bet · GF01NU20 · 1992-04-21 00:00:00 — Gruppen har enligt en intern promemoria tilluppgift att diskutera och överväga frågor om den långsiktigakompetensutvecklingen inom tekoindustrin. Utgångspunkten skallvara att framtida åtgärder skall rymmas inom nuvaranderesursram. Arbetsgruppen kommer, enligt vad utskottet harerfarit, att redovisa resultatet av sina överväganden förnäringsminister under våren 1992.I anslutning till yrkandet i motion 1991/92:N225 (nyd) om attåterstående tekostödsmedel skall förbehållas företag med helasin tillverkning förlagd till och att även företag medfärre än fem anställda skall kunna få del av medlen villutskottet anföra följande.Av de 85 milj.kr. som har haft att förmedla underinnevarande budgetår återstår ca 10 milj.kr. Enligtpraxis har det krävts att företag skall ha minst fem anställdaför att stöd skall kunna lämnas. Denna gräns har valts för attsärskilja tekoföretag med industriell verksamhet. Av följandetabeller framgår antal företag och antal anställda i textil- ochkonfektionsindustrierna.Tabell 1. Företag och anställda i textilindustrinStorleksklass, Företag 646 53 0 01-4 270 22 570 45-49 264 21 4 121 3050-199 40 3 4 228 30200- 12 1 5 060 36Totalt 1 232 100 13 979 100Källa: SCBTabell 2. Företag och anställda i konfektionsindustrinStorleksklass, Företag 924 69 0 01-4 223 16 440 65-49 170 13 2 488 3650-199 24 2 2 403 34200- 4 0 1 695 24Totalt 1 345 100 7 026 100Källa: SCBAv totala antalet företag utgör företagen med färre än femanställda, som i princip inte har kunnat erhållaindustripolitiskt stöd, inom textilindustrin och inomkonfektionsindustrin. I dessa företag finns totalt resp. 6 %av de anställda. finns endast ett fåtalkonfektionsföretag med fler än fem anställda som har hela sinproduktion förlagd till Sverige.Enligt utskottets mening är det inte befogat med statligainsatser som specialdestineras till tekoindustrin. Tekoföretagbör på samma villkor som gäller för företag i andra branscherkunna få del av de insatser avseende företagsutveckling somframför allt förfogar över. Det åligger att inomgivna ramar göra de avvägningar som krävs. Vidare anserutskottet att det även fortsättningsvis bör ankomma på attfatta beslut om fördelningen av resterande medel för stöd tilltekoföretag under innevarande budgetår -- ca 10 milj.kr.Det finns enligt utskottets uppfattning inte heller behov avnågot uttalande från sida i frågan om tekoindustrin.Det får anses ligga inom ansvarsområdet för regeringen och NUTEKatt på lämpligt sätt följa utvecklingen inom olika branscher ochåterkomma med förslag till åtgärder till om så bedömserforderligt.Utskottet utgår vidare ifrån att regeringen senare under år1992 återkommer till med information om resultatet avden särskilda arbetsgruppens arbete.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1991/92:N226(s) och 1991/92:N225 (nyd) i berörda produktionstekniska utbildningscentret förteko (Proteko) i bildades och har tilluppgift att på affärsmässiga grunder tillhandahållatekoföretagen utbildning och rådgivning. Staten har underbudgetåren 1986/87 och 1987/88 bidragit med totalt 7 milj.kr.till uppbyggnaden.Statens bidrag har utgått via anslaget för industripolitiskaåtgärder för tekoindustrin. I regleringsbrevet för innevarandebudgetår sägs att huvuddelen av de utbildningsaktiviteter förvilka medel har beräknats bör administreras och genomföras avProteko. Av de 7,2 milj.kr. som beräknas anslå tillutbildningsinsatser under /92 kommer, enligtuppgift, ca 5 milj.kr. att anvisas till Proteko. Protekos totalabudget uppgår till ca 10 milj.kr.Riksdagen bör tillse att Proteko tillförsäkras ett fortsattstatligt verksamhetsstöd, anförs det i motionerna 1991/92:N226(s) och 1991/92:N281 (fp).Under de gångna åren har upphandling av tjänster hosProteko inneburit en närmast avgörande grund för stiftelsensverksamhet, sägs det i den förstnämnda motionen. Enligtmotionärernas mening behövs ett fortsatt verksamhetsbidrag tillProteko på i storleksordningen 5 milj.kr. , vilket böravsättas inom