bet · GF01KrU16 · 1992-03-19 00:00:00 — beträffande medelsanvisningen till Stöd till turismatt med bifall till motion 1991/92:N270 och medanledning av regeringens förslag och av motionerna1991/92:Kr508 yrkande 2, 1991/92:Kr515 yrkandena 5, 7 och 8till Stöd till turism för /93 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på123000000kr.,17. beträffande medelsanvisningen till Särskildaavvecklingskostnader för turistrådatt avslår regeringens förslag.I propositionen framlagt förslag tillLag om upphävande av lagen (1984:477) om beslutanderättför turistråd Härigenom föreskrivs att lagen (1984:477) om beslutanderättför turistråd skall upphöra att gälla vid utgången avjuni 1992. Vad som i 2 § den upphävda lagen sägs omtystnadsplikt skall dock fortfarande gälla.Av kulturutskottet ordnad offentlig utfrågning omturistbranschens villkor m.m.Bilaga 2Tid: kl. 9.00--12.00Plats: Andrakammarsalen, riksdagshusetDeltagarförteckningInbjudnaFrån näringsdepartementet:Statsrådet (endast )Politiskt sakkunniga (endast )i län:Landshövdingen i län:Landshövdingen turistråd:Styrelsens ordförande direktören ordföranden ()Styrelseledamoten (A&L Resebyrå)Förbundsdirektören , landshövding direktören direktören ordföranden direktören och suppleanter i utskottetÅke (), ordförande, (),(), (), (),(), (), (), (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), BertKarlsson (nyd) och ().Nedan följer en utskrift av vad som förekommit vidutfrågningen. Utskottet har berett deltagarna tillfälle att görakorrigeringar och -- i begränsad omfattning -- föreslåförtydliganden i utskriften av resp. inlägg.Ordförande (): Jag vill hälsa alla varmtvälkomna hit.Den som gör en resa har någonting att berätta. Detta tyskaordstäv ger i stor utsträckning innehållet iturismen i det tjugonde århundradet. Resan är i sig ett mål. Menresan kan också ha ett mål. Det kan vara en plats, nyaupplevelser eller en fördjupning av tidigare.Dagens utfrågning inför kulturutskottet sker i anslutning tillvår behandling av anslaget Stöd till turism och Sverigesturistråd. Den innefattar därmed branschens villkor och hurtillgängliga resurser kan användas för turismens utveckling.Utskottets syfte är att söka få fram så mycket fakta och såmånga synpunkter som möjligt inför vår behandling av turismen.Första delen av denna hearing är avsedd att innehållainledningsanföranden vardera av de särskiltinbjudna, dock ger vi . Efter en kortarekaffepaus börjar sedan utfrågning. kommervi att få höra näringsminister , varpå en nyfrågeomgång följer.Listan över representerade organisationer och institutionerfinns delad. Ni är alla varmt välkomna hit. Jaglämnar först ordet till landshövdingen i , ThorstenAndersson. Varsågod!Thorsten : Ordförande, ärade utskottsledamöter!Som representant för ett av mest utpräglade turistlän,, väljer jag att uppehålla mig vid ett av de ärenden somtogs upp i inbjudan, nämligen turistbranschens ekonomiskavillkor.Knappast någon annan näringsgren än turismen har så vidsträcktbetydelse för andra sektorer, så stor påverkan inom andranäringsområden som turismen. Den har en mycket stormultiplikatoreffekt. För i synnerhet glest befolkade regioner,som vårt län, har turismen särskilt stor betydelse när detgäller att skapa sysselsättning och att bibehålla en levandelandsbygd. Det gäller faktiskt inte enbart under den i vårt landkorta turistsäsongen.Vi har på norra livsmedelsaffärer som tar in 60--70 %av sin omsättning under några korta semesterveckor. Om de intehade haft denna omsättning, hade dessa butiker icke kunnatupprätthålla sin service , till stortförfång för de åretruntboende. Samma sak gäller den omfattandegårdsbutikverksamhet som håller på att byggas upp i vårt län.Orsakerna till minskningen av turismen ,1990 och 1991, var som alla här känner till lågkonjunkturen,vissa effekter av skattereformen och internationella kriser. FörGotlands del tillkommer de höga persontransportkostnaderna ochden uppmärksamhet som de fick i massmedia. Som ny landshövdinghar jag märkt att det