bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Den inriktning avnäringspolitiken som förespråkas i motion 1992/93:Fi35 (s)svarar enligt min mening bättre mot de krav som den ekonomiskautvecklingen i ställer än vad regeringensnäringspolitik gör.Beträffande yrkandena i motionerna 1992/93:Fi37 (v) och1992/93:Fi35 (s) rörande banksystemet anser jag attriksdagen, i likhet med vad som krävs i den förstnämndamotionen, bör uttala att staten skall ha ett utökat ägande isådana banker som erhåller statligt stöd. Det är rimligt attskattebetalarna, via ett ökat statligt ägande, skall kunna fådel av de vinster som framöver kan förväntas i bankerna,eftersom man har bidragit till att täcka bankernaskreditförluster. Det finns bedömare som anser att bankernakommer att bli 1990-talets nya maktcentra, närfastighetspriserna åter stiger. Genom ett sådant uttalande avriksdagen som jag förordar blir motion 1992/93:Fi37 (v)tillgodosedd i berörd del.Jag noterar med tillfredsställelse att Socialdemokraterna nuintar samma ståndpunkt som tidigare deklareratnär det gäller behovet av en utredning av bankkrisen. En sådanutredning kan omfatta såväl en granskning av de s.k.fallskärmsavtalen som en prövning av frågan om inrättande av ettbankombud för allmänheten.Beträffande statliga företag instämmer jag i de synpunktersom framförs i en avvikande mening av företrädare förSocialdemokraterna.När det gäller beskattning av kraftvärme anser jag, ilikhet med vad som anförs i motion 1992/93:Fi37 (v), attregeringens förslag bör avslås. Förslaget främjar inte eneffektiv och miljövänlig energiproduktion.Kraftvärmeproduktionen kommer att få en konkurrensnackdeljämfört med andra mindre miljövänliga alternativ. Jagtillstyrker sålunda den nämnda motionen i berörd del. Ävenmotion 1992/93:Fi43 (-) blir i sak tillgodosedd genom det beslutjag förordar.Beträffande yrkandena i motion 1992/93:Fi37 (v) om förnybaraenergislag m.m. anser jag att samtliga förslag är sådana sommåste genomföras om beslut om omställning avenergisektorn skall kunna fullföljas. Det måste nu vidtasåtgärder så att kärnkraften kan avvecklas och så attanvändningen av icke förnybara fossila bränslen upphör. Istället måste alternativa miljövänliga energislag utvecklas.Genom att öka stödet till vindkraftverk på det sätt somföreslås i nyssnämnda motion -- och även i proposition1992/93:99 -- kan förutom positiva miljöeffekter också en ökningav arbetstillfällen förväntas -- i storleksordningen20000--30000 arbetstillfällen. Satsningen på en ökadanvändning av trädbränsle kan vara ett led i strävandena atttillse att skogsindustrin inte blir en ny krisbransch. Bland deåtgärder som regeringen bör överväga, inom ramen för den imotionen förordade snabbutredningen med syfte att få i gång enmassproduktion av förnybara energislag, bör ingå att vialagstiftning föreskriva att energiförsörjningen för nybyggdalokaler åtminstone till en del skall baseras på förnybaraenergislag. Jag instämmer också i kravet i motionen på att 500miljoner kronor skall anslås till åtgärder med syfte att uppnåen uppgradering av små kraftverk. Därigenom skulle enenergieffektivisering främjas.Med det sagda tillstyrker jag motion 1992/93:Fi37 (v) i härberörda delar.Jag tillstyrker också kravet i motion 1992/93:Fi37 (v) på attregeringen skall anmodas lägga fram förslag om ett nyttunderleverantörsprogram. Underleverantörerna haren betydelsefull roll när det gäller möjligheterna attupprätthålla sysselsättningen. Att ta till varautvecklingskraften hos dessa företag är särskilt viktigt i denekonomiska situation som befinner sig i.Beträffande kravet i motion 1992/93:Fi71 (v) på satsningar påett forskningsprojekt med syfte att utveckla en mer uthålligindustriproduktion i vill jag erinra om mittställningstagande i frågan , då ett likartatmotionsyrkande behandlades (bet. 1991/92:NU20). Jag ansåg då attriksdagen borde anmoda regeringen att låta utarbeta ett programom miljöteknik och att yrkandet kunde bli tillgodosett inomramen för ett sådant program. Jag står kvar vid mittställningstagande och tillstyrker därmed den nu aktuellamotionen i berörd del.Motsvarande gäller även beträffande yrkandet i samma motion omTräman 90-programmet. Mitt ställningstagande från våren 1992om att det är mycket angeläget att detta program ges möjlighetatt fortsätta kvarstår. Jag tillstyrker sålunda motionen också idenna del.