ramen för de anslag som ansvarar för.Liknande synpunkter framförs i motion 1991/92:N281 (fp). Detär enligt motionären av stor betydelse för de små och medelstoraföretagen och därmed också för att verksamhetenvid Proteko kan fortsätta och vidareutvecklas. Protekosbetydelsefulla roll i flera avseenden kan motivera, anförs det,ett statligt verksamhetsstöd genom att resurser omfördelas frånbl.a. medel för arbetsmarknadsåtgärder och resurser för tekniskforskning och utveckling.Riksdagen har avslagit liknandemotionsyrkanden (fp) om särskilt stöd till Proteko. Vid detsenaste tillfället, , anförde utskottet (bet.1990/91:NU25) att Proteko även fortsättningsvis borde bedrivasin verksamhet på affärsmässiga grunder och i konkurrens medandra utbildningsinstitut. Företrädarna för Folkpartietliberalerna reserverade sig till stöd för yrkandet.Utskottet anser inte att det är befogat att statliga medelsärskilt avsätts till Proteko. Det bör ankomma på att inomgivna ramar för olika anslag göra de avvägningar som krävs. Meddet sagda avstyrker utskottet motionerna 1991/92:N226 (s) och1991/92:N281 (fp) i berörda delar.Linodling och linförädlingRiksdagen har under en följd av år behandlat olika motioneravseende linodling och linförädling. Senast skedde det våren1991 (bet. 1990/91:NU25). Under årets allmänna motionstid hardet väckts en motion, 1991/92:N280 (c), med yrkanden på dettaområde.För att svensk linindustri skall bli verklighet krävs resurserför bl.a. forskning och utveckling och förmarknadsföringsundersökningar, anförs det i nämnda motion. Därpåpekas att och lantbruksnämnden i harbedrivit ett projekt som går ut på att lösa rötningsförfarandetför småskalig, mellanskalig och industriell linodling. måste enligt motionärerna byggas, inte bara avindustriella skäl utan även av kultur- och turistskäl.Myndigheter och andra organ bör anmodas att inom ramen för sinaanslag prioritera utvecklingsinsatser för en svensk linodling,anför motionärerna.Lin har historiskt huvudsakligen kommit till användning delsför utvinning av linolja genom pressning av fröna, dels såsom entextilråvara där basfibrerna i stjälken tillvaratas. Oljelinetskiljer sig från textillinet genom att det förra har mångagrenar och är mer kortväxt än textillinet, som har få grenar.Textillin har odlats och beretts i industriell skala i Sverigefram , då linberedningsverket i lades ned.Efter beredning spinns linet till linnetråd vid ett linspinneri.Vid riksdagsbehandlingen , då sex motioner omlinodling och linförädling avslogs, hänvisades (bet.1991/91:NU25) till tidigare ställningstaganden och till attfrågorna om linodling och linförädling var föremål föröverväganden på många håll. Utskottet framhöll att linfrågornaär viktiga och att det är önskvärt att linhanteringen får ökadomfattning. Det ansågs dock inte finnas anledning för riksdagenatt ta något initiativ i saken. I reservationer (v; mp) anfördesen motsatt uppfattning. Utskottet redovisade vid detta tillfälleutförligt de aktiviteter avseende linfrågor som pågår på olikahåll.År 1988 föreskrev regeringen att statens jordbruksnämnd skullebetala ut 50 milj.kr. till skogs- och jordbrukets forskningsråd,som skulle beakta vad som i betänkandet (Ds I 1987:1) Inhemskodling och beredning av lin anfördes om bl.a.växtförädlingsprogram för lin, forskning kring linfröetsbiokemiska egenskaper och frågor som rör beredningsverk. STUredovisade ett uppdrag från regeringen om linetsindustriella användning. Enligt utredningen har linprodukter förnärvarande ett lågt industriellt intresse, men detta kaneventuellt komma att öka. budgetproposition (prop.1989/90:100 bil. 14) sades att utvecklingen av nya sorters linborde fortsätta, eftersom det därmed skapas handlingsfrihetinför framtiden.I februari 1990 startades ett linspinneri i Växbo iHälsingland på privat initiativ och med visst statligt stöd vialänsstyrelsen. Råvaran importeras från , men målet är skall kunna spinna av inhemsk råvara, vilket förutsätter attett linberedningsverk finns i funktion.I