bet · GF01UbU20 · 1992-05-14 00:00:00 — I och med avskaffandet av det nuvarande linjesystemetkommer högskolorna själva att få besluta om studieorganisationen. /94 kan man således räkna med ännu större lokala variationer igrundskollärarutbildningen än dem som redan föreligger. Då kan också denexamensordning vilken redovisats i propositionen introduceras.Utbildningsministern finner det emellertid angeläget att vissa förändringargenomförs redan från /93.Grundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 1--7I propositionen förs inte fram något förslag om förändring av utbildningen avlärare för årskurser 1--7.Beträffande ämnet engelska görs vissa överväganden. Utbildningsministernär tveksam om den nuvarande omfattningen av studierna (15 poäng) i ämnet kan getillräckliga språkfärdigheter för den som skall bedriva nybörjarundervisning.Enligt rapporter från högskolorna är det mindre än hälften av de studerande somväljer engelska. Med hänvisning till dessa förhållanden och till attläroplanskommittén utreder möjligheterna att starta undervisning i engelska igrundskolan tidigare än finner utbildningsministern skäl attöverväga att göra engelska obligatoriskt för alla som genomgår lärarutbildningmed inriktning mot årskurserna 1--7.Enligt motion 1991/92:Ub45 (s) yrkande 4 bör regeringen närmare analyseraförutsättningarna för att låta engelska ingå som obligatoriskt ämne igrundskollärarutbildningen med inriktning mot årskurserna 1--7 och återkommamed förslag om detta till . Motionärerna motiverar förslaget med vårtsamhälles allt starkare internationella beroende.Utskottet är överens med motionärerna i vad gäller behovet av åtgärder föratt stärka ämnet engelska i grundskollärarutbildningen med inriktning motårskurserna 1--7. Utskottet hänvisar härvid till såväl vad utbildningsministernanfört om den nuvarande situationen när det gäller utbildningen i engelska somvad i motionen anförts om vårt lands internationella beroende.Utskottet anser liksom utbildningsministern att det finns skäl att övervägaatt göra engelska obligatoriskt för alla som genomgår lärarutbildning medinriktning mot årskurserna 1--7. Sådana överväganden bör emellertid kunna görasoberoende av läroplanskommitténs pågående arbete och de förslag som den kankomma fram till.Utskottet utgår från att regeringen delar utskottets uppfattning att fråganär viktig. Det är enligt utskottets mening sålunda motiverat att en närmareanalys av förutsättningarna för en förändring i nu angiven riktning intedröjer.Då syftet med yrkande 4 i motion 1991/92:Ub45 kan anses tillgodosett med vadutskottet har anfört, vill utskottet inte föreslå någon särskild åtgärd frånriksdagens sida med anledning av detsamma. Med hänvisning härtill avstyrksyrkandet.En förlängning av grundskollärarutbildningen med inriktning mot årskurserna1--7 med 20 poäng föreslås i motion 1991/92:Ub51 (v) yrkande 5. Motionärernamotiverar förlängningen bl.a. med att ifrågavarande lärare härigenom skullekunna få full behörighet i engelska.Utskottet hänvisar till vad som anförts om motivering för avslag på närmastföregående motionsyrkande och anser beträffande förslaget om förlängning avutbildningen att det nu inte finns anledning att föregripa regeringensöverväganden. Med detta bör avslå förevarande motionsyrkande.Frågan om vidareutbildning av förskollärare och fritidspedagoger tillgrundskollärare för årskurserna 1--7 tas upp i motion 1991/92:Ub45 (s) yrkande10. Den vidareutbildning som krävs om sammanlagt 100 poäng finnermotionärerna alltför lång. De föreslår att regeringen låter utarbetabestämmelser som innebär en mindre omfattande kompletteringsutbildning än dennuvarande. I motion 1991/92:Ub22 (s) efterlyses förslag från regeringen omvidareutbildning av förskollärare till grundskollärare för årskurserna 1--7(yrkande 2). I yrkande 3 samma motion förordas att en sådan vidareutbildningförläggs till . Enligt motion 1991/92:Ub429 (s) bör det inrättasytterligare utbildningsplatser för förskollärares