bet · GG01BoU8 · 1992-12-03 00:00:00 — 1 Senaste lydelse 1992:785 2 Senaste lydelse 1991:387 Regeringens förslag Utskottets förslag beslut i övrigt enligt denna lag får överklagas hos Statens jordbruksverk.Jordbruksverkets beslut får överklagas hos regeringen. Verketsbeslut i en överklagad fråga som avser upplåtelse av rätt tilljakt efter älg får dock överklagas endast av sameby.Kulturutskottets yttrande1992/93:KrU2yBilaga 3Samerna och samisk kultur m.m.Till bostadsutskottetBostadsutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:32 bilagorna 2 och 3 om samerna och samisk kultur m.m.jämte motioner samt den under allmänna motionstiden väcktamotionen 1991/92:Bo602.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över propositionensbilaga 3 Den samiska kulturen samt motionerna 1992/93:Bo8yrkande 6, 1992/93:Bo13, 1992/93:Bo14 yrkande 5 och 1992/93:Bo16yrkande 3.UtskottetI propositionens bilaga 3 (s. 192--197) behandlas frågor omden samiska kulturen. Inledningsvis erinras om att ett särskiltbidrag till samisk kultur infördes vid /77 (prop.1976/77:80, bet. KrU 1976/77:43, rskr. 1976/77:289).Kulturutskottet vill erinra om att utskottet vid nämndatillfälle instämde i vad som anfördes i propositionen om att detvar principiellt viktigt att samerna kunde utnyttja de allmännastatsbidrag och stödformer som stod till buds förallmänkulturell verksamhet och att det fanns anledning attbevaka att de statliga åtgärderna på kulturområdet iförekommande fall verkligen bidrog till att förbättra samernaskultursituation. Vid fördelningen av de medel som anvisades tillstatligt kulturstöd skulle således hänsyn tas till den samiskaminoritetens behov. Även med en sådan förstärkt bevakning kundedet enligt kulturutskottets mening finnas områden där generellastödformer av olika skäl inte kunde utnyttjas av samerna. Isyfte att tillgodose sådana behov tillstyrkte utskottet att ettsärskilt bidrag till samisk kultur infördes att fördelas efterprioriteringar som gjorts av samerna själva (bet. KrU 1976/77:43s. 7).I den nu aktuella propositionen bereds tillfälle attta del av vad som anförts om ett ökat stöd till den samiskakulturen. Regeringen avser att återkomma i samband med förslagettill statsbudget för /94 med förslag om en ökningav bidraget till samisk kultur med inemot 2,5 miljoner kronor.Av dessa medel avser stöd till en särskildorganisation för sameslöjd. Stöd till en sådan organisationutgör enligt föredragande statsrådets mening ett naturligt led iden positiva särbehandlingen av samisk kultur. Medlen börhandhas av och innan detta har trätt i funktion avSamefondens kulturdelegation. av denaviserade ökningen av bidraget till samisk kultur avser samiskbiblioteksservice. Även i detta fall bör samerna självabestämma hur arbetet bör byggas upp. Enligt föredragandestatsrådet är det inte möjligt att i dagens ekonomiska situationföreslå särskilda medel för ett av sameorganisationer,i och Åre kommun aktualiserat projektbenämnt Gaaltie -- samiskt konst- och kulturcentrum.Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförts ipropositionen i fråga om sameslöjden, biblioteksservice ochGaaltie -- samiskt konst- och kulturcentrum.Riksdagen bereds vidare tillfälle att ta del av vad som anförsi propositionen om sameradio och -TV.Enligt beslut om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten inför avtalsperioden --den 31december 1996 skall de totala resurserna för verksamhet påminoritets- och invandrarspråk vara minst oförändrade ijämförelse med (prop. 1991/92:140, bet.1991/92:KrU28 s. 28--29, rskr. 1991/92:329). Inför den nyaavtalsperioden -- liksom inför tidigare avtalsperioder, fr.o.m.