bet · GF01UU15 · 1992-03-24 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samarbete med eritreanska myndigheter bidra till Eritreasåteruppbyggande.1991/92:U232 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att en del avbiståndsbudgeten satsas på utveckling av infrastruktur.1991/92:U233 av m.fl. (nyd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa en heltny princip för användning av en del av biståndsmedel.1991/92:U234 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillvarata denkompetens som finns hos AT-organisationerna samt utveckla samarbetet med ATS ienlighet med vad som i motionen anförts.1991/92:U235 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnohandläggare vid SIDA:s biståndskontor,2. att beslutar att avsätta särskilda medel för förberedelsearbetettill 1995.1991/92:U236 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska biståndets frigörelse från ochInternationella valutafondens policy,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skuldavskrivning,3. att hos regeringen begär förslag till omfördelning av till olika FN-organ, i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av policy, varvid omdömet frånorganisationer med erfarenhet från fältet bör tillmätas stor vikt,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om SIDA:s inriktning på egna forsknings- och policyorgan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny "Bretton " för en globalt rättvis ekonomiskordning.1991/92:U237 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en professur iinternationell mödrahälsovård.1991/92:U238 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till hur SIDA:s verksamhet kan sammansmältas med Swedecorptill en organisation.1991/92:U240 av och (v, s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade humanitära katastrofinsatser till civilbefolkningen i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att till skydd av civilbefolkningen lätta på ellerförändra sanktionerna mot Irak.1991/92:U407 av m.fl. (nyd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny utrikespolitikför . (Berörd del).1991/92:U504 av m.fl. (s) vari yrkas18. att begär att regeringen skall bedriva medlemskapsförhandlingarmed beaktande av de krav som kommer till uttryck i denna motion beträffandeinternationellt utvecklingssamarbete.1991/92:U515 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av reglernaför anslag till u-landsprojekt av flerinstitutionell och tvärvetenskapligkaraktär.1991/92:U544 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i förhandlingarna om medlemskap i bör verka för attsubsidiaritetsprincipen fastslås gälla inom biståndsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att som medlem i EG verkar för att krav pådemokrati och mänskliga rättigheter ställs på mottagarna av EG:s gemensammabistånd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att som medlem i EG verkar för attmarknadsekonomiska system uppmuntras hos mottagarländerna av EG:s gemensammabistånd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdet av att som medlem i EG verkar för att Loméavtaletutvidgas till att gälla fler u-länder.1991/92:U609 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge betydande humanitärt bistånd till och Västpapua.1991/92:U610 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att katastrof- och humanitärt bistånd till befolkningen i deockuperade områdena väsentligt utökas för kommande budgetår,5. att beslutar att utöver regeringsförslaget utöka stödet med 14milj.kr. till UNRWA främst för organisationens insatser på MR-området.1991/92:U617 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för att inte beviljas lån frånVärldsbanken, på grund av brott mot mänskliga rättigheter.1991/92:U618 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd till för integrering av demobiliserade soldater,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biståndssamarbetet med ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt bistånd till demokratiska rörelser i Sydafrika.1991/92:U621 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat stöd till kvinnoorganisationer i och ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd för att möjliggöra deltagande från ivärldskonferensen för de mänskliga rättigheterna 1993,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte bevilja u-krediter till och Indonesien.1991/92:U622 av m.fl. (v, s, fp, c, kds) vari yrkas6. att hos regeringen begär att tar initiativ tillminröjning i irakiska ,7. att som sin mening ger