kompletteringsutbildning tillgrundskollärare i syfte att minska bristen på behöriga grundskollärare.Som framgår av det föregående har det i propositionen inte framlagts någraförslag om förändringar i vad gäller vidareutbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger till grundskollärare. Den nuvarande ordningen innebär att detkrävs en vidareutbildning om 100 poäng för att få full kompetens som lärare förårskurserna 1--7. Sammanlagt omfattar därmed utbildningen för den berördalärargruppen . Ställningstaganden till eventuella förändringar avhögskoleutbildningars längd bör enligt utskottet göras av i sambandmed regeringens förslag om högskolan inför nästa budgetperiod 1993/94--1995/96.Utskottet erinrar om att det uttryckligen i propositionen nämns att de medelsom avses ställas till regeringens disposition för särskilda åtgärder för attförbättra lärartillgången bl.a. skall användas för vidareutbildning avförskollärare och fritidspedagoger.Det föreligger enligt utskottets uppfattning inte nu skäl för attvidta någon särskild åtgärd med anledning av de förevarande motionerna. Medhänvisning härtill avstyrks motionerna 1991/92:Ub22 yrkandena 2 och 3,1991/92:Ub45 yrkande 10 och 1991/92:Ub429. förslås läggapropositionen i nu berörd del till handlingarna.Ny grundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 4--9I propositionen redovisas ett förslag till anordnande av en alternativgrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 4--9. Till utbildningenskall studerande som har inhämtat de för läraryrket adekvataämneskunskaperna kunna antas. För att ge lärarexamen skall ämnesstudiernaomfatta minst 140 poäng. I ett ämne skall ämnesstudierna omfatta minst 60 poäng(alltid i svenska) och i övriga ämnen minst 40 poäng per ämne. Utbildningenskall medge fritt val av ämnen och ämneskombinationer. Ämnena skall kunnastuderas i valfri ordningsföljd. Den praktisk-pedagogiska utbildningen anordnastills vidare som en särskild linje omfattande 40 poäng. Denpraktisk-pedagogiska kursen genomförs efter fullgjorda ämnesstudier. I denpraktisk-pedagogiska utbildningen skall ingå de kompletterande moment som krävsför att ämnesutbildningen skall få en didaktisk inriktning.Den nya utbildningen införs den 1 juli 1992.Regeringens förslag innebär att lärarexamen för undervisning i grundskolanssenare årskurser skall tilldelas dels de lärare som fullföljer utbildningpå de linjer som redan erbjuds enligt tidigare riksdagsbeslut, dels delärare som genomgått utbildning enligt den ordning som föreslås.Flera principiella argument mot regeringens förslag till alternativlärarutbildning för årskurserna 4--9 anförs i motion 1991/92:Ub45 (s).Innebörden av dessa framgår av det föregående vid utskottets behandling avyrkandena 1--3 i samma motion. I yrkande 5 i denna del yrkas avslag påförslaget om den praktisk-pedagogiska utbildningen om 40 poäng för lärare förårskurserna 4--9. Likaså med hänvisning till argument som framgår av utskottetsbehandling tidigare av motion 1991/92:Ub51 (v) yrkas i samma motion avslag påförslaget om en parallell lärarutbildning för årskurser 4--9(yrkande 3 i denna del). Enligt motion 1991/92:Ub39 (c) finns inget skäl tillatt en alternativ grundskollärarutbildning införs (yrkande 5 i denna del).Motionären ser problem i förslaget om fritt valda ämnen på högskolan i en fristudiegång. Flera skolämnen finns inte som självständiga ämnen påuniversiteten. I motionen yrkas på ett tillkännagivande av om vad imotionen anförts om fria ämnesstudier och avsaknaden av vissa skolämnen somsjälvständiga ämnen på universiteten (yrkande 6).Utskottet tillstyrker förslaget att införa en ordning för utbildning avgrundskollärare med inriktning mot årskurserna 4--9 som medger friare val avämnen i ämneskombinationen och som tillgodoser kraven på fördjupadeämneskunskaper. Utskottet ser också en fördel i att den alternativautbildningen ger en möjlighet för bredare rekrytering av lärare. Det finnsmånga studenter som påbörjar högre studier utan att vara inriktade på ettbestämt yrke. Den alternativa lärarutbildningen bör underlätta för dessa attsenare kunna utbilda sig till lärare.Utskottet vill betona, liksom utbildningsministern, att denpraktisk-pedagogiska utbildningen utgör den egentliga utbildningen förläraryrket. Den är samlad till en helhet och ligger sist i ett fritt valtutbildningsprogram.Beträffande de ämnesteoretiska studierna och valet av ämnen iämneskombinationen är det enligt utskottet angeläget att regeringen noga följerutvecklingen i vad gäller högskoleämnenas relevans för undervisningen i skolan.