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1992/93:AU2yBilaga 14Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredaarbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1992/93:50 omåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin och med anledning av denavgivna motioner. behandlar i föreliggande yttrandepropositionens bilaga 7, , jämte motioner på dettaområde samt därutöver frågor rörande arbetarskyddsavgiften enligt lagen(1981:691) om socialavgifter. Regeringens förslag om sänkning av arbetsgivar-och egenavgifter återfinns i den nämnda propositionens bilaga 3,. Även föreliggande motionsyrkanden på detta områdebehandlas av utskottet.Under förutsättning av finansutskottets medgivande överlämnararbetsmarknadsutskottet tillsammans med föreliggande yttrande proposition1992/93:117 i den del den avser Arbetsmiljöfonden jämte motioner på dettaområde.Utskottet yttrar sig i det följande överdels proposition 1992/93:50 del av bilaga 3,dels proposition 1992/93:50 bilaga 7,dels proposition 1992/93:117 mom. 2 avseende Arbetsmiljöfonden,dels följande med anledning av proposition 50 väckta motioner1992/93:Fi16 av (-),1992/93:Fi19 av (),1992/93:Fi21 av (-),1992/93:Fi25 av (nyd), yrkande 1,1992/93:Fi27 av m.fl. (s),1992/93:Fi30 av m.fl. (s),1992/93:Fi31 av m.fl. (s),1992/93:Fi32 av m.fl. (s),1992/93:Fi33 av m.fl. (s),1992/93:Fi34 av m.fl. (s),1992/93:Fi35 av m.fl. (s), yrkandena 5, 6 och 17--20,1992/93:Fi36 av m.fl. (nyd), yrkandena 8--10, 12, 14, 16 och17,1992/93:Fi37 av m.fl. (v), yrkandena 19--23, 29 och 61,1992/93:Fi38 av (),1992/93:Fi39 av (),1992/93:Fi40 av m.fl. (s),1992/93:Fi44 av m.fl. (s),1992/93:Fi46 av m.fl. (s),1992/93:Fi47 av m.fl. (s),1992/93:Fi48 av m.fl. (s),1992/93:Fi49 av m.fl. (s),1992/93:Fi50 av m.fl. (s),1992/93:Fi51 av m.fl. (s),1992/93:Fi52 av m.fl. (s),1992/93:Fi53 av m.fl. (s),1992/93:Fi55 av m.fl. (s),1992/93:Fi56 av m.fl. (s),1992/93:Fi57 av och (nyd),1992/93:Fi58 av m.fl. (s),1992/93:Fi59 av m.fl. (s),1992/93:Fi60 av m.fl. (s),1992/93:Fi61 av m.fl. (s),1992/93:Fi62 av m.fl. (s),1992/93:Fi63 av m.fl. (s),1992/93:Fi65 av m.fl. (s),1992/93:Fi66 av (),1992/93:Fi67 av (),1992/93:Fi69 av m.fl. (s),1992/93:Fi70 av (),1992/93:Fi71 av (), yrkandena 1--4,1992/93:Fi74 av m.fl. (s),1992/93:Fi75 av Axel m.fl. (s),dels följande med anledning av proposition 117 väckta motioner1992/93:A3 av (-),1992/93:A5 av m.fl. (s).InledningDe nu aktuella regeringsförslagen är en följd av regeringens ochSocialdemokratiska arbetarepartiets träffade överenskommelseom ett antalekonomisk-politiska åtgärder i syfte att stabilisera den svenska ekonomin.Bakgrunden till överenskommelsen är en akut kris i svensk ekonomi. Det ökandebudgetunderskottet, den växande arbetslösheten, den djupa finanskrisen samtinternationella faktorer som resulterade i ökad oro på penning- ochvalutamarknaderna gjorde krisen uppenbar. Den utveckling som har ägt rumsenare, främst beslut att låta kronan flyta frittmot andra valutor, kommer sannolikt att påverka det arbetsmarknadspolitiskaläget. Effekterna av beslut på de arbetsmarknadspolitiskaförutsättningarna kan inte överblickas enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning. Starka skäl talar för en skärpt vaksamhet även fortsättningsvis.De förändringar beträffande de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som kan kommaatt bli erforderliga anser utskottet bör beredas i sedvanlig ordning.Ett av inslagen i september månads krisuppgörelse mellan regeringen ochSocialdemokratiska arbetarepartiet är att de arbetsmarknadspolitiska insatsernaskall intensifieras. Innan arbetsmarknadsutskottet går in på regeringensförslag och