många vet om är att det är högapersontransportkostnader för att ta sig dit. Det var någontingsom gjorde att besöksfrekvensen minskade.Trots detta kan man säga att som semesterområde försommarsäsongen har hävdat sig väl . Denhögsta noteringen var 1989. Då var det inte mindre än 500 000besökare som kom till oss. Det innebar en omsättning för vårtlilla län på och en årssysselsättning påöver 2 000 anställda. Det motsvarade 7--av länets totalaantal sysselsatta, alltså mer än dubbelt så mycket som gällerför jordbruket på fastlandet.Nu har visserligen en nedgång skett även hos oss. Det innebär70000 turister färre , en omsättningsminskning på100--och 300 årsverken mindre. Detta harnaturligtvis särskilt drabbat säsongsanställda och ungdomar. Dethar sin särskilda dimension eftersom turismen för väldigt mångaungdomar har varit den första arbetsplatskontakten. Detta harockså lett till att investeringar i nya anläggningar nästan helthar upphört.Trots detta vill jag påstå att den gotländska turistnäringenjust , inför den nya säsongen, står bättre än någongång tidigare. Vi har länge satsat på natur- och kulturturism.Vi har skapat bättre mottagningsservice och mycket annat sådant.Vi har fått till stånd ett bättre differentierat utbud avboendeanläggningar och vi har satsat på utlandsturism.Kryssningsresenärer kommer ofta till vårt län. En särskilddimension får naturligtvis det som har hänt österut med tanke påGotlands läge mitt i Östersjön.För att dessa satsningar skall fortsätta att utvecklaspositivt krävs naturligtvis insatser på lokal och regional nivå.Vår länsstyrelse har satsat mycket . Det ärnaturligtvis viktigt att vi som länsstyrelse får fortsattmöjlighet att satsa på och medverka i detta arbete.Självklart krävs det mycket av näringen själv, och där skullejag faktiskt vilja efterlysa ett något ökat engagemang. Deträcker inte med ett stort lokalt och regionalt engagemang. Detkrävs en stark signal från statsmakterna. Denna hearing är ensådan signal faktiskt. Det har också funnits en hel del positivatecken som har noterats, det skall jag också säga. Generellainsatser för småföretagsamheten är mycket värdefullaför turistnäringen, eftersom den utmärks av ett stort antalsmåföretag. Den sänkta momsen m.m. är naturligtvis mycket bra,men sannolikt är inte detta tillräckligt. Man kan fråga sig omstaten bör engagera sig mer, om staten bör fortsätta attengagera sig i turistnäringen. Jag tycker att det är rimligt attställa den frågan, eftersom det görs avregleringar på så mångaandra områden och skyddsnät dras bort.Som jag nämnde består turistnäringen av ett stort antalsmåföretag. I näringen finns en blandning av kommersiella,ideella och offentliga aktörer. Samhället svarar för en stor delav turistprodukten, inte minst när det gäller infrastrukturen,men även i andra former som natur- och kulturturism. Kostnadernaför turismen bärs till största delen av turistsektorn själv. Menintäkterna kommer i stor omfattning andra branscher till del.Dessa branscher är inte särskilt motiverade till satsningar inomturismområdet. Detta gör att det är rimligt att staten tar påsig vissa samordningsuppgifter och även svarar för en del avkostnaderna. Tänk på multiplikatoreffekten, som jag talade omtidigare.Den här näringen kan knappast liknas vid andra näringsgrenar,vilket det jag nu har sagt visar. Av det skälet finner vi detmotiverat med en stadigvarande finansiell medverkan från statenssida enligt en modell som inte nödvändigtvis behöver motsvaradagens organisation i turistråd. Staten borde enligtvår mening svara för en samordnande organisation, medkoncentration på fyra uppgifter:1. Inhämta och förmedla kunskap om den här speciellanäringens problem och möjligheter.2. Initiera produkt- och affärsutveckling.4. Samordna den utländska marknadsföringen.Sven : Herr ordförande, riksdagsledamöter! Inte inågot län i spelar turismen så stor roll som den gör iJämtlands län. Inget län har tillnärmelsevis sådana intäkter avturismen per invånare som har. De övriga kommer