknas olika områden upp som vid en sådan genomgång torde kommai blickpunkten. Bl.a. nämns det att isocialförsäkringslagstiftningen finns ett stort antal reglersom tar sikte på äktenskaplig samlevnad och som alltså behöverövervägas i förevarande sammanhang.Utskottet, som erfarit att en genomgång av bl.a.socialförsäkringslagstiftningens regler pågår inom dennämnda utredningen, anser att resultatet av det pågåendeutredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker bifall tillmotionerna L415 yrkande 2, K424 yrkande 4 och Sf26.Vårdbidrag för handikappade barnHöjda vårdbidragsbeloppVårdbidrag utges till förälder som vårdar barn som behöver särskild tillsyn och vård på grund av sjukdomeller handikapp. Även merkostnader på grund av sjukdomen ellerhandikappet skall beaktas. Vårdbidraget utges med beloppmotsvarande hel, halv eller fjärdedels förtidspension tillensamstående jämte pensionstillskott (200, 100 resp. avbasbeloppet). Vårdbidraget är skattepliktig ochpensionsgrundande inkomst för föräldern. Av vårdbidraget kandock en viss del bestämmas som ersättning för merkostnader.Merkostnadsersättningen är skattefri, och denna ersättninggrundar inte någon rätt till pension. Merkostnadsersättningenhar fyra nivåer (18, 36, 53 resp. av basbeloppet). Vårdarföräldern flera handikappade barn som inte fyllt grundasbedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovetav tillsyn och vård samt merkostnadernas omfattning.I proposition 1991/92:106 föreslås betydande förbättringar avvårdbidraget. Vårdbidragets belopp föreslås höjt så att heltvårdbidrag motsvarar 2,5 basbelopp med motsvarandebeloppshöjningar vid partiella förmåner. Vårdbidraget föreslåsäven kunna utges på en ny förmånsnivå, tre fjärdedelsvårdbidrag. Även möjligheten att få merkostnadsersättningförbättras i de fall enbart tillsyns- och vårdbehovet för ettbarn uppfyller kravet för att helt vårdbidrag skall kunna utges.Om merkostnaderna i sådana fall motsvarar avbasbeloppet utbetalas ersättning med 18, 36, 53 eller förmerkostnader utöver annars gällande maximibelopp förvårdbidraget.Utskottet biträder förslagen, som inte föranlett någotmotionsyrkande.Vårdbidragets föräldrabegreppVårdbidrag utges till förälder. I vårdbidragetsföräldrabegrepp innefattas, förutom biologiska föräldrar ochadoptivföräldrar, även den med vilken förälder är eller varitgift eller har eller har haft barn, om de stadigvarandesammanbor. Med förälder likställs även den som medsocialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn förvård och fostran i syfte att adoptera det. Om föräldrarna leveråtskilda kan utbetalningen av vårdbidraget göras med hälftentill envar av dem om båda tar del i vården om barnet.I motion Sf215 av och ()begärs ett tillkännagivande om att även den som sammanbor med enförälder till ett handikappat barn skall ha rätt att erhållavårdbidrag.Utskottet har under föregående behandlat denna frågai de båda av godkända betänkandena /91:SfU1 och1990/91:SfU11. Vid den förstnämnda behandlingen hade utskottetinhämtat yttrande från riksförsäkringsverket.Riksförsäkringsverket anförde att vid bedömning av rätten tillvårdbidrag utgår man från barnets vård- och tillsynsbehov ochinte från vem som faktiskt vårdar barnet. Vårdbidrag kundesåledes utges även i de fall en samboende person vårdade barnet,men vårdbidraget beviljades då föräldern. Verket anförde vidareatt det föräldrabegrepp som gäller inom vårdbidraget i principär detsamma inom hela socialförsäkrings- ochskattelagstiftningen. Det måste därför enligtriksförsäkringsverket finnas mycket starka skäl för att bryta utvårdbidraget ur detta komplex. En utvidgning skulle också kunnatas till intäkt för att samtliga personer som bor tillsammansmed föräldern och barnet borde kunna uppbära vårdbidrag förbarnet. Verket angav att beträffande tillfällig föräldrapenninggällde att den som bor ihop med en förälder underäktenskapsliknande förhållanden likställs med förälder, men attsom skäl härför hade anförts att den tillfälligaföräldrapenningen är en tidsbegränsad förmån som avserinkomstförlust vid vård av barn i akuta situationer. En utökningav kretsen för vårdbidraget skulle enligt riksförsäkringsverketleda till krav att ytterligare grupper borde varaersättningsberättigade. ansåg därför attdet inte fanns tillräckliga skäl att frångå det föräldrabegreppsom gäller beträffande vårdbidraget.Utskottet, som i de båda betänkandena erinrade om vilkaregler som gällde för rätt till föräldrapenning m.m., uttaladeen förståelse för att det av skatte- och pensionsskäl kunde varaav intresse att vårdbidrag skall kunna tillerkännas den som utanäktenskap eller gemensamma barn sammanbor med en förälder.Utskottet ansåg emellertid att det inte fanns tillräckligtstarka skäl för att vårdbidrag, som till skillnad från dentillfälliga föräldrapenningen är avsett för mer varaktigavårdsituationer, även skall kunna utges till sammanboende medförälder utan att äktenskap eller gemensamma