bet · GG01TU11 · 1992-12-08 00:00:00 — Vissa frågor inom område I betänkandet behandlas förslag i proposition 1992/93:132 omvissa frågor inom område.Utskottet tillstyrker samtliga förslag från regeringen.Dessa förslag innebär bl.a. att brevmonopolavskaffas , att får ställagarantier för projektering av utbyggnaden av trafikleder iStockholmsregionen för högst , att LKABtilldelas trafikeringsrätten på för malmprodukter m.m.och att systemet med resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser förlängs i ett år.Till betänkandet har fogats en reservation från s-ledamöternaoch en meningsyttring av v-suppleanten i vilka begärs attriksdagen avvisar förslaget att avskaffa Postverketsbrevmonopol. Regeringen () föreslår iproposition 1992/93:132 om vissa frågor inomKommunikationsdepartementets område1. att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om upphävande av kungörelsen (1947:175) omPostverkets ensamrätt till brevbefordran m.m.,2. att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1978:234) om nämnder förvissa trafikfrågor,3. att bemyndigar regeringen att låtaRiksgäldskontoret ställa garantier för förberedelsearbeten förutbyggnaden av trafikleder i för högst600000000 kronor inkl. tidigare ställda garantier (avsnitt1),4. att bemyndigar regeringen att besluta omförsäljning av högst av röster och kapital iSwedcarrier-koncernens dotterbolag och i detblivande Kontinentbolaget (avsnitt 2),5. att godkänner att tilldelastrafikeringsrätt för malmprodukter och nödvändiga insatsvaror påsträckan --fr.o.m. (avsnitt 2.3),6. att godkänner vad i propositionen anförts omresultatutjämning för mellan statliga och kommunalaflygplatser (avsnitt 3.3),7. att till på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under sjätte huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på (avsnitt 5.2),8. att bemyndigar regeringen att vid behov jämkapå den i konsortialavtalet angivna kostnadsfördelningen avseendefinansieringen av (avsnitt 5.3).Lagförslagen är fogade som bilaga till detta betänkande.Vidare ger regeringen () riksdagentillfälle att ta del av vad i propositionen anförts1. om luftfartsfrågorna (avsnitt 3),2. om högstprisregleringen för godstransporter med lastbiltill och från och det s.k. Gotlandstillägget (avsnitt4),3. om bolagisering av m.m. (avsnitt 5.1). 1992/93:T23 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1992/93:132 yrkande 1.1992/93:T24 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1992/93:132 om att ensamrätt tillbrevbefordran avskaffas.1992/93:T25 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförsäljning av aktier. 1 Överenskommelserna om trafiken i storstadsregionernaMot bakgrund av den s.k. den 23 januari1991 bemyndigade regeringen att låtaRiksgäldskontoret ställa garantier för förberedelsearbeten förutbyggnaden av trafikleder i för högst 200miljoner kronor (prop. 1991/92:125 bilaga 4, bet. TU25, rskr.348). Bakgrunden till beslutet tecknas utförligare i det nämndabetänkandet.I den proposition som är i fråga framhålls att parterna iStockholmsregionen enades om ett tilläggtill , som innebär att syftet meddenna kan nås i sina huvuddrag. De förslag till bilavgifter föratt finansiera utbyggnaden av trafiklederna som parternaförordar, måste närmare granskas innan regeringen är beredd attföreslå att en statlig garanti ställs till eller dessbolag för upplåning av investeringsmedel för utbyggnad av helaRingen och Yttre tvärleden. I avvaktan på att en sådangranskning sker och garantin ställs måste fortsatt planering ochprojektering ske av trafiklederna för att tidsplanen skall kunnahållas. Kostnaderna för de fortsatta förberedelsearbetenaberäknas fram till uppgå till högst 400miljoner kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att den avriksdagen bemyndigas att låta ställa garantierför utbyggnaden av trafikleder i för högst600 för projektering, däri inbegripet degarantier för högst som beslut ijuni 1992 avser.2 Järnvägstrafiken2.1 Försäljning av aktier i järnvägars