motionsyrkandena i anslutning till dem kommer utskottet attredovisa vissa uppgifter om arbetsmarknadsläget.Uppgifter om arbetsmarknadslägetFör att få perspektiv på dagens arbetsmarknadsläge kommer en kortfattadredovisning att göras utifrån frågan Vad har hänt på arbetsmarknadsområdet desenaste åren. Statistik och kommersammanfattningsvis att belysa utvecklingen. Statistiken baseras på dels SCB:sarbetskraftsundersökningar (), dels AMS verksamhetsstatistik.De till arbetsförmedlingen nyanmälda platserna har sjunkit från 42000 ioktober 1990 till 17 100 i oktober 1992.Antalet personer i arbetskraften har minskat kraftigt sedan två årtillbaka, nämligen med 176 000 personer. För gäller att i åldrarna16--deltog av männen (2293000 män) i förvärvslivet jämfört med86,. Motsvarande tal för kvinnorna är (2103000kvinnor) jämfört tidigare.Antalet sysselsatta var 4 168 000 personer, vilket är enminskning med 324 000 personer jämfört med oktober 1990.Sysselsättningsminskningen har främst drabbat ungdomar , nämligen199000 personer.Sysselsättningsminskningen har berört olika sektorer av ekonomin på följandesätt under de två senaste åren:Sektor Minskning avantalet sysselsattaIndustri 149 000Handel 44 000Byggnadsindustri 39 000Offentliga tjänster 35 000Samfärdsel, post, tele 25 000Jord- och skogsbruk 23 000Privata tjänster exkl.samfärdsel och handel 13 000Den öppna arbetslösheten uppgick till avarbetskraften ; för kvinnorna och för männen.Mellan augusti och oktober 1992 har antalet arbetslösa minskat något samtidigtsom antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kraftigt ökat. Två årtidigare uppgick arbetslösheten till av arbetskraften; för kvinnoroch för män.Antalet deltidsarbetslösa enligt AMS verksamhetsstatistik uppgick ioktober till ca 83 000 personer, varav 64 000 kvinnor (till 48400, varav 39 200 kvinnor).Ca 20 000 personer berördes av varsel om uppsägning.Motsvarande siffra var 7100 personer.Enligt den prognos som redovisas i propositionen beräknas arbetslösheten förår 1993 till och för till 7,. Denna beräkning baseras påuppgifter från SCB, och Finansdepartementet.Enligt AMS höstprognos kommer den öppna arbetslösheten att fortsätta stigaunder trots ökade arbetsmarknadspolitiska insatser. För år 1993beräknas den genomsnittliga arbetslösheten till 7,7 %.Internationellt sett kan konstateras att många andra länder i harhögre arbetslöshetstal än . registrerades i EG en relativarbetslöshet på mot under . (Källor: ,, ländernas egen statistik. Uppgifterna är inte helt jämförbara. )Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder framgår av följandetabell som gäller oktober månad resp. år.Stödform 1988 1990 1992Arbetsmarknadsutbildningexkl. företagsutbildning 45 100 40 000 100 800Arbetsmarknadsinstitut 5 900 6 700* 7 800Beredskapsarbete 12 100 7 500 16 000Ungdomslag/Särskildinskolningsplats 8 800 3 200Ungdomspraktik 57 300**Avtalade inskolningsplatser 1 700 1 400 3 000***Rekryteringsstöd 4 000 2 400 13 800***Lönebidrag 44 400 45 200 41 500***28 900 30 300 28 900***Offentligt skyddat arbete 5 400 5 700 5 200**** ny statistik fr.o.m. ** ny åtgärd fr.o.m. *** avser september månadKälla: AMSYtterligare resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärderProposition 50För att motverka de allt svårare problemen på arbetsmarknaden läggs det ipropositionen fram förslag om en omfattande satsning på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Ytterligare föreslås för olika slag avinsatser som avser mer traditionell arbetsmarknadspolitik, till vilket kommermedel för infrastrukturella åtgärder och utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet. En del av medlen för infrastrukturella åtgärder anvisas påanslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som därigenom tillförs drygt 8miljarder kronor. Medlen beräknas ge arbete eller utbildning för mer än130000 personer.De förslag som läggs fram innebär att satsas påkurser inom det reguljära utbildningsväsendet, varigenom ca 25 000 personerskall kunna erbjudas