september 1990 etablerades Riksgruppen för linetsutveckling. I Riksgruppen ingår representanter för bl.a.glesbygdsdelegationen, ,arbetsgruppen lantbruk och samhälle (ALA-gruppen) inom Sverigeslantbruksuniversitet i och landets linföreningar.Riksgruppen presenterade vid en konferens ettnationellt forskningsprogram för linets utveckling.Slutligen hänvisades i utskottsbetänkandet till den avriksdagen beslutade nya livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146,bet. Enligt denna kan omställningsstöd utgå föralternativ produktion, huvudsakligen industri- och energigrödorsamt skogsproduktion. För odling av s.k. nischgrödor på mindrearealer kan också omställningsstöd utgå. Som exempel på ennischgröda har jordbruksutskottet nämnt lin.Utskottet står fast vid tidigare gjorda bedömningar rörandelinodling och linförädling. Enligt utskottets mening är detönskvärt att linhanteringen får ökad omfattning. Som harframgått av den lämnade redovisningen är frågorna om linodlingoch linförädling föremål för överväganden på många håll. Motbakgrund av det anförda anser utskottet inte att det finnsanledning för att nu ta något initiativ i saken.Motion 1991/92:N280 (c) avstyrks därmed.Vissa övriga frågorI motion 1991/92:N226 (s), som har rubriken ochregionalpolitik för men som främst är inriktadpå tekoindustrin, tas också upp ett antal yrkanden av mer allmänkaraktär. De rör behovet av ökade utbildningsinsatser,utlokalisering av statlig verksamhet -- främst till ,behovet av infrastrukturella insatser och behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder i regionen.Utskottet har under en rad år enhälligt avstyrktmotionsyrkanden som förts fram i anslutning till förslag rörandetekoområdet, men som har avsett åtgärder av mer generellkaraktär, t.ex. utlokalisering av statlig verksamhet, utformningav regler för skatter och arbetsgivaravgifter och utformning avjordbrukspolitiken (; bet. 1990/91:NU25).Utskottet har därvid hänvisat till att de frågor som dessayrkanden har gällt skulle komma att behandlas av berörda utskottpå grundval av liknande motionsyrkanden i bl.a. partimotioner.På motsvarande sätt föreslår utskottet att de nu aktuellayrkandena i den nämnda motionen inte föranleder någon riksdagensåtgärd.StålindustrinRegeringen bör anmodas att låta göra en översyn avstålindustrin med syfte att klarlägga vilka satsningar iform av infrastrukturåtgärder, utbildning, forskning etc. somkrävs för en positiv utveckling av denna industri, anförs det imotion 1991/92:N257 (v). Översynen borde utmynna i ett förslagtill åtgärdsprogram. Den framtida utvecklingen inomstålindustrin är osäker och statsmakterna bör inte helt förlitasig på marknaden, säger motionärerna.Riksdagen har under en följd av år avslagit liknandemotionsyrkanden (v). Vid det senaste tillfället, (bet. 1990/91:NU35 s. 87), anförde utskottet att det i förstahand bör åvila företagen i branschen att ta ansvar för destrukturerings- och effektiviseringsåtgärder som erfordras.Beträffande forskning inom det berörda området framhöllutskottet att sådan bedrivs vid de tvåkollektivforskningsinstituten Metallurgiska forskningsstationen(MEFOS) och Bearbetningstekniska forskningsstationen i Luleå.NUTEK förmedlar statens bidrag, men den konkreta inriktningenbestäms av forskningsstationerna. Motionen fick stöd i enreservation (v).MEFOS disponerar för innevarande budgetår 17,8 milj.kr., varavstaten svarar för 7,1 milj.kr. Motsvarande siffror förBearbetningstekniska forskningsstationen är 6,8 milj.kr. resp.3,5 milj.kr.Utskottet står fast vid tidigare ståndpunkter i de frågor somtas upp i den aktuella motionen. Motionen avstyrks därmed.LivsmedelsindustrinDen nya inriktningen av livsmedelspolitiken kräver satsningarpå ett utvecklingsarbete för att svenskt jordbruk och svensklivsmedelsindustri på snabbast möjliga sätt skall kunna anpassasig till de nya förutsättningarna, sägs det i motion1991/92:N243 (s). Det samarbetsprojekt -- -- somhar startats av och vissa företag, behöverenligt motionärerna utökas