dotterbolagSwedcarrierRiksdagen beslöt att bemyndiga regeringen att godkännaen bolagisering av SJ:s kombi- och kontinenttrafik (prop.1991/92:100 bil. 7, bet. TU19, rskr. För kombitrafiken hardärefter bildats företaget somutgör ett dotterbolag till . har verksamhet vid 22 terminaler somarrenderas av SJ:s Fastighetsdivision. I bolaget uppgår antaletanställda till ca 150 personer. För SJ:skontinenttrafik har ännu inte någon bolagisering av verksamhetenägt rum.Kommunikationsministern framhåller i propositionen attjärnvägstrafiken kan utvecklas genom att ägandet i Rail Combi ABoch i det blivande kontinentbolaget breddas genom externtdelägarskap. SJ skall dock behålla ett majoritetsägande iföretagen för att säkerställa långsiktigheten i satsningen påkombi- och kontinenttrafiken. Mot denna bakgrund föreslås attregeringen bemyndigas att besluta om försäljning av högst 50%av röster och kapital i och i det blivande bolagetför kontinenttrafiken.I motion T25 (m) framhålls att om kombitrafiken skall kunnafungera tillfredsställande måste transportföretagen både på vägoch järnväg samarbeta med varandra. Trafikföretagen uppges docksnarare ha fjärmat sig från varandra än ökat sitt samarbete.Förtroendet för SJ och AB Swedcarrier med dotterbolag bedömsinte vara så stort att privata transportföretag kommer att gå insom minoritetsägare i de aktuella bolagen. För att säkerställaen långsiktig satsning på kombi- och kontinenttrafik bör därförenligt motionären inte majoritetsägandet låsas till ABSwedcarrier. I stället föreslås att aktierna i ochi det blivande kontinentbolaget utbjuds till försäljning utankrav på att innehar aktiemajoriteten.Utskottet anser det angeläget att en långsiktig satsning skerpå att utveckla järnvägens kombi- och kontinenttrafik. Dettaligger väl i linje med det gällande trafikpolitiska beslutetfrån där det anges att sådana förutsättningar skallskapas att kombitrafiken kan vidareutvecklas som ettkonkurrenskraftigt och miljövänligt alternativ till främstfjärrtrafik på landsväg. Det är enligt utskottets mening därvidangeläget att verksamheten ges en sådan utformning atteffektiviteten på transportmarknaden främjas. Utskottet hardärför inga erinringar mot att ägandet breddas i de bådaföretagen om järnvägstrafiken därmed kan ges bättreutvecklingsmöjligheter.Beträffande frågan i vilken omfattning som en utförsäljningbör äga rum delar utskottet regeringens bedömning att förnärvarande bör högst av aktier och kapital utförsäljas isyfte att säkerställa långsiktigheten i satsningen på kombi- ochkontinenttrafiken. Utskottet förutsätter att dessa frågor kommeratt närmare övervägas i samband med den utvärdering avSJ-koncernens verksamhet som skall ske enligt de riktlinjer somlagts fast trafikpolitiska beslut. Utskottet villvidare erinra om det utredningsarbete som pågårmed uppgift att pröva möjligheterna till ökad konkurrens inomjärnvägssektorn (K 1992:40). Utredarens uppgift är bl.a. attredovisa åtgärder som krävs för att garantera operatörerlikvärdiga konkurrensförutsättningar på bannätet. Härvid skallutredaren särskilt analysera hur gemensamma järnvägsfunktioner,som t.ex. godsterminaler, kan tillhandahållas på ettkonkurrensneutralt sätt till olika operatörer.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottetregeringens förslag att en försäljning får ske av högst avröster och kapital i och i det blivande bolaget för kontinenttrafiken.Följaktligen avstyrker utskottet motion T25 (m).2.2 Trafikeringsrätten för malmprodukter m.m. på sträckanBoden--LuleåFör trafikeringsrätten på järnvägsnätet gäller som huvudregelatt SJ har ensamrätt för all godstrafik på stomnätet. Förmalmbanan mellan Vassijaure/och gäller enligtförordningen (SFS 1988:1379) om statens spåranläggningar attBanverket beslutar om trafikeringsrätten. har gettLKAB ett positivt förhandsbesked om trafikeringsrätt påmalmbanan för malmprodukter och nödvändiga insatsvaror enligtvissa förutsättningar. För bandelen mellan och , somtillhör stomnätet, gäller att det är regeringen som