Ämnen på högskolan, som kan komma i fråga för lärarutbildningen, och derasinnehåll äger inte alltid sin direkta motsvarighet i skolämnen. Utskottet utgårfrån att högskolan i så stor utsträckning som möjligt sökertillmötesgå kraven från skolan och erbjuder utbildning i ämnen som i huvudsaksvarar mot ämnen i skolan. Som utskottet ser det bör det vara möjligt förhögskoleenheterna att inom ramen för den planerade nya studieorganisationen förhögskolorna erbjuda relevant ämnesteoretisk utbildning.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att beträffandeen ny allmän utbildningslinje om 40 poäng för utbildning av lärare medinriktning på årskurserna 4--9 i bifaller propositionen och avslårmotionerna 1991/92:Ub39 yrkande 5 i denna del och yrkande 6, 1991/92:Ub45yrkande 5 i denna del samt 1991/92:Ub51 yrkande 3 i denna del.Utbildningen av lärare i slöjd, barnkunskap och hemkunskap behandlas imotion 1991/92:Ub45 (s), vari hävdas att regeringen genom sina direktiv tillläroplanskommittén har ifrågasatt dessa ämnen i och därmed påverkatrekryteringen till berörd utbildning. Med hänvisning till att de anser attämnena också fortsättningsvis måste ha en garanterad undervisningstid igrundskolan kräver motionärerna att regeringen vidtar åtgärder för attförbättra rekryteringen till utbildning av lärare i slöjd, barnkunskap ochhemkunskap (yrkande 8).I sitt betänkande 1991/92:UbU19 behandlade utskottet ett stort antal motioneri vilka förordades att ämnena hemkunskap, slöjd och barnkunskap även ifortsättningen skall vara obligatoriska i timplan. Utskottetförutsatte att ifrågavarande ämnen kommer att finnas kvar i den nya timplanenför och utgick från att regeringen beaktar vad utskottet anfört omden betydelse dessa ämnen har.Utskottet vill i nu förevarande sammanhang fästa regeringens uppmärksamhet påvad utskottet sålunda anfört om ämnena hemkunskap, slöjd ochbarnkunskap och utgår från att regeringen mot bakgrund härav vidtar de åtgärdersom bedöms erforderliga för att förbättra rekryteringen av lärare i dessaämnen.Med det anförda anser utskottet att syftet med yrkande 8 i motion1991/92:Ub45 är tillgodosett. Med hänvisning härtill bör avslådetsamma.Mot bakgrund av regeringens förslag om en utökning av ett-ämnesutbildning ipraktisk-estetiska ämnen -- vilket förslag utskottet återkommer till i detföljande -- hävdas i motion 1991/92:Ub45 (s) den principiella inställningen attbehovet av lärare i praktisk-estetiska ämnen i första hand skalltillgodoses inom grundskollärarlinjen i en två-ämneskombination. Ytterligareinsatser måste göras för att också lärare i praktisk-estetiska ämnen skall haytterligare ett ämne och därmed få en större bredd i sitt möte med eleverna(yrkande 9).Av propositionen framgår (s.6) att direkta rekryteringsproblem föreliggerbeträffande utbildning i två-ämneskombinationen musik eller slöjd i kombinationmed annat ämne. Utskottet har under hand erfarit att det ofta förekommer avhoppfrån två-ämnesutbildningen.Det bör ankomma på regeringen att med hjälp av berörda högskoleenheterklarlägga orsakerna till problemen beträffande två-ämnesutbildningen och vidtade åtgärder som bedöms påkallade. Därmed torde motionsyrkandet varatillgodosett, varför det bör avslås.I motion 1991/92:Ub45 yrkande 11 anförs att det är angeläget att försökafånga upp alla de hemspråkslärare som gjort betydelsefulla insatser i densvenska skolan och erbjuda dem möjligheten att komplettera sin utbildningtill en fullständig grundskollärarutbildning.Utskottet instämmer i vad motionärerna anför om att det skulle vara av värdeatt eleverna i skolan får möta lärare med invandrarbakgrund även i andra ämnenän hemspråk. Utskottet erinrar om vad som anförs i propositionen (ss.56 och61) beträffande användningen av de särskilda medel som anvisats för temporäraåtgärder för att öka utbildningsvolymen när det gäller grundskollärare.