utbildning . Vidare ärmålsättningen att öka intresset hos arbetsgivarna så att utbildningsvikariatenskall kunna få en omfattning på ca 20 000 personer. En kraftig utökning avungdomspraktiken föreslås. Ytterligare 36000 ungdomar skall kunna fåinskolning genom sådan praktik. Kostnaden beräknas till 2900 miljoner kronor.Ytterligare föreslås för investeringar i infrastrukturoch byggande. Av dessa medel tilldelas AMS varigenom detskapas möjligheter att av arbetsmarknadsskäl tidigarelägga vissasysselsättningsintensiva investeringar inom affärsverken.Kampen mot långtidsarbetslöshet, utförsäkring och utslagning ges högprioritet. En kraftig förstärkning föreslås av medlen till beredskapsarbetenhuvudsakligen för utförsäkringshotade, totalt med enberäknad sysselsättningseffekt om ca 30000 personer. En ny åtgärd,arbetslivsutveckling, föreslås för att bibehålla de arbetslösas förankring iarbetslivet.Utskottet återkommer i det följande till de enskilda åtgärderna och tillfrågan om medelsanvisning.Socialdemokraternas förslagI sin partimotion Fi35 (yrkande 18) av m.fl. framförSocialdemokraterna synpunkter på behovet av ett samlat program för att pressaned arbetslösheten, med tyngdpunkt på investeringar, utbildning och aktivaarbetsmarknadspolitiska insatser. Behovet av insatser är stort och växande. Avekonomiska och sociala skäl måste ambitionsnivån i politiken höjas, sägs det imotionen. Inriktningen måste vara att undvika passivt kontantstöd. Aktivasatsningar som leder till arbete ger inte bara ökade skatteintäkter utanminskar också kostnaderna för ohälsa och utslagning. Tillväxtfrämjandeproduktiva investeringar ger ekonomisk avkastning. På grund av den svagaefterfrågan är sådana investeringar särskilt lönsamma nu.Socialdemokraterna anser att regeringen måste lägga fram ett samlat programför arbetslösheten senast i budgetpropositionen i januari 1993.I den socialdemokratiska motionen anförs vidare att regeringen måste ägnasärskild uppmärksamhet åt kvinnorna i uppläggningen av arbetsmarknadspolitiken.Det som kommer att ske på arbetsmarknaden medför en kraftig nedgång isysselsättningen på områden där många kvinnor arbetar, t.ex. handeln, vårdenoch omsorgen. En långsiktig strategi måste läggas fram av AMS (yrkande 20).Till detta kommer problemen för de många deltidsarbetslösa, av vilka en stormajoritet är kvinnor. Regeringen måste föreslå en lösning, anserSocialdemokraterna (yrkande 19).I motion Fi35 efterlyses också ett programförslag när det gällervuxenutbildningen (yrkande 17). Den hårdnande internationella konkurrensen, dennya tekniken och förändringar i arbetsorganisationen ställer ökade krav påkunskaper. Långsiktigt bör ytterligare ca 100000 personer delta ivuxenutbildning jämfört med slutet av . Det gäller enligt motionenalla typer av utbildning, men framför allt kompetensutveckling i arbetslivet.Riksdagen bör hos regeringen begära ett förslag i enlighet med detta.Arbetsmarknadsutskottet gör följande bedömning med anledning av de nuredovisade motionsyrkandena.Vid behandlingen av årets budgetproposition och senare i samband medkompletteringspropositionen har utskottet redovisat sin uppfattning om deninriktning som bör gälla för arbetsmarknadspolitiken, en uppfattning somriksdagen ställt sig bakom. Uppgiften är att ge förutsättningar för tillväxt ihela landet för att skapa trygga jobb . Arbetsmarknadspolitiken i sigkan inte skapa varaktiga och trygga arbeten, men däremot motverka arbetslöshetoch stödja människor i den anpassning som ekonomin nu genomgår. Särskilt starkthar understrukits att inriktningen måste vara att hålla fast vid arbetslinjen.Utsatta grupper skall prioriteras, långtidsarbetslöshet motverkas ochjämställdheten på arbetsmarknaden öka.De förslag som läggs fram i den nu behandlade propositionen baserar sig påöverenskommelsen mellan regeringen och Socialdemokratiska arbetarepartiet. Deinnebär en markering av arbetslinjen som fundament i arbetsmarknadspolitiken.Utskottet kan därmed konstatera att det råder en bred politisk