för att möjligheterna för densydsvenska livsmedelsindustrin att klara den föreståendeomställningsprocessen skall förbättras på lång sikt. Det finnsdärför anledning att avsätta särskilda statliga medel för attstimulera de små och medelstora företagens produktutveckling ochkvalitetsutveckling, anför motionärerna.Riksdagen avslog en i stort sett likalydande motionfrån samma motionärer (bet. 1990/91:NU35 s. 88). Utskottetanförde -- enhälligt -- att staten via styrelsen för tekniskutveckling stöder forskning och utveckling på livsmedelsområdetgenom kollektivforskningsinstituten () och (Packforsk). Förinnevarande budgetår disponerar 27,8 milj.kr. varav statenvia svarar för 11,1 milj.kr., och Packforsk 16,9 milj.kr.,varav staten svarar för 6,8 milj.kr.Utskottet står fast vid den ståndpunkt som intogs våren 1991.Motionen avstyrks.Centrala hantverksrådetBl.a. med tanke på det bistra arbetsmarknadsläget börhantverksfrågornas ställning stärkas, sägs det i motion1991/92:N232 (m). Som ett led i detta föreslår motionärerna attCentrala hantverksrådet skall permanentas och, inom avregeringen föreslagna budgetramar, tilldelas de resurser somerfordras för att myndigheter, organisationer, branscher,arbetsförmedlingar, skolor m.fl. skall kunna bearbetas.Centrala hantverksrådet, som är knutet till StiftelsenHantverksfrämjandet och förlagt till , har till uppgiftatt handlägga frågor om utrednings- och forskningsverksamhetsamt bevarande och utveckling av kunskaper, tjänster ochprodukter inom hantverksområdet. Rådet skall vidare svara förinformation om olika hantverksutbildningar.Riksdagen har avslagit motionsyrkandenrörande Centrala hantverksrådet motsvarande det nu aktuella.Vid det senaste tillfället, (bet. 1990/91:NU35 s. ), upprepade utskottet sina tidigare ställningstaganden ochanförde att det näringspolitiskt motiverade statliga stödet tillhantverket har ett nära samband med övriga statliga insatser försmåföretagen genom de regionala utvecklingsfonderna och SIND.Det borde ankomma på dessa att göra erforderliga prioriteringar.Det redovisades också att SIND för /91 bidrog med775000 kr. till Centrala hantverksrådet och hade avdelat1150000 kr. för övriga projekt inom hantverksområdet. I enreservation (m, fp, c, mp) krävdes att statens stöd tillCentrala hantverksrådet skulle ges i form av permanenta årligaanslag.För innevarande budgetår bidrar med högst 1,9 milj.kr.till Centrala hantverksrådet. För övriga projekt inomhantverksområdet har avsatt högst 1,6 milj.kr. Beloppettill Centrala hantverksrådet ligger på en högre nivå iförhållande till till följd av att ett engångsbidraghar lämnats för att finansiera inovember 1991.Hantverksfrågorna överfördes frånnäringsdepartementets till kulturdepartementetsverksamhetsområde. Hantverksfrågorna ligger dock kvar inomnäringsutskottets beredningsområde, medan kulturutskottethanterar det anslag -- Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. (B 2) -- från vilket bidrag till för /93 kommer att lämnas. Ikulturdepartementets bilaga till årets budgetproposition (prop.1991/92:100 bil. 12) har under det aktuella anslaget tagits upp500000 kr. under anslagsposten Information, utveckling m.m.för hantverkare. Enligt uppgift är anslagsposten avsedd för stödtill Centrala hantverksrådet.Utskottet ser inget behov för att göra ett uttalandeom Centrala hantverksrådet av den typ som begärs i motion1991/92:N232 (m). Motionen avstyrks.Utveckling av elbilenTiden är nu inne för en kraftig satsning på elbilen som ettalternativ till den mer traditionella drivmedelsbilen, sägs deti motion 1991/92:N249 (fp). En sådan satsning borde bestå i ettkraftigt ökat forsknings- och utvecklingsarbete. Utöver STU,m.fl. bör enligt motionärerna den svenska bilindustrinvara en självklar samarbetspartner i detta utvecklingsarbete.Staten föreslås ta nödvändiga initiativ för att detta skallförverkligas. Att på olika sätt ekonomiskt stimuleraanvändningen av elbil i stället för bensin- och dieseldrivetfordon borde vara en självklarhet, anser