regeringen till känna att Sverigeshumanitära bistånd bör fortsätta.1991/92:U624 av och (fp, c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd eller u-krediter till Indonesien.1991/92:U626 av m.fl. (fp, c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd och u-krediter till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd till Polisario.1991/92:Sf605 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenframförts om biståndets roll i flyktingpolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det multilaterala flyktingarbetet.1991/92:Sf619 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett skuldbetalningsmoratorium och en allmän avskrivning avu-ländernas skulder.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samband med om miljö och utvecklingställer kravet på en internationell överenskommelse om en radikal nedskrivningav de fattiga ländernas skulder.1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge högsta internationella prioritet åt befolkningsfrågan, dvs.den stora fara som förknippas med den pågående befolkningsexplosionen.1991/92:A805 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade insatser för bistånd på befolkningsområdet.U-ländernas situation och ekonomiska utvecklingSammanfattning av propositionen (s. 51--62)På de flesta håll i världen pågår en omprövning av tidigareutvecklingspolitik. Omfattande ekonomiska återhämtningsprogram och strukturellareformer genomförs. Erfarenheterna och insikterna om vad som är en hållbarutvecklingspolitik har ökat. Detta innebär bl.a. en omprövning av statens roll.Även på det politiska planet märks stora förändringar. I flera hardet skett en utveckling i riktning mot demokrati och flerpartisystem. Detta ärväsentligt eftersom det enligt regeringen krävs politisk pluralism och respektför de mänskliga rättigheterna om utvecklingspolitiken skall bli framgångsrik.Den ekonomiska utvecklingen i har varitdynamisk. Den genomsnittliga tillväxten har även varitrelativt hög. Även flera av de folkrika låginkomstländerna i har underett antal år haft en tillväxt i ekonomin som överstigit befolkningstillväxten.Särskilt har haft en god tillväxt, som möjliggjortförbättrade levnadsvillkor för en del av de fattiga grupperna.Regeringen konstaterar att krisen i de afrikanska ländernas utvecklinginnebar snabbt sjunkande inkomster . BNP per capitaberäknas vara lägre än vid decenniets början. De fattigas antal harökat och uppgår till närmare 300 miljoner, två tredjedelar av de ca 480miljoner invånarna i de afrikanska länderna söder om . Många afrikanskaländer har dock gjort stora ansträngningar att ta sig ur 1980-talets djupakris. Den nödvändiga omläggningen av den ekonomiska politiken har börjat geresultat.De flesta har mött krisen med omfattande ekonomiskaåterhämtningsprogram. Dessa s.k. strukturanpassningsprogram är oftast utformademed stöd av och . Viktiga inslag ärprivatisering av jordbruket, avskaffande av statlig priskontroll samt stimulansför småföretagarverksamhet. Till stöd för programmen har det internationellabiståndet till ökat.Ett antal latinamerikanska länder har också inlett genomgripande ekonomiskareformer för att ta sig ur den djupa ekonomiska kris som kännetecknat1980-talet. Krisen har lett till att regionens BNP per capita är 10 %lägre än och har inneburit stora påfrestningar för mångafattiga. Tillväxten har varit svag trots att regionens exportinkomster nåttrekordnivåer. De stora räntebetalningarna på utlandsskulden har tagit en stordel av exportöverskottet i anspråk. Investeringarna har enligt regeringen legatpå en alltför låg nivå för att bereda vägen för ekonomisk återhämtning ochtillväxt. Stora budgetunderskott har lett till mycket hög inflation, negativarealräntor och en betungande inhemsk statsskuld.Samtidigt tyder flera rapporter på att länderna i står inför enpositivare ekonomisk och social utveckling . En rad länder harunder genomfört långtgående ekonomiska reformprogram. Det råder en utbredd enighet om behovet av denna typ av reformer. Flera länder harhaft fördel av betydelsefulla skuldlättnadsåtgärder, men för attåterhämtningsprogrammen skall lyckas är det viktigt att ytterligareskuldlättnad kommer till stånd, framför allt avseende skulder till de privatabankerna.Den snabba ökningstakten i världshandelns volym under större delen av1980-talet avtog till . exportvolym växte docksnabbare än världshandeln och särskilt stark var exportutvecklingen i deindustrivaruexponerande asiatiska medelinkomstländerna. De fattiga afrikanskaländerna blev