beslutar omtrafikeringsrätten enligt de riktlinjer som harangett.Enligt kommunikationsministerns bedömning är transport avmalmprodukter och nödvändiga insatsvaror på en viktigoch integrerad del av verksamhet. För att skall fåförutsättningar att konkurrera effektivt på den internationellamarknaden anges att dessa transporter måste bedrivas såeffektivt som möjligt. Det finns därför enligtkommunikationsministern starka skäl för att ge kontrollenöver transportdelen av sin produktion.I sammanhanget anges att en trepartsöverenskommelse harträffats mellan SJ, Norska Statsbaner (NSB) och om ettmalmfraktsavtal. Avtalet är femårigt med option om enförlängning. Alla parter uppges vara nöjda med uppgörelsen ochman avser att inleda ett långtgående samarbete för effektivaremalmtransporter, lägre kostnader över hela transportflödet samtökad kvalitet. Överenskommelsen bygger på förutsättningen attLKAB kommer att få rätt att trafikera hela sträckanVassijaure/--Luleå.Mot denna bakgrund föreslås att godkänner att LKABtilldelas trafikeringsrätt för malmprodukter och nödvändigainsatsvaror på sträckan --fr.o.m. den 1 januari 1993.Utskottet anser att en utveckling mot ökad konkurrens pårättvisa villkor är angelägen inom transportområdet.Erfarenheterna från tågupphandlingen av persontrafik såväl pålänsjärnvägarna som på stomnätet har påvisat de vinster som kanuppstå vid en konkurrenssituation mellan olika tågentreprenörer.Utskottet har inget att erinra mot att regeringen ger LKABtrafikeringsrätt för malmprodukter och nödvändiga insatsvaror påbansträckan --Luleå.3 Luftfartsmarknaden3.1 Avreglerad inrikesmarknad och nytt konkurrensneutraltprissystemRiksdagen beslöt om ytterligareavreglerande åtgärder inom den inrikes luftfarten. Med stödav detta beslut har regeringen meddelat riktlinjer som innebäratt tillståndsgivningen som huvudmål skall ha att åstadkomma eneffektiv konkurrens på marknaden inom ramen för detrafikpolitiska målen. Tillstånd skall som regel ges tillsvenska flygbolag som begär att få trafiken på en viss inrikeslinje. Beslut som innebär avsteg från fri konkurrens bör dockkunna meddelas i vissa fall av regionalpolitiska skäl.Kommunikationsministern framhåller att avregleringsbeslutetmedfört en prissänkning samt skapat ett ökad utbud på befintligalinjer och en viss valfrihet mellan och Brommaflygplatser, vilket inneburit en förbättrad service förflygresenärer runt om i landet.Enligt propositionen har avregleringen också givitflygmarknaden initiativ till att finna nya effektiva lösningarför trafiken på det trafiksvaga linjenätet bl.a. på linjerna iinre . Regeringen följer noga utvecklingen på dessalinjer i avsikt att vid behov kunna vidta åtgärder för attupprätthålla de trafik- och regionalpolitiska målen.I dag betalar SAS/Linjeflyg luftfartsavgifter enligt entvådelad tariff som består av en fast årsavgift och en rörligtrafikberoende avgift. Övriga inrikes marknadsaktörer betalaravgifter som är styckrelaterade. har framlagtett förslag till nytt prissystem som innebär att den tvådeladetariffen i inrikes luftfart upphör. Det nya systemet betyder attlandnings- och passageraravgifterna tas ut i form avstyckpriser. Därmed underlättas ett konkurrensneutraltuppträdande från sida.Kommunikationsministern delar verkets uppfattning att detföreslagna prissystemet är mer neutralt och bättre anpassat avreglerad marknadssituation. Det är också, framhåller han,en fördel att samma avgiftssystem härigenom kan tillämpas förinrikes- och utrikestrafiken. I samband med att det nyaprissystemet införs bör enligt propositionen riksdagensbemyndigande att delegera frågor om trafikavgifter tillLuftfartsverket utnyttjas, vilket kommer att ställa krav på ettnytt prismål för verket samt ett upphävande av det tidigare s.k.SILA-protokollets begränsningar i denna del. Regeringenåterkommer till prismålet budgetproposition.Utskottet lämnar utan erinran vad regeringen anfört om enavreglerad inrikesmarknad och ett nytt konkurrensneutraltprissystem.3.2 Resultatutjämning