enighet omgrunden för denna politik.Förslagen skall enligt utskottets mening ses i ljuset av de omvälvandeförändringar som skett och som ändrat och försämrat förutsättningarna för denekonomiska politiken. Den kraftigt stigande arbetslösheten med en mycket snabbökning av personer som riskerar utförsäkring ställer arbetsmarknadspolitiken påhårda prov. Behovet av akuta insatser är tydligt. De insatser som föreslås ärav en omfattning som kanske bara framstod som osannolik.Det är emellertid också tydligt att det rådande läget väcker frågan hur långtman med hjälp av arbetsmarknadspolitiken förmår möta arbetslösheten och hindraverkningarna av den.Utskottet har ingen annan uppfattning än Socialdemokraterna när det gäller enhög ambitionsnivå i kampen mot arbetslösheten, där investeringar, utbildningoch aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall prioriteras framför passivautbetalningar till de arbetslösa. Man kan dock inte blunda för att en sådanpolitik inte ensam kan lösa problemen. Utan en ekonomi i balans kan inte måletfull sysselsättning uppnås.Innan ramarna och den närmare utformningen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna för nästa budgetår läggs fast är det som utskottet ser detnödvändigt att göra en bedömning av de kraftigt ökade insatser som riksdagenbeslutat om för innevarande budgetår. En samlad redovisning av insatserna ochde effekter de beräknats få kommer enligt propositionen att överlämnas tillriksdagen . Det är enligt utskottets mening därför inte påkallat förriksdagen att nu göra något uttalande om hur regeringen bör utforma ett programför arbetsmarknadspolitiska insatser, såsom begärs i den socialdemokratiskamotionen.När det gäller de deltidsarbetslösa har arbetsmarknadsutskottet ibetänkandet om jämställdhet, 1992/93:AU1, framhållit att det är ytterstangeläget att finna en lösning på problemet med kvinnornas deltidsarbetslöshet,inte minst mot bakgrund av dagens arbetsmarknad. Utskottet konstaterade attfrågan är aktualiserad hos AMS bl.a. genom styrelsens handlingsprogram för attöka jämställdheten i arbetslivet. Någon åtgärd med anledning av deni sammanhanget behandlade motionen ansågs därför inte påkallad. Utskottet harinte någon annan uppfattning . Tilläggas kan att utskottet nyligentillsammans med andra motioner som rör arbetsrätten tills vidare bordlagtmotionsyrkanden, väckta under den allmänna motionstiden bl.a. avSocialdemokraterna, med krav på lagreglerad företrädesrätt till utökadarbetstid. Utskottet kan också konstatera att det förslag om en nyarbetsmarknadspolitisk åtgärd, arbetslivsutveckling, som läggs fram ipropositionen och behandlas längre fram i detta yttrande, också skall kunnakomma de deltidsarbetslösa till del.Med anledning av kravet på en strategi för att motverka ökande arbetslöshetbland kvinnor vill utskottet till en början framhålla att det är angeläget attArbetsmarknadsverket i sin fördelning av insatser gör stora ansträngningar attta fram platser åt sådana kategorier av arbetslösa, inte minst kvinnor, sominte berörs av de infrastrukturinvesteringar som ingår bland åtgärderna för attmöta arbetslösheten.Som framgått inledningsvis är kvinnornas arbetslöshet lägre än männens; ioktober var siffran jämfört för männen. Ser man tillantalet inkomna varsel om uppsägning under månaden är skillnaden påtaglig. Avnästan 20000 varsel avser kvinnor. Inom nästan samtliga näringsgrenar ärmän varslade i större omfattning. Det enda undantaget är bland kommunaltanställda, där kvinnorna utgör av de varslade, och inom restaurang- ochhotellnäringen där av varslen avser kvinnor.