långt efter.Av en arbetskraft som omfattar ungefär 75 000 människor är10 000 verksamma i turistnäringen. Siffran omfattar både hel-och deltidsarbetande. I Åre kommun var 1990 turistnäringen denstörsta arbetsgivaren av alla. har i alla länetskommuner den offentliga sektorn varit störst, men det året blevturistnäringen den största arbetsgivaren. Tyvärr är vi tillbakai det gamla läget 1991, och den offentliga sektorn är störst.Vi tog 1990 in ungefär 2,5 miljarder på turismen. Det var, somThorsten har sagt, av mycket stor betydelse, inte baraför näringen själv, utan för en mängd kringverksamheter. Tar manbort turistsektorn i Åre och västra finns det ingenöverlevnadsmöjlighet. Det blir ödemark. Det finns även andraområden i länet som är utomordentligt beroende av turismen.Vi hade en mycket fin utveckling . Vi tog vad gäller vinterturismenbetydande marknadsandelar ifrån alpländerna. har det tyvärrvänt. Vi ser att turistströmmen minskar. Den gick ned medungefär . Det skapar naturligtvis stora problemför en rad företag.Varför har det blivit så? var inne på detlitet grand. Lågkonjunkturen inverkar naturligtvis. Vi har etthögt kostnadsläge, och i det sammanhanget har utan tvivel denhöga beskattningen, momsen, på turistnäringen stor betydelse.Det handlar inte bara om, som man gärna vill tycka iStockholmsmedia, priset på restaurang- och hotelltjänster. Föross har momsen på kollektiva transportmedel minst lika storbetydelse. Den är negativ, inte bara för turistnäringen, utanför hela befolkningen. har blivit betydligt mer avlångtsedan den momsen infördes.Vi ser det som nödvändigt att vidta åtgärder på ett flertalområden för att stärka turistnäringen. För samhället ärinfrastrukturen allra viktigast. Vi har i Sverigessämsta länsvägnät. Ungefär hälften av vägarna är fortfarandegrusvägar. Vi vet att rader av turister, både de som kommer medbil och de som kommer med buss, varje vår vid tjällossningstidenkör fast och inte kommer fram. Bussförare vägrar att köra överhuvud taget, därför att vägarna är så dåliga. Där behövs detåtgärder. Det gäller naturligtvis inte bara den här näringen,det gäller hela befolkningen och hela näringslivet.Järnvägen behöver förbättras. Det pågår en del arbeten.Järnvägstransporterna från behöver snabbas upp, ochman bör förbättra banan mot ytterligare.Vi behöver ytterligare reducering av momsen. Alla partier ilänsstyrelsens styrelse har enhälligt sagt att momsen skall nedtill den nivå som gäller i våra viktigaste konkurrentländer. Detär 10--. Där bör den hamna. Först då kan man säga att det ären rimlig konkurrenssituation.Jag har själv väckt ett förslag om att man skall titta påföretagens rätt att utan vidare förlägga konferenser, för vilketändamål som helst, utomlands och sedan dra av kostnaderna påskatten. Att ge en kurs i svensk skatterätt i ellerpå och sedan dra av alltihop tycker jag är fullständigtfel. Jag har i funnit ett system för att pröva om detär rimligt att förlägga kursen utomlands eller inte. Detsystemet har man haft i . Det har fungerat bra,säger de. Jag tycker att vi skall titta på det i också.Vi vill ha kvar. Vi vet att de små företagen --och vår turistnäring domineras av små företag, det gäller helanorrländska inlandet -- behöver hjälp av . behöver hjälpa till med attmarknadsföra utomlands, det behöver hjälpa till med attbygga upp informationssystem omkring turistnäringen. Där villjag peka på ett mycket fint samarbete mellan ochJämtlands län, framför allt med högskolan i . Därhåller vi på att bygga upp turistdatabaser som faktiskt väckerinternationell uppmärksamhet och som vi definitivt vill byggavidare på. Släpper man detta fritt och säger att näringen självskall ta hand om marknadsföringen, tror vi att det blir som såofta annars, nämligen att starka företag i taröver och marknadsför . Det blir just inte mycket sagtom vare sig inland eller , för den delen.Vi tror på en framtid för turistnäringen i . Vimåste tro på det. Det är en av våra viktigaste näringar. Detfinns betydande framtidstro inom