motionärerna.Riksdagen avslog ett identiskt motionsyrkande frånsamma motionärer (bet. 1990/91:NU35 s. 83--86). Utskottethänvisade till olika insatser och aktiviteter, såväl på statligoch nivå som inom den privata sektorn, och ansåg attdet inte fanns behov av ytterligare insatser. I en reservation(fp, c, mp) krävdes ett intensifierat forsknings- ochutvecklingsarbete avseende elbilen.Det pågår ett kommersiellt utvecklingsarbete kring elbilen påolika håll i världen. Av framför allt miljöskäl görs omfattandesatsningar på utveckling av elbilen främst i vissabefolkningstäta regioner i . Skärptautsläppskrav från myndigheterna kommer att tvingafordonstillverkarna att presentera elbilstekniskalösningar.Ett flertal fordonstillverkare har presenterat lösningar påprototypstadiet. Volvos och AB:s resp.samarbetspartner, och , har omfattandeutvecklingsverksamhet i gång. () ärbl.a. i engagerat i utveckling av elbilen. NUTEKmedverkar i några elbilsprojekt såväl i som inom EG(tredje ramprogrammet). På industrisidan medverkar bl.a. Volvooch ABB.NUTEK tog initiativ till bildandet avsamverkansgruppen Storstädernas Elfordonsgrupp (STEG). har fört diskussioner med intressenter tillanvändarprojekt på elbilsbas med syfte att förbättra miljön. IGöteborg bedrivs ett projekt med syfte att introducera fordonsom drivs med el eller gas. Ambitionen ligger på istorleksordningen 1000 bilar . I ett förstadelprojekt, innefattande 200 elbilar, utgörs intressenterna avGöteborgs kommun, , , ochABB. Kostnaden för detta projekt uppgår till 63,5 milj.kr. påtre år.I maj 1992 kommer i samråd med intressenter och utveckling (),internationella energiorganet (IEA), ocheuropeiska transportministerkonferensen att arrangera enelbilskonferens i Stockholm.Svenska elfordonssällskapet har bildats med syfte att främjaintroduktionen av eldrivna vägfordon i tätorterna. På olikaplatser i landet bedrivs försöksverksamhet med elfordon. Bl.a.sker det praktiska tester av elbilar inom ramen för de kommunalaenergiverken och tekniska verken i , ,, och Göteborg.Utskottet ser positivt på möjligheterna att elbilen skallkunna bli ett miljövänligt alternativ till traditionellaförbränningsmotordrivna bilar. Som har framgått av den lämnaderedovisningen pågår det aktiviteter på olika håll. kandet konstateras att konkreta resultat inte har framkommit inågon större omfattning. Det är enligt utskottets meningangeläget att regeringen noga följer utvecklingen på det härområdet och även aktivt medverkar till att främja utvecklingenav en elbil. Med det anförda avstyrker utskottet motion1991/92:N249 (fp).BegravningskostnaderKostnaderna för en begravning ligger på i storleksordningen13000--, konstateras det i motion 1991/92:N206(s). Ett sätt att möjligggöra för alla att erhålla en värdigbegravning är enligt motionärerna att låta begravningshjälp utgågenom den allmänna försäkringen. Ett annat sätt är att försökabegränsa begravningskostnaderna genom att t.ex. utforma enbillig innerkista. STU har lämnat visst bidrag för utveckling aven sådan, den s.k. Funeral-kistan. borde genom ettuttalande förorda ett fortsatt stöd till utvecklingen av dennakista.Begravningskostnadsutredningen, särskild utredare f.d.generaldirektören , har haft i uppgift attkartlägga de kostnader som uppkommer i samband med begravningoch undersöka om det föreligger ett behov av stöd för sådanakostnader genom ett ökat samhällsansvar. I betänkandet (SOU1990:82) Vad kostar begravningar -- vem betalar förordas attvisst stöd skall utgå genom den allmänna försäkringen.Betänkandet har remissbehandlats och en remissammanställning hargjorts inom . Frågan om fortsatt hanteringövervägs inom departementet.I en annan motion från allmänna motionstiden, 1991/92:Sf202(s), begärs att regeringen skall lämna förslag om en översyn avbestämmelserna för den allmänna försäkringen i syfte att däriinrymma även begravningshjälp. Motionen kommer att behandlas avsocialförsäkringsutskottet under hösten 1992.Enligt utskottets mening bör motion 1991/92:N206 (s) inteföranleda