år 1978 -- har det från riksdag och regering betonats att detfinns särskilda skäl som motiverar programservice på samiska istörre utsträckning än vad som motiveras av samernas antal.Riksdagsbeslutet innebär vidare att riksdag och regering angerendast allmänna riktlinjer för programverksamheten vid publicservice-företagen och att beslut om distriktsorganisationankommer på dessa företag.Föredragande statsrådet anför i den nu aktuella propositionenatt några detaljerade villkor inte bör ställas om hurverksamheten skall utformas. Vidare framhåller statsrådet att,om beslutar i enlighet med regeringens förslag iproposition 1992/93:70 om privat lokalradio, samerna kommer attkunna dra nytta av den större mångfald inom etermedieområdet somförslagen i denna proposition innebär.Riksdagen bör enligt motion Bo16 (kds) inte nu ta ställningtill propositionen i den del den rör sameradio och -TV (yrkande3). I stället bör denna del av propositionen remitteras föryttrande till , när detta inrättats och startat sinverksamhet. Först därefter bör behandla frågan, dvs.hösten 1993.Enligt motion Bo13 (s) bör som sin mening geregeringen till känna att det behövs dels en handlings- ochutvecklingsplan för sameradio och -TV (yrkande 1), dels ensammanhållen samisk etermedieenhet (yrkande 2). Motionärernaframhåller att de samiska etermediefrågorna är en nationellangelägenhet och att verksamheten har stor betydelse för densamiska identiteten, traditionen, kulturen och språket. Den imotionen föreslagna särskilda etermedieenheten för samerna börutarbeta och fastställa planer och mål för samisk radio och TVoch genomföra det som uppställs i dem. Enheten bör ges resursertill att utveckla och bredda programverksamheten och ökasändningen av samnordiska program.De frågor om radio och TV som tas upp i den nu aktuellapropositionen -- utöver de mera övergripande frågor somriksdagen enligt den i det föregående lämnade redovisningenredan våren 1992 beslutat om -- gäller sådanverksamhetsplanering, organisation m.m. som det ankommer påpublic service-företagen att besluta om.Kulturutskottet anser mot denna bakgrund att behandlingen avpropositionen i den nu aktuella delen inte bör uppskjutas iavvaktan på att inrättas. får tillfälleatt i senare sammanhang, bl.a. inför kommande avtalsperioder,framföra de eventuella krav på förändrade riktlinjer förverksamheten som då kan vara aktuella. Med det anförda avstyrkerutskottet yrkande 3 i motion Bo16.Kraven i motion Bo13 avser sådana frågor som det ankommer påprogramföretagen att själva besluta om. Det är således företagensom beslutar om i vilka former planering och utveckling skallske.När det gäller den i motionen begärda särskildaetermedieenheten vill utskottet erinra om att det enligtriksdagsbeslutet är programbolagen som skall bestämmaom hur de kan lösa det framtida samarbetet genomöverenskommelser sinsemellan när det gäller samordningen m.m.beträffande bl.a. minoritetsprogrammen. Utskottet förutsätteratt bolagen härvidlag finner sådana lösningar som främjar bl.a.den samiska programverksamheten.Kulturutskottet vill i sammanhanget dessutom anföra följande.Utskottet förutsätter självfallet att public service-företagenunder nästa avtalsperiod planerar verksamheten på ett sådantsätt att programservicen på samiska uppfyller de mål ochriktlinjer som beslut innebär. Inom ramenför de ökade ekonomiska resurser som ställs till företagensförfogande bör utrymme finnas för den prioritering av bl.a. densamiska programverksamheten som godkänt.Enligt vad utskottet inhämtat kommer resurserna för sändningarpå finska, samiska och tornedalsfinska att förstärkas. Hur denya resurserna skall fördelas mellan lokal- och riksverksamhetskall fastställas . Försöksverksamhet skall enligt vadutskottet också inhämtat genomföras i syfte att vinnaerfarenheter inför möjligheten att etablera ensärskild radiokanal för minoritets- och invandrarspråksservice.Utskottet har vidare inhämtat att Sameradion fr.o.m. den 1januari 1993 kommer att utgöra en egen redaktion inom P2 meddrygt tio tjänster. De rikstäckande sameprogrammen i P2 kommeratt omfatta sammanlagt nästa år.Nyhetssändningarna morgontid måndag--fredag