näringen. Med rätt insatserfrån statsmakternas sida kan näringen utvecklas ytterligare, blistarkare, ge fler jobb och ge mer pengar i länet, vilket ärmycket betydelsefullt för framtiden.Ulf : Herr ordförande, riksdagsledamöter!Internationell expertis är enig om att turismen kommer attfortsätta att expandera starkt. Vi vet alla att även ifortsättningen kommer att ha en stark position. Bakom dettaligger en hel del kunnande om de framtida konsumtionsmönstren.Vi vet att resandet blir alltmer individuellt. Vi vet attresenärerna kräver mer av aktivt innehåll, ofta förknippat mednatur och kultur. Sådana faktorer som miljö, infrastruktur ochgott om plats blir allt viktigare som konkurrensmedel. Om manförsöker bedöma framtiden är det lätt att komma till slutsatsenatt är ett av de länder som verkligen har möjligheteratt leverera den typ av produkter som våra turister kommer attefterfråga framöver. De främsta hindren är, vilket är känt,den generella kostnadsnivån. Men den kan man och håller man påatt åtgärda.Om man nu omvandlar de här möjligheterna till en tydligturistpolitik, med ett kraftfullt agerande bakom, skulle detvara till stor fördel för både den privata och den offentligasektorn. Det finns goda erfarenheter av hur man kan lyckas meddetta att hämta från , , och ,för att nämna exempel.Frågan är naturligtvis om det behövs ett nationelltturistorgan i den framtida utvecklingen. Vi vet att man just ,både i och i , diskuterar att avvecklabranschstöd. I den debatten har naturligtvis också turistrådenfigurerat.I början av den här veckan offentliggjordes propositionen omSveriges exportråd. Den är verkligen både högaktuell ochintressant att läsa. Där står bl.a. att stöd till branscher kanaccepteras om det är samhällsekonomiskt motiverat och avstrategisk betydelse samt att särskilda åtgärder bör vidtas föratt främja små och medelstora företags export ochinternationalisering.Jag kan inte annat än förstå att de argumenten är ett klartoch tydligt uttalat stöd för ett nationellt turistorgan, isynnerhet om man kombinerar detta med en hel del andra välkändaargument, nämligen att marknadsföringen av ett land som resmålkräver någon form av sammanhållande neutral plattform. Dettagäller i synnerhet i en så heterogen bransch som turismen är.Det är mer eller mindre internationell kutym att staten ärengagerad i denna typ av verksamheter. Det har blivit en del iden internationella konkurrensen. Den offentliga sektorn är defacto också ägare till en stor del av det turistutbud som skallmarknadsföras internationellt. Marknadskunnande, service tillkonsumenter och massmedia är konkurrensmedel som de facto ocksåkräver en delfinansiering från staten. Om man gör en striktkostnads- och intäktskalkyl är det staten som ytterst blir denverkliga vinnaren på ett sådant engagemang.Det finns många motiv, men jag skall stanna där. Helt klart äratt en stenhård internationell konkurrens kräver mer än enpositiv Sverigebild via ambassader, konsulat ochhandelssekreterare. Dessa krav kan ett nationellt turistorganklara. Jag är helt övertygad om att när denna debatt närmarevåren går mot sitt slut kommer vi att återfinna någon form avnationellt turistorgan.Vad krävs då för att ett nationellt turistorgan skall ha godaförutsättningar att lyckas ? Det är få verksamhetersom har varit så debatterade som turistråd. Det ger, ominte annat, en stor praktisk erfarenhet att ösa ur. Vi står, detvet vi alla, inför en tydlig förändring. Det kan inte längreifrågasättas. Vi kan naturligtvis ha bestämda åsikter om hur dethar gått till. Men befinner vi oss i ett läge där litepragmatism och sunt förnuft skulle kunna skapa ett gynnsamt lägeför framtiden. Jag skulle vilja lyfta fram fyra saker som jag,med vår erfarenhet, tycker är särskilt viktiga att tänka på närman skapar det framtida nationella turistorganet.För det första gäller det ägandet. Det är viktigt att ägandetblir brett och att detta breda ägande garanteras långsiktigt.Ett turistorgan blir inte internationellt accepterat om