emellertid allt svagare på världsmarknaden. Settöver har enligt regeringen som grupp avsevärtstärkt sin position på världsmarknaden. Deras andel av världshandeln har ökat,liksom andelen industrivaror i deras export.U-ländernas totala utlandsskuld beräknades uppgå till ca , vilket är en fördubbling i nominella termer sedanår 1980. Större delen av kännetecknades av fallande ellerstagnerande resursflöden till . Det är främst de privata bankernasutlåning som minskat kraftigt till följd av skuldkrisen. Detta har inneburitatt beroendet av utlåning från offentliga institutioner, ofta på mjuka villkor,i vissa fall har ökat.Det finns nu enligt regeringen tecken på att trenden av minskade resursflödentill har vänt. Det samlade långfristiga nettoresursflödet tillu-länderna -- offentlig och privat nettoutlåning, bistånd ochdirektinvesteringar -- uppskattades enligt ha ökat till ca 71miljarder US dollar från som lägst år 1987.Detta är främst ett resultat av ökat gåvobistånd och ökad offentlig, främstmultilateral utlåning. Denna positiva utveckling gäller även om hänsyn tas tillåterflödet av räntor och vinster på utländska investeringar. De samladenettotransfereringarna till var positiva för första gångensedan år 1983 och beräknades uppgå till ca 9 miljarder US dollar.För de fattigaste länderna har ett antal skuldlättnadsinitiativ tagits underde . har varit pådrivande i detta arbete. Redan år 1978avskrev biståndskrediterna till dessa länder. har också verkatför mjukare villkor vid omförhandlingar i . Även när det gäller defattigaste ländernas skuld till kommersiella långivare har framsteg gjorts,framför allt genom s.k. skuldåterköp, som innebär att andrahandsmarknadens lågavärdering av fordringar utnyttjas. Genom ett svenskt förslag har också en vissskuldlättnad åstadkommits när det gäller de fattigaste ländernas skulder tillVärldsbanken.Det internationella biståndetSammanfattning av propositionen (s. 60--62)Världens bistånd till stagnerade i reala termer under 1980-talet.Biståndet till ökade enligt till ca 64 miljarderUS dollar från ca . En viktig förklaring tillökningen är att dollarns depreciering ökade biståndets värde iandra valutor. I reala termer ökade biståndet ändå med . En förklaring ärenligt propositionen den kraftiga ökningen i arabländernas bistånd i sambandmed krisen vid Persiska viken.Biståndet från de länder som är medlemmar i (, DAC) ökade till från , en real ökning . Biståndet iproportion till DAC-medlemmarnas BNI steg från till i genomsnitt0,av BNI . Under det gångna årtiondet har nivån legat kring 0,35 %.År 1970 antogs i samband med deklarationen om FN:s andra utvecklingsårtionde0,7-procentmålet för utbetalningar av offentligt bistånd. Ännu har endast tre andra -- ,och -- uppnått målet. De svenska biståndsutbetalningarnauppgick till av BNI.Tabell 1. Biståndsutbetalningar år 1990Biståndets andel Biståndetsav BNI ( %) storlek(milj.USD)(1990) (1989) (1990)DAC-länder totalt (*) 0,35 0,34 54 077 (3)1,17 1,05 1 207Danmark 0,93 0,93 1 171Nederländerna 0,93 0,94 2 580Sverige 0,90 0,96 2 007Finland 0,64 0,63 848Frankrike (**) 0,52 0,54 8 277Belgien 0,45 0,40 891Canada 0,44 0,44 2 470Tyskland 0,42 0,41 8 320Australien 0,42 0,41 8 320Italien 0,34 0,38 955Japan 0,31 0,31 9 054Schweiz 0,31 0,30 750Storbritannien 0,27 0,31 2 639Österrike 0,25 0,23 389Nya 0,22 0,22 93Förenta staterna (***) 0,19 0,15 10 166Irland 0,16 0,17 57Övriga 990Arabiska länder 6 312Andra 495Sovjetunionen och 2 150Världens totala bistånd 64 024(*) DAC (är biståndskommitté.Medlemsländerna är de som anges i tabellen samt fr.o.m. Spanienoch . (**) Exklusive bistånd till departement och territorier utanförlandets gränser (s.k. DOM/TOM). Det biståndet på 2 810 milj. US dollar ingårdock i totalbeloppet för DAC-länderna. (***) Från bistånd har exkluderats 200 milj. US dollar iavskrivning av militära krediter. (Källa: DAC 1990)Ökningen av DAC-ländernas biståndsvolym beror främst på ökatbistånd från , och . blevåterigen världens största biståndsgivare med ibistånd. , som har ökat sina biståndsansträngningar, harkommit att bli en allt viktigare partner i det internationellautvecklingssamarbetet. Bland de länder som minskat sitt bistånd i procent avBNI märks , och Storbritannien.Biståndsanslagen m.m.Sammanfattning av propositionen (s. 105--109)Regeringen föreslår att biståndsramen för /93 fastställs till14 460 milj.kr., vilket motsvarar en procent av den beräknadebruttonationalinkomsten för . Beloppet utgör enligtregeringens beräkningar en ökning med 589 milj.kr. i jämförelse med