bet · GF01AU11 · 1992-04-28 00:00:00 — fördelatstill länen för lokala och regionala beslut medan 20 milj.kr. har avsatts tillfackliga organisationer för uppsökande verksamhet och för insatser inomkulturområdet. Vidare anges i propositionen att den regionala och lokalaanvändningen av de otraditionella medlen varierat. Mest resurser har avsattsför de företags- och näringslivsinriktade åtgärderna och till övriga projektsåsom samverkansprojekt, projekt organiserade av fackföreningar ochinformationsverksamhet.Enligt den nya inriktning för användningen av de otraditionella insatsernasom angavs i förra årets budgetproposition skall medlen användas till attutveckla arbetsmetoderna inom förmedlingsorganisationen och dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. De otraditionella insatserna skall alltidutgå från den arbetssökande individens behov och syfta till att stärka dennesmöjligheter till inträde och en fast förankring på arbetsmarknaden. Endast enliten del av resurserna får användas för projektledning och andra liknandekostnader som hänför sig till specifika projekt. Arbetsmarknadsministernförutsätter att AMS nogsamt följer användningen av dessa resurser och effektenav verksamheten. Han anser att det är viktigt att positiva erfarenheter spridsi organisationen.Under nästa budgetår beräknas att högst 100 milj.kr. skall få disponeras förotraditionella insatser.Laila och (nyd) anför i motion A224 att det inteframgår av budgetpropositionen hur stora bidrag som lämnats för fackligaorganisationers uppsökande verksamhet. De anser att medel inte bör utgå försådan facklig verksamhet och föreslår därför att skall besluta attmedel inte skall anvisas för fackliga organisationers uppsökande verksamhet.U t s k o t t e t vill framhålla att medlen för otraditionella insatsersyftar till att dels, utöver ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder,möjliggöra tillsvidareanställning för arbetslösa och personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder, dels stödja försöksverksamhet med syfte attskapa nya arbetstillfällen för enskilda personer i orter och regioner medundersysselsättning. Det är länsarbetsnämnden som svarar för fördelning avmedel. Enligt vad utskottet inhämtat samarbetar de fackliga organisationernanära med arbetsförmedlingen. Verksamheten har främst inriktats på att hjälpalångtidsarbetslösa att åter komma in på arbetsmarknaden. Det är enligtutskottets mening angeläget att verksamhet av detta slag får stöd. Utskottet ärdärför inte berett att föreslå att vidta någon åtgärd med anledningav motionen.Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärderFörsöksverksamheten har inriktats på bl.a. ungdoms-, jämställdhets- ochrehabiliteringsprojekt. För nästa budgetår förordas i propositionen ettoförändrat belopp om 10 milj.kr.Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhetDetta bidrag kan ges till arbetslösa personer som fyllt för att dessavid start av eget företag skall klara sin försörjning under ett initialskede,högst sex månader.I propositionen beräknas en oförändrad nivå på antalet bidrag. Den beräknadekostnaden för 1 000 årsbidrag uppgår till 114,4 milj.kr.Britta Bjelle (fp) begär i motion A228 en översyn av möjligheterna attförlänga den tid under vilken bidraget kan utgå. Bidrag borde enligt motionärenkunna beviljas för ett år.Utskottet vill anföra följande.Bidraget för att starta egen rörelse är avsett att utgöra ett tillskott tillrörelseidkarens försörjning under inledningsskedet av verksamheten. Det ärsåledes inte tänkt att helt ersätta lön och andra omkostnader. Ikompletteringspropositionen föreslås vissa ändringar av villkoren för stödet.Dessa innebär bl.a. att bidrag skall kunna lämnas även till dem som riskerararbetslöshet. På det sättet kan personer som varslats om uppsägning förberedasitt nyföretagande . Vidare skall i vissa fallbidragsperioden kunna förlängas med högst sex månader.Med hänsyn till förslaget om dessa nya och utvidgade regler för bidraget ärutskottet inte berett att dessutom förorda den av motionären önskadeutredningen. Motionen avstyrks alltså.Insatser för invandrare och flyktingarEnligt den redovisning för effekterna av försöksverksamheten med särskildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder för utomnordiska medborgare som AMS lämnat ioktober 1991 har AMS förbrukat 127 milj.kr. av beräknade 130 milj.kr. Arbetetmed denna heterogena grupp har enligt AMS ställt krav på speciella åtgärder ochkunskaper samt mer tid än det reguljära förmedlingsarbetet. För nästa budgetårberäknas i propositionen 147 milj.kr. för verksamheten.Arbetsmarknadsministern framhåller att trots försämringen på arbetsmarknadenmåste målet vara att fler utländska medborgare skall få arbete ellerutbildning. Särskild uppmärksamhet skall, säger han, fästas vidinvandrarungdomarnas situation.Utskottet delar arbetsmarknadsministerns bedömning och vill för sin delunderstryka vikten av att uppsatta mål kan uppfyllas.Åtgärder för ungdomarI detta avsnitt behandlas förslag som särskilt rör ungdomarsarbetsmarknadssituation. Förslagen är framförda dels i budgetpropositionen,dels i proposition 124 om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar under25 år. Motioner som behandlas i avsnittet har väckts eller med anledning av särpropositionen.BakgrundUtskottet har i avsnittet "Allmän bakgrund" redovisat arbetslöshetssiffroroch arbetsmarknadsåtgärder för ungdomar . överstegsumman av öppet arbetslösa och ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 120000.Mätt i genomsnitt var enligt SCB:s statistikarbetslöshetssiffran för 16--19-åringar 7,och för 20--24-åringar 9,5%.Antalet ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika slaghar mer än fördubblats på ett år.Som redovisats tidigare kommer enligt AMS prognos från mars månadungdomsarbetslösheten sannolikt att stiga kraftigt fram till och med september.AMS antar att införandet av praktikplatser enligt det förslag som behandlaskommer att minska arbetslösheten därefter.Jämfört med situationen , då det rådde lågkonjunktur med högaarbetslöshetstal bland ungdomar, är det slående att den öppna arbetslösheten är så pass omfattande i den äldre ungdomsgruppen. var andelen öppetarbetslösa större bland de yngre; detta år var arbetslösheten bland 18-åringarinte . En del av förklaringen ligger i att en relativt storgrupp av de yngre arbetslösa befinner sig iarbetsmarknadspolitiska åtgärder.En allmän försämring av arbetsmarknadsläget drabbar i första handnytillträdande och personer med svag ställning på arbetsmarknaden. Ungdomarnaär alltså en grupp som blir särskilt utsatt vid en lågkonjunktur. Redan tidigtunder vidtogs särskilda åtgärder för att stödja ungdomarna. Efterhand byggdes åtgärdssystemet ut på både utbildnings- och arbetsmarknadssidan.Av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kom särskilt beredskapsarbeten attanvändas i stor utsträckning, med en topp då 48 000 ungdomar varplacerade i sådana arbeten. För 16--17-åringarna tillkom inom ramen för skolansuppföljningsansvar bl.a. yrkesintroduktion och något senare ungdomsplatser,varigenom arbetslösheten i denna grupp minskade.År 1983 antog ungdomslagen, som garanterade ungdomar rätt tillbetalt arbete. Det var huvudsakligen fråga om arbete hos offentligaarbetsgivare med skyldighet i sista hand för hemkommunen att tillhandahållaarbete. Lagens anställningsgaranti gav normalt rätt till ett halvtidsarbete.Arbete i ungdomslag var i första hand avsett för ungdomar i åldern 18--19 år.För psykiskt utvecklingsstörda gällde högre åldersgräns. Den nedreåldersgränsen sänktes . Ungdomslagen fick snabbt stort genomslag. Sommest var närmare 40000 ungdomar sysselsatta på detta sätt.Systemet med inskolningsplatser har tillämpats . I dennaverksamhet utgår bidrag av den totala lönekostnaden till arbetsgivaresom anställer ungdomar på sådana inskolningsplatser som avses 1986 mellan SAF, LO och PTK. Enligt huvudregeln kaninskolningsplats beredas arbetslösa ungdomar som fyllt 18 men inte 20 år.Systemet med dessa inskolningsplatser har haft begränsad omfattning.Den 1 juli 1989 fick de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för ungdomar en nyinriktning. Ungdomslagen avskaffades och ersattes med inskolningsplatser hossåväl offentliga som privata arbetsgivare. Platserna avser framför alltungdomar i åldern 18--. Inskolningsplatserna är antingen avtalade