detfinns minsta misstanke om att det representerar enskilda företageller företagsgrupper.För det andra handlar det om uppdraget. Vårt uppdrag har varitbrett och otydligt. Konsekvenserna är kända. ST har haft sinaåsikter om det. bör högsta prioritet ges åt att tydliggöradet framtida uppdraget, så att vi slipper uppslitandediskussioner kring olika resursprioriteringar. Jag vet att detinte är någon lätt uppgift, men alla ansträngningar i den vägenkommer att belönas med bättre effektivitet i framtiden.För det tredje har vi långsiktigheten. Styrkan i ett välfungerande nationellt turistorgan är möjligheten till ettlångsiktigt agerande, mer långsiktigt än många små ochmedelstora företag har möjlighet till. Därför bör uppgörelsenmellan stat och privata intressenter åtminstone varatreårig.För det fjärde och slutligen, resultaten. Även resultaten börman diskutera redan nu och göra dem så tydliga som det praktisktär möjligt. Vi står inför en omvälvande rollförändring ombranschen skall vara den agerande och drivande parten ochregeringen den som står på andra sidan och ställer krav.Jag skulle också vilja beröra övergången till en framtidaturistorganisation. Turistorganisationer, både i och iutlandet, har fått och kommer att få leva med en mängdsynpunkter på hur man prioriterar och genomför sitt jobb. Viinom glädjer oss åt ett allt större positivtengagemang från externa intressenter . Det harvarit mycket tydligt . Självfallet harockså berättigad kritik förts fram. Vi har så långt vi harkunnat försökt att rätta oss efter den kritiken. Vi har gjortstora investeringar och är nu framme vid en skördetid.Vi beklagar att den politiska ledningen, somST:s framtid har behandlats, inte fört någon som helst dialogmed oss. I stället har vi fått utstå kritik av den politiskaledningen via massmedia. Tre omfattande utredningar av ST haranvänts som argument i den här kritiken. De här utredningarnahar inte, som det sagts i massmedia, sablat ned Turistrådettotalt. En strikt genomgång av dem visar i stället på ettovanligt stöd för arbete. Kritiken, i synnerhet ide två stora utredningar som omfattar den totala verksamheten,är riktad mot formuleringen av uppdraget till ST och därmed motST:s uppdragsgivare, dvs. regering och riksdag. Det är väl käntinom departementet. ST:s personal är tillräckligt pressadutan att behöva attackeras offentligt med ovederhäftig kritik. Isynnerhet när det inte för saken framåt.Det är viktigt att och konstruktivtnyttja den kompetens, den kunskap, den teknologi och defungerande nätverk som finns inom . Det är bråttom,det är mycket bråttom. Vi har tydliga direktiv om att avvecklaverksamheten, och vi står sannolikt utan lokaler i de nordiskaländerna och i från i dag.Redan nu är det aktuellt för oss att lämna ifrån oss ytterstvärdefulla platser på ledande internationella mässor, lägen somandra länder slåss om att komma över. Vi brukar handplocka ochlotsa ungefär 500--600 journalister och TV-team genom Sverigevarje år. Det har en enorm internationell genomslagskraft. Vimåste nu stoppa alla planerade resor för dem som skulle hakommit hit för att göra reportage . Fleratusen enskilda konsumentförfrågningar kan vi tvingaslämna obesvarade eller hänvisa till ambassader och konsulat. Nikan alla föreställa er vad som kommer att hända med derastelefonväxlar.Kampanjer för sommar och vinter planläggs och finansieras justvid . Det är det vi skulle ha gjort nu för1993. Vi är självfallet beredda att göra allt i vår förmåga föratt underlätta en övergång. Vi är även beredda att ta risker föratt klara det jobbet. Men vi behöver omgående en part att träffauppgörelser med. Det gäller att agera snabbt , för att rädda1993. Jag kan försäkra er att våra närmaste konkurrenter, inteminst i grannländerna, är synnerligen aktiva just nu för attutnyttja det läge som turistråd har hamnat i, så att dekan ta ytterligare marknadsandelar. Ni kommer att få se detsnart, inte minst på den svenska marknaden.Vi får inte heller glömma att den mångfald uppgifter som vi