inkluderarsamnordiska sändningar i samarbete mellan norska, svenska ochfinska sameradion.Utskottet förutsätter att resurser också avsätts förutveckling av den samnordiska programverksamheten.Vidare har utskottet inhämtat att sameredaktionen skall sändanyheter under av sändningstiden. I övrigt harredaktionen stor frihet att bestämma över programverksamheten.Med det anförda avstyrker kulturutskottet motion Bo13yrkandena 1 och 2.Riksdagen bör enligt motion Bo14 (s) begära att regeringenförelägger ett förslag till lösning av frågan omstatligt stöd till sameidrotten (yrkande 5). Motionärernaanför att den samiska idrottsverksamheten inte endast är enfråga om idrottsligt tävlande utan även en fråga om att ta varapå traditionella värden i samiskt samhällsliv. Genom attföreningsverksamheten är organiserad på ett annat sätt än inomde förbund som får statligt stöd via fallersamernas idrottsföreningar utanför dagens stödordning. Imotionen exemplifieras detta genom att hänvisning görs till attviss förening som har en nordisk bas inte kunnat erhållaverksamhetsbidrag. Eftersom samisk idrottsrörelse enligtmotionen inte kan inordnas i Riksidrottsförbundetsorganisationsform, anser motionärerna att samisk idrottsrörelsebör kunna få statligt stöd i annan form, t.ex. på samma sätt somvissa s.k. främjandeorganisationer erhåller stöd.Kulturutskottet instämmer i motionärernas uppfattning att detär viktigt att den samiska idrottsverksamheten kan erhållastatligt stöd, bl.a. mot bakgrund av att den är en del av detsamiska samhället och traditionen.Den samiska idrotten kan erhålla statligt stöd viaRiksidrottsförbundet i den mån de samiska föreningarna väljersamma organisationsform som tillämpas av förbund anslutna tillRiksidrottsförbundet.Utskottet har inhämtat att den samiska idrotten under en följdav år har erhållit statligt stöd -- både i form avverksamhetsbidrag och projektbidrag till samiskaidrottsorganisationer -- från Samefondens kulturdelegation. Desenaste fyra budgetåren har tre olika samiska idrottsförbundfått bidrag från kulturdelegationen. /92 erhöllSvenska samernas idrottsförbund ett verksamhetsbidrag på150000 kronor och ett engångsbidrag till kanslikostnader på50000 kronor. Vidare erhöll , somär en organisation verksam i , och , ettprojektbidrag för på . Samisk idrott fårockså medel från föridrottsutbyte mellan länderna.Kulturutskottet anser att det är viktigt att den samiskaidrotten får stöd på både nationell och nordisk bas. Utskottetförutsätter att , som övertaransvaret för bidraget till samisk kultur från Samefondenskulturdelegation, fortsätter att stödja den samiska idrotten.Kulturutskottet anser mot bakgrund av det anförda att det intefinns skäl för att hos regeringen begära förslag annan lösning av frågan om i vilka former statligt bidragskall ges till den samiska idrottsverksamheten. Kulturutskottetanser att det bör ankomma på att prövahuruvida bidrag bör lämnas i annan form och att -- om så bedömserforderligt -- lämna förslag i frågan. bör medhänvisning till det anförda avstyrka motion Bo14 yrkande 5.Staten bör enligt motion Bo8 (nyd) ta initiativ till att skapabättre förutsättningar för jakt- och fisketurism samt annanturism ovanför odlingsgränsen och i renbetesfjällen, främst iNorrbotten och (yrkande 6). Staten bör också tainitiativ till marknadsföring, inom och utom landet, av främstNorrbotten och som turistland.Kulturutskottet behandlade vid föregående frågan omstatens insatser inom turistområdet (prop. 1991/92:100 bil. 13punkt B 3, bet. 1991/92:KrU16, rskr. 1991/92:196). Riksdagengodkände därvid att statens insatser främst borde vara att delspåverka Sverigebilden utomlands genom att sprida allmänutlandsinriktad Sverigeinformation, dels bistå med sådanaexportfrämjande marknadsföringsinsatser som kommerturistbranschen i dess helhet till godo. beslöt vidareatt en ny statlig myndighet skulle inrättas för att upphandlamarknadsföringstjänster och samordna statens internationellainsatser för turismen. Då det gäller främjande av turismen inomlandet ansåg utskottet att det inte fanns anledning att avhänsyn till turistföretagen göra någon skillnad mellan dem ochföretag i andra branscher i vad avser regionalpolitiska ochsysselsättningsfrämjande åtgärder.I propositionen (bil. 2 s. 131--152) föreslås en kraftigtutökad rätt till jakt och fiske på statens mark ovanförodlingsgränsen och på renbetesfjällen. Denna fråga behandlas ijordbruksutskottets yttrande 1992/93:JoU2y tillbostadsutskottet.