för kommunala flygplatserI propositionen framhålls att en effekt av den beslutadeavregleringen av svensk inrikes luftfart är att inrikesnätetscentrering till delvis brutits genom att Brommaflygplats i viss utsträckning utnyttjas för reguljärtrafik. Dentidigare definierade gränsen mellan regional "sekundär" trafikoch nationell "primär" trafik håller därmed på att försvinna.SAS och Linjeflyg har inte heller något samlat ansvar för ettspeciellt primärlinjenät. Kommunikationsministern finner motdenna bakgrund att det finns skäl att ånyo överväga frågan omavgränsningen av statens ansvar för luftfartens infrastruktur.Det hittillsvarande femåriga systemet med resultatutjämningfrån till fem kommunala flygplatser i det s.k.primärnätet upphör i och med utgång. I avvaktan påresultatet av de aviserade övervägandena om statens ansvar förinfrastrukturen föreslår kommunikationsministern attLuftfartsverket övergångsvis skall bemyndigas att för år 1993utbetala i resultatutjämning enligt sammagrunder som gällt för det hittillsvarande femåriga systemet.Utskottet anser för sin del att bör godta vad som ipropositionen anförts om resultatutjämning för mellanstatliga och kommunala flygplatser.4 SjöfartHögstprisregleringen och GotlandstilläggetRiksdagen framhöll att högstprisregleringen förgodstransporter med lastbil till och från och det därmedsammanhängande s.k. Gotlandstillägget är förenade med en radnackdelar och att systemet bör avvecklas (bet. 1991/92:TU24,rskr. Eftersom det fanns en osäkerhet om konsekvensernaför fraktpriserna och för näringsliv av en avregleringansåg att dessa frågor behövde belysas ytterligareinnan avregleringen kunde genomföras. En redovisning avregeringens ställningstagande i frågan skulle ske senast underhösten 1992.Sjöfartsverket som utfört den av begärdaöversynen anser att tidigare angivna motiv för ett avskaffandeav högstprisregleringen och Gotlandstillägget fortfarande hargiltighet. Verket förordar att avregleringen sker i två steg. Iett första steg reduceras Gotlandstillägget från till 0,fr.o.m. . Vid utgången av avskaffassedan både högstprisregleringen och Gotlandstillägget helt.I propositionen framhålls att har gåttut på remiss till berörda instanser. Regeringen avser attbehandla frågan om högstprisregleringen och Gotlandstillägget i1993 års budgetproposition. I avvaktan härpå bör enligtregeringen systemet vara kvar i nuvarande former.Utskottet förordar för sin del att lämnar utanerinran vad regeringen anfört om högstprisregleringen förgodstransporter till och från och det s.k.Gotlandstillägget.5 Telemarknaden5.1 Bolagisering av m.m.Departementschefen framhåller att regeringen har för avsiktatt i en samlad proposition presentera ett förslag ombolagisering av och förslag till en telelag i sådantid att bolagsbildningen och lagen skall kunna genomförassnarast, dock senast den 1 juli 1993.I avvaktan på dessa förslag vill departementschefeninformera om några principiella ställningstaganden ifråga om bolagsbildningen. Ställningstagandena gäller bl.a. detnya bolagets kapitalstruktur, överföringen av tillgångar ochskulder från staten till det nya bolaget, utformningen av ettavtal om överlåtelsen mellan staten och bolaget, uppdelning avTeleverket i en nätdel och en tjänstedel, villkoren församtrafik med kopplade nät samt frågan huruvidaTeleverkets kabel-TV-verksamhet bör skiljas ut från verket.I propositionen föreslås att tar del av vaddepartementschefen anfört om bolagisering av m.m.Utskottet föreslår att i avvaktan på den aviseradepropositionen lägger den nu aktuella propositionen, i här berörddel, till handlingarna.5.2 Anslag till för /93I propositionen erinras om att är en nymyndighet som inrättades (prop. 1991/92:163,bet. TU20, rskr. Därvid lades verksamheterna ifrekvensförvaltningen inom och Statens telenämndsamman. Av riksdagsbeslutet framgår vidare att den nyamyndigheten skall överta kvarvarandemyndighetsuppgifter senast i samband med att ombildastill aktiebolag. I beslutet angavs också att frågan ommyndighetens