har sannolikt inte kommer att rymmas i en framtidaorganisation, om uppdrag nu renodlas. Det är ocksåhög tid att bringa reda i dess framtid. Det finns både uppgifteroch investeringar som förtjänar ett bättre öde än att försvinna.Om vi alla besjälas av sunt förnuft och en vilja till samarbete,kan dagens situation omvandlas till en bra framtid för svenskturism. Det är väl ändå det som är vår uppgift.Björn : Herr ordförande, äraderiksdagsledamöter! Jag vill från branschens sida först ochfrämst tacka för att vi har fått denna möjlighet att träffautskottet och att presentera oss. Det uppskattar vi mycket.Jag skall försöka ge en bild av rese- och turistindustrin ochsamtidigt presentera och vaddet är vi vill.I är världens största industri den kanske mestbortglömda. Rese- och turistindustrin är en av världens störstaindustrier och enligt de flesta bedömare den industri somberäknas växa mest . I är dock denna industrinästan helt okänd. Ändå sysselsatte man 1990 ca 235 000människor i 21 000 företag. Rese- och turistindustrinsysselsatte således lika många som sex störstaindustrier, , , , , och Stora, tillsammans.Vad kan det bero på att en så tung industri väger så lätt iSverige? En orsak kan vara att vi inte har haft något gemensamtorgan som bevakat och framfört våra viktiga frågor. För att rådabot på detta bildades en paraplyorganisation, , som förkortas RRF. För att Sverigeskall få ett heltäckande organ för vår industri bordeorganisationen även omfatta , , och representanter för helaSverigeturismen. Diskussioner i positiv anda pågår mellan RRFoch SHR om bildandet av ett sådant organ. Många anser att detdanska skulle kunna vara en bra förebild.I samband med turistmomsfrågan enades branschen i Svenskarese- och turistindustrins samarbetsgrupp. Samarbetet där hargått mycket bra, och alla engagerade sig med stor kraft i dennaför branschen så väldigt viktiga fråga. Sänkningen av momsentill var bra, men inte alls tillräcklig för att vi skullefå den konkurrenskraft som behövs. Vi jobbar vidare för attförsöka få momsen i nivå med EG-ländernas.En annan ytterst viktig fråga där branschorganisationernaagerat gemensamt handlar om vara eller icke vara. Ihöstas deklarerade som bekant regeringen att man ville lägga nedSveriges turistråd efter , och att man var bereddatt satsa ett engångsbelopp på 50 miljoner om branschen satsademotsvarande belopp.Beskedet kom som en chock för oss i branschen. Skulle densvenska reseindustrin få ytterligare en dolkstöt i ryggen? Ävenom turistråd fått en del kritik ville säkertingen i branschen att det helt skulle läggas ned.Vid ett möte , till vilket ett tjugofemtalrepresentanter för hela branschen var inbjudna, fick vi beskedetav ministern. En förhandlingsgrupp, som består av ,, , , , FÖRST, ochundertecknad från RRF utsågs, och har diskussionermed departementet pågått. Jag vill framhålla att dessadiskussioner förts i en mycket positiv anda och att vi hoppas påatt snart kunna presentera en lösning på frågan. Jag hoppas attministern när han anländer hit återkommer till detta.RRF:s syfte och målsättning är att arbeta aktivt för attfrämja utvecklingen av reseindustrin i . Genom sakkunnigoch kontinuerlig information vill vi öka kunskapen omreseindustrin och verka för god ekonomi och sundakonkurrensförhållanden. Vi vill utveckla och främja etik, teknikoch utbildning, goda relationer med myndigheter, näringsliv ochorganisationer i övrigt, inte minst massmedia.Vi vill påverka utvecklingen i gynnsam riktning, och därförarbetar vi aktivt för att påverka riksdag och regering ochmyndigheter över huvud taget för kunna säkerställa att förbundetutgör en remissinstans i frågor som berör oss och att virepresenteras i nämnder och projektgrupper. Vi vill hållaregering, departement och riksdag à jour med industrinsutvecklingsmöjligheter och problem. För oss är det av avgörandeintresse att reseindustrins politiskt betingademarknadsförutsättningar anpassas till en internationell nivå.Industrins förankring i vill vi också diskutera.