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attbostadsutskottet avstyrker bifall till motion Bo8 i vad denavser marknadsföringsåtgärder samt turismfrämjande åtgärder,främst i fråga om jakt- och fisketurism.Stockholm den 17 november 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), AndersNilsson (s), (), (nyd), IngegerdSahlström (s), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningStatligt stöd till den samiska idrottsverksamhetenÅke , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"anser mot bakgrund" och slutar med "motion Bo14yrkande 5" bort ha följande lydelse:Kulturutskottet anser mot bakgrund av det anförda attregeringen -- efter hörande av när detta inrättats --bör återkomma till med förslag om nya former förstatligt bidrag till den samiska idrottsverksamheten.Bostadsutskottet bör föreslå att med anledning avmotion Bo14 yrkande 5 som sin mening ge regeringen till kännavad kulturutskottet anfört.Trafikutskottets yttrande1992/93:TU3yBilaga 4Samerna och samisk kultur m.m.Till bostadsutskottetBostadsutskottet beslöt att beredatrafikutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:32 bilagorna 2 och 3 om samerna och samisk kultur m.m.jämte motioner samt den under den allmänna motionstiden 1992väckta motionen 1991/92:Bo602.Trafikutskottet får med anledning härav till en början anföraatt det begränsar sitt yttrande till att omfatta ett förslag ipropositionens bilaga 2 till lag om ändring i väglagen(1971:948) samt motionerna 1992/93:Bo6 (v) yrkande 2,1992/93:Bo9 (s) yrkande 1 (delvis) och 1992/93:Bo11 (s).Förslaget till lag om ändring i väglagen avser 55§, varsförsta stycke i sin nuvarande lydelse innehåller en bestämmelseom de rättigheter som medför rätt till ersättning då enväghållare tar i anspråk mark för väg med vägrätt.Ersättningsberättigade är fastighetens ägare, med vissaundantag, samt innehavare av sådan nyttjanderätt eller annansärskild rätt till fastigheten som upplåtits innan marken togs ianspråk.Ändringsförslaget skall ses mot bakgrund av ett annatförslag i propositionen, som avser renskötselrätt enligt 1§rennäringslagen (1971:437). Därmed avses, enligt paragrafensnuvarande lydelse, rätt att begagna mark och vatten tillunderhåll för sig och sina renar för den som är av samiskhärkomst, om hans fader eller moder eller någon av hans far-eller morföräldrar haft renskötsel som stadigvarande yrke.Renskötselrätten omfattar -- enligt andra bestämmelser i lagen-- bl.a. rätt till renbete, jakt, fiske och visst skogsfång.1§ rennäringslagen skall enligt propositionen ändras bl.a. såatt det framgår att renskötselrätten är en för den samiskabefolkningen kollektiv rätt som bygger på urminnes hävd.Avsikten med förslaget till ändring i 55§ väglagen är,enligt vad som framhålls i propositionen, att klargöra attinnehavare av renskötselrätt har samma rätt till ersättning, dåmark tas i anspråk med vägrätt, som tillkommer innehavare avsådan nyttjanderätt eller annan särskild rätt till fastighetensom upplåtits innan marken togs i anspråk. Eftersom enligtdet nämnda förslaget till ändring i rennäringslagenrenskötselrätten grundas på urminnes hävd är rätten inteupplåten. 