innevarandebudgetår. Ökningen av ramen är i huvudsak jämnt fördelad över de olikaanslagen.De multilaterala bidragen under anslaget C 1 Bidrag till internationellabiståndsprogram föreslås öka med 247 milj.kr. och uppgå till totalt 3 566milj.kr. Det totala multilaterala biståndet är dock större, eftersom storabidrag till internationella organisationer även ges från de andra anslagen inombiståndsramen. Sammantaget uppgår de svenska multilaterala bidragen till ca entredjedel av biståndsramen. Inom anslaget används ökningen främst förmultilaterala organisationer med stark fattigdomsinriktning. Vidare beräknas enstörre ökning av medel för miljö- och befolkningsfrågor.Anslaget C 2 Utvecklingssamarbete genom SIDA beräknas sammanlagt till 7 517milj.kr. vilket är en ökning med 217 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår.I regeringsdeklarationen anges prioriteringar för biståndets fördelning påolika anslagsposter. Dessa återspeglas enligt propositionen i attanslagsposterna för demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt biståndsamt för bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer höjsväsentligt. För anslagsposten katastrofer och återuppbyggnad m.m. föreslås enökning mot bakgrund av de förväntat stora behoven av katastrof- ochflyktinghjälp. Medel för civila insatser i samband med FN-aktioner för fred ochåteruppbyggnad har beräknats under anslaget C 1 Bidrag till internationellabiståndsprogram, anslagsposten 10 Andra multilaterala bidrag, delposten BÖvriga insatser.Inom anslaget C 3 Andra biståndsprogram är det framför allt medel för stödtill ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder som har räknats upp.För /93 beräknas 700 milj.kr. för särskilda insatser iskuldtyngda , en ökning med 200 milj.kr. jämfört med innevarandebudgetår. Inom anslaget beräknas vidare ökningar för forskningsprogram genomSAREC, stöd till näringslivsutveckling genom samt tekniskt samarbeteoch u-krediter genom BITS. Till anslagsposten för stöd tillnäringslivsutveckling genom har medel för industribistånd överförtsfrån landramarna för , , och under anslaget C 2Utvecklingssamarbete genom SIDA. projektbistånd till vissa länderhar minskats genom att bistånd till redovisas under ettsärskilt anslag. Under anslagsposten har för /93 medelberäknats bl.a. för utveckling av samarbete i nya former med programländernaBotswana, och . Landramarna för dessa länder har anpassats imotsvarande mån. Totalt ökar anslaget C 3 Andra biståndsprogram med 141,5milj.kr. till 2 114,5 milj.kr.Vissa förändringar av anslagsteknisk natur föreslås även för budgetåret1992/93. Under anslaget C 1 Bidrag till internationella organisationerredovisas medlen för bidrag till NDF () som enny delpost i anslutning till övriga internationella finansieringsorgan underanslagsposten Regionala utvecklingsbanker. Under anslaget Utvecklingssamarbetegenom SIDA föreslås en sammanslagning av anslagsposterna Katastrofer m.m. ochStöd till återuppbyggnad till en anslagspost. Regionala insatseri under samma anslag föreslås i fortsättningen hetaUtvecklingssamarbete med och anslagsposten Projektbistånd tillLatinamerika ges i förslaget namnet Utvecklingssamarbete med . Underanslaget C 3 Andra biståndsprogram uppdelas anslagsposten 9 Styrelsen förinternationellt näringslivsbistånd () till en anslagspost med namnetnäringslivsbistånd och en anslagspost med namnet Swedefund International AB.Samtidigt inrättas ett nytt anslag C 10 Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd () där förvaltningskostnaderna anslås.Anslagsbelopp och anslagsbenämningar framgår av nedanstående sammanfattandetabell.Tabell 2Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändring1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1991/92-1992/93C 1 Bidrag till inter-nationella biståndsprogram 3 333,5 3 566,2 3 319,4 3 566,1 246,7C 2 Utvecklingssamarbetegenom SIDA 6 190,0 6 787,0 7 300,0 7 517,0 217,0C 3 Andra biståndsprogram 1 647,3 2 117,0 1 973,0 2 114,5 141,5C 4 Styrelsen för inter-nationell utveckling(SIDA) (*) 222,0 246,0 269,6 293,8 24,2C 5 Styrelsen för u-lands-utbildning i () (*) 21,8 49,9 54,9 23,0 -31,9C 6 Styrelsen för u-lands-forskning (SAREC) (*) 11,1 15,4 21,0 25,4 4,4C 7 4,4 5,0 5,7 6,0 0,3C 8 Beredningen för inter-nationellt teknisk-ekonomisktsamarbete (BITS) (*) 6,7 10,8 14,6 18,7 4,1C 9 Bidrag till styrelsenför u-landsutbildning i () 6,8 7,1 0,3C 10 () (**) 34,4Biståndskostnader somfinansieras över andrahuvudtitlar eller anslag 193,7 202,6 206,0 188,9 -17,1Avräkning för