någon åtgärd av . Motionen avstyrks således. Utskottet hemställerAllmänna riktlinjer1. beträffande näringspolitikens inriktningatt avslår motion 1991/92:N240 yrkande 1 iifrågavarande del, motion 1991/92:N270 yrkandena 1, 2 och 6 ochmotion 1991/92:A261 yrkande 5,res. 1 (s)res. 2 (nyd)men. (v) - delvisTeknisk utveckling m.m.2. beträffande stöd till uppfinnare och innovatöreratt avslår motionerna 1991/92:N224, 1991/92:N246 och1991/92:N268 och motion 1991/92:N270 yrkande 5,res. 3 (s) - motiv.res. 4 (nyd)men. (v) - delvis3. beträffande idéverkstäder i länatt avslår motion 1991/92:N229,4. beträffande tvärsektoriell samverkan i Västsverigeatt avslår motionerna 1991/92:N202 och 1991/92:N275,res. 5 (s)5. beträffande tillämpad industriell forskning iVästernorrlands länatt avslår motion 1991/92:N216,6. beträffande insatser för ökad vidareförädling iskogsindustrinatt avslår motion 1991/92:N223 och motion1991/92:N238 yrkandena 2 och 3,res. 6 (s)men. (v) - delvis7. beträffande anslag till teknisk forskning ochutvecklingatt med anledning av proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt och med avslag på motion 1991/92:N238 yrkande 1,motion 1991/92:N240 yrkande 2 i ifrågavarande del och motion1991/92:N270 yrkande 20a) godkänner de i propositionen angivna riktlinjerna förteknisk forskning och utveckling,b) bemyndigar regeringen att i enlighet med vad som anförs ipropositionen under /93 ikläda staten ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning ochutvecklingsarbete m.m. som, inberäknat löpande avtal och beslut,innebär åtaganden på högst . under budgetåret1993/94, högst . under /95, högst263000000 kr. under /96 och högst225000000 kr. under /97,c) till Teknisk forskning och utveckling för budgetåret1992/93 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå ,d) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört rörande forskningsrådsnämnden,res. 7 (s)men. (v) - delvis8. beträffande Standardiseringskommissionenatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt F 15 till Bidrag till standardiseringskommissionenför /93 under tolfte huvudtiteln anvisar ettanslag på ,9. beträffande integrering av miljökriterier i standarderatt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande 25,res. 8 (s)10. beträffande utbildning av konsumentrepresentanter istandardiseringenatt avslår motion 1991/92:L712 yrkande 3,res. 9 (s)11. beträffande forskning för ett avfallssnålt samhälleatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt F 19 till Forskning för ett avfallssnålt samhälle:Miljöanpassad produktutveckling för /93 undertolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på24607000 kr.,12. beträffande miljöteknikatt avslår motion 1991/92:N256 och motion1991/92:N270 yrkande 4,men. (v) - delvis13. beträffande VT-delegationenatt avslår motion 1991/92:N234 yrkande 2, motion1991/92:N240 yrkande 1 i ifrågavarande del, motion1991/92:N265 och motion 1991/92:N270 yrkande 21,res. 10 (s)men. (v) - delvis14. beträffande materialteknisk forskningatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt till Materialteknisk forskning för budgetåret1992/93 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå ,15. beträffande teknisk-vetenskaplig attachéverksamhetatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt till Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet för /93under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på35630000 kr.,16. beträffande teknikvetenskapliga forskningsrådetatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt F 4 till /93 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,17. beträffande europeiskt rymdsamarbete m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt F 5dels till Europeiskt rymdsamarbete m.m. för budgetåret1992/93 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på447439000 kr.,dels bemyndigar regeringen att under /93ikläda staten nya förpliktelser för betalningar under kommandebudgetår inom europeiskt rymdsamarbete om högst 368000000kr.,18.