55§ väglagen i sin nuvarande lydelse skulledärför kunna tolkas så att innehavare av renskötselrätt uteslutsfrån ersättning. Regeringen föreslår att den bristen rättas tillså att rätt till ersättning enligt paragrafen föreligger förbl.a. innehavare av nyttjanderätt eller annan särskild rätt tillfastighet, såvida rätten inte upplåtits efter det att markentogs i anspråk.I propositionen framhålls, som nämnts, att förslagetframläggs i förtydligande syfte. Det betonas att man villundanröja varje anledning till missförstånd om attrenskötselrätt inte skulle utgöra sådan särskild rätt tillfastighet som avses i 55§ väglagen. Trafikutskottettillstyrker för sin del regeringens förslag.Av detta ställningstagande följer att trafikutskottet för sindel avstyrker yrkande 2 i motion Bo6 (v), enligt vilketriksdagen bör avslå regeringens förslag till ändring i 55§väglagen, och yrkande 1 i motion Bo9 (s) i den del det har sammainnebörd. Yrkandena skall ses mot bakgrund av att motionärernaavvisar, resp. ställer sig tveksamma till, regeringens förslagtill ändring i 1§ rennäringslagen. Det förslaget, vilket somnämnts innebär att renskötselrätten är en för den samiskabefolkningen kollektiv rätt som bygger på urminnes hävd, falleremelllertid utanför den inledningsvis angivna ramen för dettayttrande.I motion Bo11 (s) framhålls att alla samebyar -- på ettundantag när -- har vägförbindelser till sina centralvisten.Undantaget är sameby inom kommun i län.För närvarande -- säger motionärerna -- sker transporten avrenslakt från detta väglösa område med helikopter överTorneträsk, något som dock på grund av de ökade kostnadernablivit en allt större belastning på lönsamheten. kommunhar i skilda sammanhang ställt sig positiv till samebyssträvanden att få en vägförbindelse till stånd. Problemet äremellertid att det område som berörs ligger inom obrutetfjällområde och att det följaktligen innefattar storanaturvärden. Inom de obrutna fjällområdena får inga nya vägarkomma till stånd, om dessa inte behövs för rennäringen.Motionärerna anser att vägen är nödvändig för rennäringenoch vill att regeringen skall se till att den byggs.I sitt av godkända betänkande 1991/92:TU15,dagtecknat , behandlade utskottet en motion,1991/92:T323 (s), med i huvudsak samma innebörd som den nuaktuella. Utskottet avstyrkte motionen med följande motivering.Av ett regeringsbeslut , som utskottet tagitdel av, framgår att regeringen prövat frågan om anläggande av enväg för sameby som skulle sträcka sig igenomPåkkentanjaure naturreservat och leda in i Rostuobrutna fjällområde. Regeringen säger sig dela samebyns ochKiruna kommuns uppfattning att en väg skulle underlätta samebynstransporter både till bosättningen norr om och vidhöstslakten. Regeringen konstaterar dock att den i ärendet haratt tillämpa naturresurslagens bestämmelser om markensanvändning och finner vid en samlad bedömning att anläggandetoch utnyttjandet av påtagligt skulle skadanaturreservatets naturvärden. Vägen bör därför, konkluderarregeringen, inte komma till stånd.Regeringens sålunda återgivna beslut har fattats medtillämpning av en av stiftad lag och i den ordninglagen anvisar. Till grund för beslutet ligger ävenframställningar från lokala intressenter, ,lantbruksstyrelsen och . Utskottetanser att vägen från trafikpolitisk synpunkt är angelägen församebyn och förutsätter att regeringen följer frågan. Motbakgrund av det anförda finner utskottet att någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen inte bör komma i fråga, varfördensamma avstyrks.Trafikutskottet finner ingen anledning att ompröva sittsålunda redovisade ställningstagande och avstyrker följaktligenför sin del även den nu aktuella motionen.Stockholm den 17 november 1992På trafikutskottets vägnarRolf ClarksonI beslutet har deltagit: (), (m), (), (), ElvingAndersson (c), (), (), BoNilsson (s), (), (nyd), AnitaJönsson (s), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Som framhålls i motion Bo6 (v) finns det en rad oklarheter irådande rättsförhållanden mellan rennäringens utövare och övrigbefolkning inom