vissaasylkostnader 700,0 665, -35,0-------------------------------------------------------------------------------TOTALT 11 660,9 13 000,0 13 871,0 14 460,0 589,0(*) Enligt nytt beräkningssätt redovisas anslagen exklusive moms från och /93. För /92 är däremot anslagen redovisadeinklusive moms. (**) Medel under detta nya anslag har för /92 anslagits underC 3 Andra biståndsprogram.Enprocentsmålet och totalanslagetSammanfattning av motionernaI motion U202 (s) yrkande 8 föreslås att biståndsramen för /92skall fastställas till 14 460 milj.kr., d.v.s. samma belopp som regeringenföreslår i propositionen.I motion U225 (m) föreslås att anslagsframställan för kommande budgetår börberäknas på oförändrad BNI. Enligt motionären finns inga tecken som tyder påatt den ökning av BNI om som SIDA har angivit i sinfördjupade anslagsframställning för budgetåren 1993/94 och 1994/95 kommer tillstånd.I motion U209 (v) yrkande 2 föreslås att hos regeringen begär enplan för hur det svenska u-landsbiståndet skall höjas från av BNI.Enligt motionärerna krävs en sådan höjning för att en utjämning mellan fattigaoch rika länder skall kunna komma till stånd. föreslår samtidigti motion U223 yrkande 1 att biståndsramen för /93 fastställstill 15 906 milj.kr., eller 1 446 milj.kr. utöver vad regeringen harföreslagit.I motion U209 (v) yrkande 7 föreslås att skall verka för attBNP-måttet i utvecklingsstatistiken skall kompletteras med andra måttsom redovisar utvecklingens ekonomiska, sociala och ekologiska hållbarhet.I motion U221 (nyd) föreslås att biståndsramen för /93 skallfastställas till 11 041 milj.kr., d.v.s. en reducering av det belopp somföreslås av regeringen med 3 418 milj.kr. Med anledning av ovanstående motioner vill utskottet referera till vad somanförts i föregående års betänkanden om det internationellautvecklingssamarbetet, nämligen att enprocentsmålet står fast. Målet attbiståndet skall motsvara av BNI är inte formulerat som en övre gräns,varför framtida ökningar av det svenska biståndets andel av BNI inte skalluteslutas. Biståndet bör utformas så att det på effektivast möjliga sätt möterbehoven i , framför allt i de fattigaste länderna. bör ocksåfortsätta att verka för att även övriga uppfyller det kvantitativamål om av BNI som de själva varit med om att utforma inom FN. De nordiskaländerna har gemensamt tagit initiativ till en internationell aktion i syfteatt bryta den stagnerande trenden i respektive lands nationella biståndsvolym.Sverige har vid internationell jämförelse ett förhållandevis generöst bistånd.Under 1990 motsvarade de svenska biståndsutbetalningarna av BNI. Tilldetta kan fogas att i fortsättningen skall särskilda insatser till de central-och östeuropeiska länderna ges utanför enprocentsramen för u-länderna.Därmed avstyrks yrkande 2 i motion U209 (v).Beträffande förslaget om att anslagsframställan för kommande budgetår börberäknas på oförändrad BNI vill utskottet framhålla att det i realiteten ärden faktiska utvecklingen av BNI som styr utrymmet för samladebistånd. Detta gäller också det bistånd som kanaliseras via SIDA. DenBNI-beräkning som för kommande budgetår styr biståndsramen presenteras ifinansplanen i regeringens budgetproposition.Därmed avstyrks motion U225 (m).Vad beträffar BNP-måttets användning i utvecklingsstatistiken konstateradeutskottet i sitt förra betänkande om internationella miljöfrågor(1990/91:UU19), att det grundläggande biståndsmålet att höja de fattiga folkenslevnadsnivå "innebär att biståndet bl.a. skall bidra till u-ländernasresurstillväxt. Att i bedömningen av denna tillväxt (...) övergebruttonationalprodukten som användbart mätinstrument skulle inte varaändamålsenligt. Utskottet instämmer emellertid i motionärernas syn på vikten avkompletterande mätinstrument som exempelvis HDI ("Human Development Index") ochISEW ("Index of Sustainable Economic Welfare"). Analyser av u-ländernasekonomiska och sociala utveckling tjänar på att dessa faktorer används somkomplement i bedömningen. "Utskottet anser fortfarande att det inte föreligger behov av att införaobligatoriska krav på att komplettera BNP-uppgifterna med andrautvecklingsmått. Där kompletterande uppgifter kan tas fram är däremot dettavärdefullt. Inom FN-systemets statistikuppgifter redovisas normalt uppgifter ombarnadödlighet, läskunnighet etc. som komplement till uppgifterna om ekonomisktillväxt.Därmed avstyrks yrkande 7 i motion U209 (v).Utskottet tillstyrker mot bakgrund av det ovanstående regeringens förslagtill total medelsram för biståndet om 14 460 milj.kr.