Även om tillgänglig statistik visar att män är drabbade avarbetslöshet eller hot om arbetslöshet i betydligt större omfattning änkvinnor, manar enligt utskottets mening utvecklingen till försiktighet omslutsatser för framtiden. Utskottet förutsätter att AMS följer läget påarbetsmarknaden uppmärksamt och vid behov arbetar fram en sådan strategi somSocialdemokraterna efterlyser. Som sagts måste man som en del i en sådanstrategi finna lösningar anpassade till kvinnornas speciella förutsättningaroch villkor. Utskottet återkommer i avsnittet om beredskapsarbete till desatsningar som där görs, bl.a. med hänsyn till behovet av beredskap för främstarbetslösa kvinnor vid omvandlingen av den offentliga sektorn.Slutligen vill utskottet med anledning av det socialdemokratiska kravet påett programförslag när det gäller vuxenutbildningen, till den del det avserkompetensutveckling i arbetslivet, hänvisa till det beredningsarbete som pågårinom med anledning av betänkanden (SOU1991:56 och SOU 1992:7). Eftersom frågan således övervägs är något uttalandefrån sida inte påkallat.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att de nu behandladeyrkandena 17--20 i den socialdemokratiska partimotionen Fi35 bör avslås avriksdagen, i förekommande fall i motsvarande del.Ny demokratis förslagArbetsmarknadsutskottet går över till vissa förslag påarbetsmarknadspolitikens område framförda i motion Fi36 av . (nyd). En antal förslag i samma motion behandlas på annat ställe i dettayttrande.Förslagen innebär i korthet följande.För att främja de arbetslösas möjligheter till arbete i den rådandelågkonjunkturen är det nödvändigt att ge dispens från lagen omanställningsskydd (LAS). De arbetslösa skall kunna få tillfällig anställningmed bibehållet arbetslöshetsunderstöd. Arbetsgivaren betalar mellanskillnadenupp till avtalsenlig eller marknadsmässig lön. Vissa regler utfärdas för attförhindra missbruk (yrkande 8).Ett modernt lärlingssystem bör införas med löner som står i rimlig proportiontill vad ungdomarna kan tillföra produktionen (yrkande 9).Arbetsrätten behöver förändras och moderniseras. Därför måste arbetet inomArbetsrättsutredningen fortgå i ursprunglig riktning (yrkandena 12 och 14).Arbetslöshetsförsäkringen, som inte bör handhas av fackföreningarna,reformeras och byggs upp i tre steg. Staten skall stå för ett grundskydd undermaximalt . Arbetsgivare tecknar en obligatorisk privat försäkring upptill viss inkomstrelaterad nivå därutöver. För ytterligare inkomstbortfall kanden enskilde teckna frivillig privatförsäkring; det kan ske även genomkollektiva fackföreningsförsäkringar (yrkandena 16 och 17).Arbetsmarknadsutskottet gör följande bedömning med anledning av förslagenfrån Ny demokrati.Sådana arbetsmarknadspolitiska åtgärder som riskerar att störa den ordinariearbetsmarknaden bör enligt utskottets mening undvikas så långt som möjligt.Utskottet ser i detta hänseende en stor risk med det system som förordas inyd-motionen, där arbetslösa skulle få möjlighet att utföra vanligt arbete iföretagen med bibehållen arbetslöshetsersättning. Ett av de syften som fårantas ligga bakom motionen -- att förhindra passiva kontantstöd -- kantillgodoses på andra och enligt utskottets mening bättre sätt. Utskottetåterkommer senare till propositionens förslag om en ny arbetsmarknadspolitiskåtgärd, arbetslivsutveckling.När det gäller förslaget om ett lärlingssystem vill utskottet hänvisa tillriksdagens beslut om vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. (prop.1991/92:157, UbU 26, rskr. 311) som innebär bl.a. att en ny utbildning förlärlingar införs i gymnasieskolan inom ramen för individuella program. Den nyalärlingsutbildningen skall vara en kombination av sådan utbildning som sker iett företags regi, inom ramen för ett anställningsförhållande, och studier avvissa ämnen i gymnasieskolan. Lärlingarnas anställningsförhållanden under dentid de är i företagen är en fråga för parterna på arbetsmarknaden att kommaöverens om.Frågan om och de av den borgerliga regeringenutfärdade direktiven (dir. 1991:118) är föremål fördiskussioner. Socialdemokraterna har framfört önskemål om att utredningen skalltillföras kompletterande utredningsuppdrag. Efter samråd skall, enligt vad somframgår av propositionen, tilläggsdirektiv på dessa områden övervägas. Medhänsyn härtill bör enligt arbetsmarknadsutskottets mening inte nugöra något uttalande rörande det fortsatta utredningsarbetet.