slutliga dimensionering delvis var beroende av dendå pågående arbete. Den nya myndighetenskulle i princip finansieras med avgifter, men för innevarandebudgetår anvisade övergångsvis ett förslagsanslag på 6miljoner kronor. Av propositionen framgår att harregeringens uppdrag att utarbeta ett förslag till ettavgiftssystem och till en långsiktig finansieringsform för sinverksamhet. Uppdraget kommer att redovisas i slutet av november.Departementschefen framhåller att den nuvarandemedelstilldelningen inte är tillräcklig för att täckaTelestyrelsens kostnader för verksamheten under första halvåret1993. Anslaget bör därför tillföras ytterligare 14 miljonerkronor, varav avser medlemsavgifter försvenska staten i internationella organ.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.5.3 Finansieringen av SOS Alarmering propositionen framhålls att har ettsärskilt åtagande i tillhandahållandet av SOS-tjänsten genom enandel i kostnaderna för (). Enligtnuvarande konsortialavtal fördelas kostnaderna mellan de olikadelägarna på , på berörda kommuner och30% på berörda landsting.Departementschefen framhåller att vissa berörda kommunerkritiserat nuvarande finansieringskonstruktion i SOSAB. Kritikenkan till största delen hänföras till den angivnakostnadsfördelningen och dess konsekvenser för SOSAB vad gällermöjligheten att tillhandahålla ett varierat ochkostnadsdifferentierat tjänsteutbud. För att en mer affärsmässigrelation mellan SOSAB och kommunerna skall kunna uppnås börregeringen bemyndigas att vid behov jämka den ikonsortialavtalet fastställda kostnadsfördelningen. Ett sådantbemyndigande ger möjlighet till en prissättning som är bättreanpassad till kostnaderna för enskilda tjänster, men skall inteinnebära någon kostnadsövervältring på staten eller landstingen.Utskottet tillstyrker förslaget att regeringen lämnas detbegärda bemyndigandet.6 PostmarknadenAvskaffande av ensamrätt till brevbefordranVåren 1992 framhöll att ensamrätt tillbrevbefordran inte bör avskaffas innan det finns instrument iform av lagstiftning varigenom staten kan försäkra sig om attden regionala och sociala servicen fungerar (prop. 1991/92:100bil.7, bet.TU18, rskr.276).Kommunikationsministern anser att marknadsförändringar, ikombination med otydliga signaler om konkurrensförutsättningarnaför brevverksamhet, motiverar att ensamrätt tillbrevbefordran avvecklas . Upphävandet avmonopolet bör ske genom lag. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med ett förslag om postlag samt förslag ombolagisering av möjligt.I propositionen understryks att nuvarandeuppdrag, såsom det redovisats i samband med 1992 årsbudgetproposition, liksom de mål lagt fast beträffandeservice och kvalitet inte påverkas av att brevmonopoletavskaffas. Kommunikationsministern poängterar att en välfungerande postverksamhet där alla kan nå alla är och förblir enväsentlig del av infrastruktur.Enligt propositionen anser sig klara kostnadenför daglig och rikstäckande brevbefordran utan ensamrätt ochutan statlig ersättning, om andra väsentliga kostnadsnackdelarelimineras, främst frågorna om mervärdesskatt och Postverketssociala åtaganden.För att konkurrensneutralitet skall kunna uppnås mellanolika aktörer anser även kommunikationsministern att Postverketsbrev- och tidningsbefordran bör beläggas med mervärdesskatt.Enligt propositionen bör det vara möjligt att under år 1993förelägga ett sådant förslag. Införandet kommer attinnebära en prisökning för den grupp av kunder sominte kan dra av ingående mervärdesskatt. Av propositionenframgår att avser att för privatpersoner, som tillstor del saknar möjlighet att erhålla prestationsrabatter,erbjuda rabatter för att minskaeffekterna av införandet av mervärdesskatt.I motion T23 (s) hänvisas till beslut våren 1992att ensamrätt inte bör avskaffas innan det finnsinstrument i form av lagstiftning varigenom staten kan försäkrasig om att den regionala och sociala servicen fungerar. Det endamotiv som anges i propositionen är "marknadsförändringar ikombination