berörda områden. Dessa förhållanden behöverdärför ytterligare utredas. I avvaktan på resultatet av en sådanutredning bör bostadsutskottet enligt min mening avstyrkaregeringens förslag till lag om ändring i väglagen ochtillstyrka yrkandena i motionerna Bo6 (v) och Bo9 (s) om avslagpå detta förslag.Jordbruksutskottets yttrande1992/93:JoU2yBilaga 5Samerna och samisk kultur m.m.Till bostadsutskottetBostadsutskottet har berettjordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. såvitt avser bilaga2jämte motioner samt den under allmänna motionstiden väcktamotionen 1991/92:Bo602.Jordbruksutskottet har i sitt yttrande begränsat sig till defrågor som rör naturvårdshänsyn vid renskötsel, barmarkskörningi terräng, upplåtelse av rätt till jakt och fiske samt vilt- ochfiskevård.PropositionenI propositionen, bilaga 2, föreslås bl.a. att regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer för att skyddanaturvårdens och kulturmiljövårdens intressen skall få meddelaföreskrifter om vilken hänsyn som vid renskötseln skall tas tilldessa intressen. Föreskrifterna får dock inte vara såingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras.Vidare föreslås att , om det behövs för attföreskrifterna skall efterlevas, får meddela förelägganden ellerförbud. får sätta ut vite i beslut omförelägganden eller förbud. Den som underlåter att följa ettföreläggande eller bryter mot ett förbud kan dömas till böter.Det nuvarande undantaget från förbudet mot barmarkskörning iterräng som gäller körning i direkt samband med renskötselnbehålls men preciseras till att avse bevakning av renar samtdrivning och samling av renar inför föreståendemärkning, slakt eller flyttning. Särskild försiktighet skalliakttas vid barmarkskörning på kalfjäll.Möjligheterna till upplåtelse av rätt till jakt och fiske påstatens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällenutökas. Den som är bosatt ovanför odlingsgränsen eller pårenbetesfjällen och som är beroende av jakt eller fiske för sinförsörjning skall kunna påräkna sådan upplåtelse. Upplåtelsernaskall utvidgas till att i princip omfatta all mark där intenågon olägenhet av betydelse uppkommer för rennäringen ellerdär samebymedlems rätt till jakt eller fiske inte träds för när.Länsstyrelsens administration förenklas genom att marken delasin i områden där i princip alla får lösa ett jaktkort för jaktpå småvilt. För kommuninnevånarnas småviltsjakt kan särskildaområden avsättas. De skall dessutom ha rätt att mot en lägreavgift jaga inom alla områden som avsatts inom kommunen. För densom är beroende av jakt för sin försörjning kan särskildaområden komma att avsättas. Den som för sin försörjning jagareller fiskar långt från körbar väg bör kunna få tillstånd avlänsstyrelsen att uppföra en enklare koja och att ta ved föruppvärmningen av den. Hälften av upplåtelseavgifterna för fisketskall tillfalla berörd sameby. Kostnaderna för jakt- ochfiskebevakningen samt för vilt- och fiskevården skall intetäckas med samefondens medel. I stället införs en avgift förvarje jakt- och fiskeupplåtelse för att täcka dessa kostnaderoch kostnaderna för administration avupplåtelserna.En sameby skall kunna undanta visst område från medlemmarnasanvändning för jakt eller fiske om det behövs av hänsyn tillvilt- eller fiskevården eller av annat särskilt skäl.MotionernaI yttrandet behandlar jordbruksutskottet följande motioner:1992/93:Bo1 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom upplåtelse av rätt till jakt och fiske ovanför odlingsgränsenoch på renbetesfjällen samt om sameslöjdarnas rättigheter.1992/93:Bo5 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande förbud mot nätfiske under lektidför och öring.1992/93:Bo6 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om ändring irennäringslagen (1971:437),4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare utredningar.1992/93:Bo7 av m.fl. (v) vari yrkas5.