Åtgärderna har bl.a. avsett vidareutbildning av hemspråkslärare tillgrundskollärare. Utskottet utgår från att de motsvarande medel som avses blianvisade även för nästa budgetår och stå till regeringens disposition användsbl.a. för de ändamål som är i fråga. Det ankommer på regeringen att närmarebesluta om insatserna.Utskottet anser att syftet med motionsyrkandet är tillgodosett med vadutskottet nu anfört och föreslår därför att det avslås.Det kan enligt motion 1991/92:Ub39 (c) yrkande 7 uppstå problem medlärarförsörjningen vid små skolor vid ett genomförande av regeringensförslag till alternativ utbildning av lärare med inriktning mot årskurserna4--9. Motionären hänvisar till att det kommer ut ett stort antalnyexaminerade lärare med smal ämneskompetens. Det finns enligt motionen riskför att framför allt små glesbygdsskolor hotas med nedläggning. Med hänvisningtill att man i glesbygd inte sällan har samlokaliserat högstadium ochgymnasieskola bör det enligt motion 1991/92:Ub54 (fp) vara möjligt förgymnasielärare att undervisa på högstadiet. En ökad flexibilitet iundervisningsmöjligheterna mellan olika skolformer ser motionären som någotmycket positivt.Mot bakgrund av vad som sägs i motionerna finner utskottet det angeläget attstryka under vad som anförs i propositionen i frågan: "I vissa mindregrundskolor kan det vara en fördel att ha lärare med bredareämneskombinationer." (s.24) Enligt utskottets uppfattning finns det anledningför regeringen att ägna stor uppmärksamhet åt situationen vid småskolenheter på mindre orter i nu berört hänseende. Utskottet utgår dessutomfrån att kommunerna själva vid tillsättning av tjänster och beslut om skolansorganisation beaktar de speciella krav som ställs för att möjliggöra enundervisning av hög kvalitet även vid små skolor.Med hänvisning till att regeringen förutsätts följa utvecklingen när detgäller lärarförsörjningen vid små skolor framför allt i glesbygd avstyrkerutskottet yrkande 7 i motion 1991/92:Ub39 och motion 1991/92:Ub54 i nu berörddel.GymnasielärarutbildningI avvaktan på att linjesystemet kommer att upphöra föreslår regeringen atten ny allmän utbildningslinje om 40 poäng inrättas förutbildning av gymnasielärare. Den nuvarande ämneslärarutbildningen om 40poäng föreslås avvecklas vid samma tidpunkt.Till den nya utbildningen -- som är en praktisk-pedagogisk utbildning --skall studerande som har inhämtat de för läraryrket adekvataämneskunskaperna kunna antas. För teoretiska ämnen i gymnasieskolan bör deämnesmässiga kraven fastställas till minst 80 poäng i huvudämnet och 60 poäng iövriga ämnen. I svenska, samhällskunskap och moderna språk skall alltid krävas80 poäng. Annan högskoleexamen kan ge motsvarande ämneskunskaper och därmed getillträde till den praktisk-pedagogiska gymnasielärarutbildningen.På motsvarande sätt bör de krav på yrkesutbildning med efterföljande fem årsyrkesverksamhet respektive yrkesverksamhet eller andra nu gällandeförkunskapskrav som ger behörighet till nuvarande yrkeslärarutbildningar iprincip gälla som minimikrav för tillträde till den nyagymnasielärarutbildningen.Den praktisk-pedagogiska utbildningen bör till övervägande delen kunnaanordnas gemensamt för alla kategorier blivande gymnasielärare.Med hänvisning till vad i propositionen anförts om införandet av den nyagymnasielärarutbildningen och avveckling av den nuvarande ämneslärarlinjen om40 poäng och med anledning av att linjesystemet kommer att upphöra, kan enligtutbildningsministern återstående gymnasielärarlinjer