med otydliga signaler om konkurrensförutsättningarför brevverksamhet".Enligt motionen är brevmonopolet en förutsättning för attdet nationellt sammanhållna nätet skall fungera. Omförutsättningarna förändras kan man befara olikautvecklingslinjer för glesbygdens postservice . Ensådan linje kan vara att kommunerna får ta över ansvaret, inkl.det ekonomiska ansvaret, för att deras invånare får tillräckligpostservice. En annan modell kan vara den som staten tillämparvid köp av olönsam järnvägstrafik, varigenom statsbudgeten tordekomma att belastas med stora utgifter.I motionen framhålls vidare att regeringens förslag attavskaffa postmonopolet och momsbelägga brev- ochtidningsbefordran inte står i överensstämmelse med de europeiskaharmoniseringssträvandena. Konsekvenserna för bl.a. förenings-och kulturlivet liksom för momsbefriade tidningar blir betydandeom portot beläggs med mervärdesskatt.I motionen begärs att avslår propositionen och attregeringen får i uppdrag att snabbutreda förutsättningarna attinföra en modern monopollagstiftning för brevbefordran ienlighet med , alternativt enkoncessionslagstiftning som ställer sådana krav påpostdistributörer att en solidarisk finansiering av regionalaoch sociala kostnader inom sektorn kan bibehållas.I motion T24 (v) framhålls att det är en strängt ideologiskborgerlig tanke att brevverksamheten blir effektivare ombrevmonopolet avskaffas. Erfarenheterna här hemma, med CityMails fiasko, och utomlands visar att det är fråga omkomplicerade sammanhang som noggrant måste utredas innanvillkoren förändras. Svenska postverket är enligt motionen blandde mest effektiva postverk som finns. Motionären yrkar attriksdagen avslår regeringens förslag att avskaffa Postensensamrätt till brevbefordran.Utskottet vill först slå fast att postverksamheten är enviktig del av landets infrastruktur. Brev och paket måste kunnadistribueras och betalningar förmedlas till både stora och småkunder i hela landet till rimliga priser.Riksdagen preciserade så sent som statsmakternaskrav på . Dessa krav innebär bl.a. att en godgrundläggande service skall ges till såväl stora som små kunderi hela landet. Servicen skall sålunda vara rikstäckande.Förändringar av servicens utformning i glesbygd bör ske varsamt.Postverket skall tillhandahålla daglig postservice till allahushåll, företag och organisationer. I normalfallet skall dessaha tillgång till postutdelning och betalningsservice iveckan. Enstaka brevförsändelser skall befordras tillenhetligt och rimligt pris. skall ocksåtillhandahålla paketbefordran till ett enhetligt pris förenstaka försändelser från privatpersoner. skalltillhandahålla daglig och rikstäckande betalnings- ochkassaservice till enhetliga priser för enstaka betalningar ochkassaservice.Vid sidan av dessa service- och kvalitetskrav harstatsmakterna uppställt vissa ekonomiska krav på Postverketbeträffande förräntning av det egna kapitalet, soliditet,utdelning och produktivitet. Dessa krav finns redovisade ibetänkande 1991/92:TU18.Såsom framhålls i propositionen har framför allt City Mailsetablering på marknaden aktualiserat frågan om Postverketsmonopol. Den nuvarande situationen innebär att statsmakterna gerPostverket och marknaden motstridiga signaler. Å ena sidanexisterar monopolet och pågår en rättsprocess kring City Mailsverksamhet. Å andra sidan förordar riksdag och regeringkonkurrens och har aviserat en avreglering av postmarknadenunder förutsättningar som tryggar den regionala och socialaservicen.Utskottet delar regeringens uppfattning attmarknadsförändringar i kombination med otydliga signaler omkonkurrensförutsättningarna för brevverksamhet motiverar attPostverkets ensamrätt till brevbefordran avvecklas redan fr.o.m.den 1 januari 1993.Som regeringen framhåller kvarstår statsmakternas krav påPostverket beträffande kvalitet och service även efter det attbrevmonopolet avskaffats. har förklarat att det ärmöjligt att under vissa förutsättningar klara dagligrikstäckande postservice utan statliga bidrag.