barn föreligger,och utskottet avstyrkte motionsyrkanden härom.Utskottet anser att skall vidhålla sina tidigarebeslut i frågan och avstyrker bifall till motion Sf215.Förenklad handläggningI motion Sf28 av () framhålls att det motbakgrund av nya medicinska rön, administrativarationaliseringsbehov och en välutvecklad praxis kan finnas skälatt för vissa speciella diagnosgrupper överväga enschabloniserad tillämpning i vårdbidragsärenden första gången deprövas. kunde man i stället göra en merdjupgående prövning. Motionären framhåller också attvårdbidragsärendena kräver kvalificerade kunskaper omförsäkringen samt om handikappets innebörd för barns utvecklingoch att personalutbildningen på området bör ökas.Utskottet behandlade i sitt nyssnämnda betänkande 1990/91:SfU1en motion om behovet av att merkostnadsdelen av vårdbidrag fickbedömas efter schablonmässiga normer. Utskottet inhämtadeyttrande över motionen från ochFörsäkringskasseförbundet.Riksförsäkringsverket framhöll i sitt yttrande att enförutsättning för att en del av vårdbidraget skall varaskattefri är att merkostnadsdelen nära ansluter till de faktiskamerkostnaderna för det handikappade barnet. Med nuvaranderegelkonstruktion skall bedömningen av rätten till vårdbidraggrundas på det sammanlagda behovet av tillsyn och vård samtmerkostnadernas omfattning. Med hänsyn härtill och dåmerkostnaderna inom samma sjukdomsgrupp varierar kraftigt är detnödvändigt att göra en individuell bedömning inte bara vad avserförälderns merarbete på grund av barnets sjukdom eller handikapputan också avseende merkostnadernas storlek.Riksförsäkringsverket uppgav att verket skulle göra en meradjupgående utvärdering av försäkringskassornas tillämpning avvårdbidragsreglerna och merkostnadsbedömningarna. Om det visadesig att stora svårigheter kvarstod att rättvist tillämpareglerna, skulle pröva frågan omerforderliga regelförändringar.Försäkringskasseförbundet anförde att en bedömning efterschablonmässiga normer skulle innebära en avsevärd förenklingmen enligt förbundets mening var det -- främst frånrättvisesynpunkt -- inte en tillfredsställande lösning på desvårigheter som kunde finnas. Förbundet ansåg i stället attytterligare insatser kunde göras på utbildningsområdet för attförbättra och underlätta handläggningen av och besluten i dessaärenden.Utskottet framhöll i betänkandet 1990/91:SfU1 och senare äveni betänkandet 1990/91:SfU11 att hanteringen avvårdbidragsärendena tycktes vara tidskrävande och innefattasvåra bedömningar för försäkringskassorna. Utskottet ansåg detdärför lämpligt att gjorde en fördjupadutvärdering av försäkringskassornas tillämpning avvårdbidragsärenden. Frågan huruvida beräkningen avmerkostnadsdelen borde schabloniseras eller kunde underlättas påannat sätt borde därför anstå i avvaktan på denna utvärdering.Utskottet delar motionärens uppfattning att det vore önskvärtmed en viss schablonisering av handläggningen avvårdbidragsärenden. Det är också av största vikt att ärendenahandläggs av personal som är välutbildad inom detta område. Medhänsyn till den utvärdering som pågår inom riksförsäkringsverketutgår emellertid utskottet från att de synpunkter påhandläggningen av vårdbidragsärenden som motionären fört framkommer att övervägas inom verket. Någon åtgärd från riksdagenssida med anledning av motion Sf28 är därför inte påkallad.Utskottet behandlar i detta sammanhang även motion Sf267 avLahja Exner m.fl. (s). Motionärerna begär i motionen etttillkännagivande om en bättre samordning av vissa bidrag tillhandikappade och närstående. Som exempel på bristande samordningnämner motionärerna att personer som får vårdbidrag ellerhandikappersättning även får kommunala hemsjukvårdsbidrag.Beroende på i vilken ordning dessa bidrag sökes kan, anförmotionärerna, summan av bidragen från ochkommunen bli olika, eftersom tar hänsyn tillom annat samhällsstöd utgår, medan hemsjukvårdsbidragets storlekbedöms utifrån vårdtagarens medicinska behov och vårdgivarensinsats.I samband med handikapputredningens förslag om ökade insatserför funktionshindrade personer har också samordningsfrågorbeträffande insatser från kommunerna och från den allmännaförsäkringen berörts. Utskottet utgår därför från att sådanafrågor kommer att bli fortsatt uppmärksammade i den beredning avhandikapputredningens betänkande SOU 1991:46 som pågår inomregeringskansliet. Någon åtgärd från sida medanledning av motion Sf267 är därför inte påkallad.MedelsanvisningRegeringen har i proposition 1991/92:106 till anslaget C 3.Bidrag till föräldraförsäkringen föreslagit ett förslagsanslagpå . och till anslaget C 4. Vårdbidrag förhandikappade barn föreslagit ett förslagsanslag på 1200000kr. Utskottet har ingen erinran mot förslagen.IV Pensioner m.m.Under rubriken m.m. behandlas det i proposition1991/92:100, bilaga 6 (), under littera C.Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. upptagna anslaget C 6.Barnpensioner och de under littera D.