upphöra fr.o.m. budgetåret1993/94.I sammanhanget redogörs i propositionen för en undersökning av /87 beträffande lektorstjänsterna. Det framgår bl.a. att endast ca55% av lektorstjänsterna var besatta med tjänstgörande lektorer och att 69%av lektorerna var . Utbildningsministern finneruppgifterna oroande och förmodar att situationen förvärrats sedanundersökningen gjordes. Han kommer att uppmärksamt följa utvecklingen och vidbehov återkomma med förslag till åtgärder.Innan utskottet tar ställning till förslaget att inrätta en utbildningslinjeom 40 poäng för utbildning av gymnasielärare, vill utskottet för egen del förstnärmare beröra den i propositionen uppmärksammade situationen beträffandelektorstjänsterna.Riksdagen har uttalat sig för behovet av lektorskompetens igymnasieskolan, bl.a. i samband med behandlingen av 1990 årsforskningsproposition (prop. 1989/90:90, bet. UbU25 s. 76--77, rskr. 328, jfrUbU 1986/87:26 s. 30). Under föregående togs frågan upp två gånger(bet. 1990/91:UbU4, rskr. 76, 1990/91:UbU16). Utskottet anförde då bl.a.följande (UbU4 s. 24 f.):Utskottet anser att samspelet mellan grundutbildning på gymnasienivå ochforskning kommer att vara viktigt även fortsättningsvis. Det är därför ettnationellt intresse att anställning som lektor kommer till stånd i enomfattning som motsvarar tidigare bestämmelser om sådana tjänster. Det ankommerpå skolhuvudmännen att med vissa intervall ledigkungöra anställningar somlektor och vidta de övriga åtgärder som behövs för att nå detta mål. När enkommuns gymnasieskola skall utvärderas, förutsätter utskottet att skolverketgranskar vilka åtgärder som vidtagits i nyssnämnt hänseende.Utskottet, som hänvisar till vad utskottet har anfört i frågan,delar utbildningsministerns oro beträffande kommunernas anställning avlektorer. Med hänvisning till vad i propositionen sägs om attutbildningsministern uppmärksamt följer utvecklingen avstår emellertidutskottet från att nu föreslå att göra ett särskilt uttalande ombehovet av lektorer.Utskottet, som i det följande kommer att ta upp till behandling vissa frågorrörande yrkeslärarutbildningen, föreslår att bifaller regeringensförslag om inrättande av en allmän utbildningslinje om 40 poäng för utbildningav gymnasielärare och avveckling av nuvarande ämneslärarlinje om 40 poäng. Iutbildningen skall ingå de kompletterande moment som krävs för attämnesutbildningarna skall få en didaktisk inriktning.Mot bakgrund av regeringens förslag om gymnasielärarutbildning i vilken denpraktisk-pedagogiska utbildningen till övervägande delen bör kunna anordnasgemensamt för alla kategorier blivande gymnasielärare samt med mer eller mindreuttrycklig hänvisning till att de nuvarande gymnasielärarlinjerna avses upphörafr.o.m. /94 framförs i ett antal motioner farhågor för denframtida utbildningen av vårdlärare för gymnasieskolan och den kommunalahögskolan. Enligt motion 1991/92:Ub45 (s) yrkande 15 och 1991/92:Ub28 (m)yrkande 1 bör den nuvarande ordningen bibehållas. Yrkanden med samma innebördframförs i motionerna 1991/92:Ub32 (m) och 1991/92:Ub48 (fp), i vilka detföreslås att vårdlärarutbildningens längd skall baseras på 180 poäng.Motionerna 1991/92:Ub37 (c) och 1991/92:Ub53 (c) tar sikte enbart på utbildningav vårdlärare för högskolan. Motionärerna anser att det även fortsättningsvismåste finnas en praktisk-pedagogisk utbildning för dessa. Även i motion1991/92:Ub42 (s) behandlas vårdlärarutbildning för högskolan. Motionären menaratt man i avvaktan på en översyn av utbildningen av högskolelärare inom vård-och omsorgsyrken bör bibehålla den nuvarande utbildningen (yrkande 2).Översynen bör vara inriktad på en utbildning omfattande sammanlagt 160 poängämnesutbildning och 40 poäng vårdpedagogik (yrkande 1).Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Vårdlärarlinjen omfattar 60 poäng. I denna ingår dels ämnesfördjupning 20poäng, dels praktisk-pedagogisk utbildning 40 poäng. Behörig att antas påvårdlärarlinjen är den som har legitimation som sjuksköterska/sjukskötare ochhar vidareutbildning (påbyggnadslinje) eller därmed jämförbara kunskaper samthar väl vitsordad tjänstgöring som sjuksköterska/sjukskötare.Grundutbildningen kan också avse annan utbildning inom respektive vårdområde,exempelvis till arbetsterapeut, fotvårdsspecialist, laboratorieassistent etc.Av propositionen framgår att det inte varit regeringens avsikt att sänkakraven för vårdlärarutbildningen. För antagning till de yrkesinriktadegymnasielärarlinjerna skall minst de krav gälla som gäller för närvarande(s.16). Utskottet uppfattar förslaget så att det för tillträde till den nyagymnasielärarutbildningen om 40 poäng såvitt den avser utbildning av vårdlärareskall krävas minst 20 poäng ämnesfördjupning utöver den grundläggandeämnesteoretiska högskoleutbildningen. Denna 20-poängsutbildning skall motsvaraden ämnesfördjupning som ingår i vårdlärarlinjen om 60 poäng.Förändringen är, som utskottet ser det, organisatorisk. När det gällerinnehållet i utbildningen enligt den nya ordningen, utgår utskottet från attdet i huvudsak kommer att motsvara innehållet i den nuvarande vårdlärarlinjenom 60 poäng.Beträffande utbildning för vårdlärare i högskolan föreslås nu ingen annanförändring än den organisatoriska som just beskrivits. Utskottet utgår från vid den praktisk-pedagogiska utbildningen om 40 poäng fäster avseende vidatt de blivande vårdlärarna kan komma att tjänstgöra i såväl gymnasieskolan somhögskolan. En uppläggning med integration mellan ämne och pedagogik,ämnesdidaktik, bedömer således utskottet vara möjlig att uppnå också iframtiden.Distansundervisning har visat sig vara en utmärkt form för utbildning avvårdlärare. Utbildningen drar till sig många sökande. De studerande påvårdlärarutbildningen är ofta kvinnor . De har en tidigarehögskoleutbildning liksom av yrkesverksamhet bakom sig.Dessutom har de ofta familj. De är med andra ord i hög utsträckning ortsbundna.Genom samordning med övrig gymnasielärarutbildning får, enligt utskottetsmening, möjligheterna till distansundervisning inte gå förlorad.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att frågan om lärarskicklighet ochpedagogisk behörighet hos lärare i högskolan har behandlats avhögskoleutredningen i betänkandet Frihet Ansvar Kompetens (SOU 1992:1).Utredningens förslag övervägs inom regeringskansliet.Proposition i ämnet förväntas bli förelagd inför budgetperioden1993/94--1995/96.Med det klarläggande av konsekvenserna för vårdlärarutbildningen avregeringens förslag om ny gymnasielärarlinje som utskottet nu gjort anserutskottet att motionerna 1991/92:Ub28 yrkande 1 i denna del, 1991/92:Ub32,1991/92:Ub37, 1991/92:Ub42, 1991/92:Ub45 yrkande 15, 1991/92:Ub48 och1991/92:Ub53 bör avslås av riksdagen.Viss lärarutbildning inom områdena jordbruk, skogsbruk och trädgård samt vårdbedrivs såsom modifierad distansutbildning, påpekas det i motion1991/92:Ub28 (m). Motionären anser att det även med regeringens förslag omgymnasielärarutbildning bör vara möjligt att fortsätta härmed inom områdenavård och naturbruk (yrkande 2).Enligt utskottet bör regeringens förslag i nu berört hänseende inte innebäranågra förändringar. Där det anses ändamålsenligt bör distansutbildning kunnaförekomma. Det ankommer på högskoleenheterna själva att närmare bestämma om hurutbildningen skall organiseras. Utskottet avstyrker med det anförda yrkandet.Utbildningen av gymnasielärare inom området naturbruk behandlas i motion1991/92:Ub28 (m) yrkande 1. Med hänvisning till dessa lärares speciellabakgrund ifrågasätter motionären om den utbildning som är lämplig förämneslärarna också passar lärarna inom områdena jordbruk, skogsbruk ochträdgård. För samma lärarkategori anser motionären att en viss kompletteringav ämnesteoretiskt innehåll bör ske (yrkande 3).Lärarlinjen för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel omfattar 20 poäng(påbyggnadslinje). Regeringens förslag innebär en förlängning av motsvarandeutbildning med 20 poäng till 40 poäng.