platsersom omfattar hela arbetsmarknaden eller särskilda platser hos offentligaarbetsgivare. Statsbidrag utgår för de avtalade platserna och med100% för de särskilda inskolningsplatserna. De avtalade inskolningsplatsernahar fått en ganska blygsam omfattning.I det nu gällande systemet är inbyggt en garanti så till vida att det i sistahand ankommer på den kommun där ungdomen är bosatt att bereda den unge särskildinskolningsplats.Regeringens förslagUtgångspunkten för proposition 124 med förslag om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för ungdomar är den särskilt allvarligaarbetsmarknadssituationen för ungdomar. Det är enligt regeringen viktigt attsnabbt införa nya och mer effektiva åtgärder för de ungdomar som inte befinnersig i utbildning.Det betonas att de ungdomar som går ut i arbetslivet direkt efter grundskolanfortsätter att vara en angelägenhet för skolans aktiva uppföljningsansvar. Fördessa skall vid behov lämplig utbildning eller s.k. ungdomsplats erbjudas.I propositionen konstateras att utformningen av åtgärdssystemen har varitföremål för diskussion och att det finns befogad kritik mot formerna.Ungdomslagen var motsägelsefull och förvirrande för såväl ungdomar ochderas föräldrar som för arbetsgivarna. Övergången från ungdomsplats tillungdomslag innebar en halvering av arbetstiden, men en ökning avarbetsinkomsten. Systemet verkade komplicerat för arbetsgivarna med olikaanställningsformer, avtalsförhållanden och grader av bidrag. Resultatet blevatt ungdomarna främst hamnade i offentliga sektorn. Äveninskolningsplatserna, som avsåg att öppna vägar till näringslivet, har fåttnegativa konsekvenser. Det har varit svårt att få fram platser vilket lett tillatt inriktningen mot den offentliga sektorn blivit för stor.I propositionen konstateras att det nuvarande systemet inte räcker till föratt dämpa ungdomsarbetslösheten. Det krävs helt nya insatser, i första handunder en övergångsperiod i avvaktan på nästa konjunkturuppgång. Lösningen börbygga på det bästa ur de tidigare systemen. Orsaken till att ungdomslagensnabbt fick stor effekt var uppslutningen från alla inblandade enligtarbetsmarknadsministerns mening. Han utgår nu från att parterna är beredda attgenom den nya åtgärden hjälpa ungdomarna in på arbetsmarknaden.Den åtgärd som föreslås, praktiskt inriktad arbetsplatsförlagdarbetsmarknadsutbildning, benämnd ungdomspraktik, skall avse helaarbetsmarknaden. Förutom 18--19-åringarna och vissa 17-åringar skall den ävenomfatta 20--24-åringarna. Enligt propositionen är det framför allt för dessalite äldre ungdomar som försämringen av arbetsmarknadsläget är mestbekymmersamt.Utöver att åtgärden måste göras mycket enkel för att snabbt kunna getillräcklig och önskad effekt anges utgångspunkter enligt följande:i samband med jobbsökaraktiviteter skall de unga själva kunna informera omvillkoren för ungdomspraktiken och därmed själva bereda vägen för den,utbildningen skall ge en praktisk inskolning och även utsikter till senareanställning,systemet skall vara enkelt att förstå och hantera för näringsliv ochoffentlig sektor; alla företag, framför allt de mindre och ävenenmansföretagare, måste ges möjligheter att delta,arbetskamraternas erfarenheter och kunskaper skall komma till användning vidinskolningen,systemet skall vara lätt att hantera även för arbetsförmedlingens personal,samhällsekonomin får inte ställas inför alltför stora påfrestningar.Den närmare utformningen av ungdomspraktikenDen föreslagna åtgärden innebär i korthet följande.Ungdomar i åldern 18--skall som en försöksverksamhet den 1juli 1992 till erbjudas arbetsmarknadsutbildning på heltid medpraktik förlagd till arbetsplatser inom hela arbetsmarknaden, s.k.ungdomspraktik. Även den som fyllt 17 men inte skall kunna omfattas omhon eller han fullgjort minst tvåårig gymnasieutbildning. Finns det särskildaskäl för det skall även ungdomar utan gymnasieutbildning kunna delta.Ungdomspraktiken skall föregås av jobbsökarverksamhet med inriktning på attfinna arbete på den reguljära arbetsmarknaden eller en lämplig utbildning inomdet reguljära utbildningsväsendet -- ungdomspraktiken skall vara en åtgärd isista hand. För ungdomar i åldern 18--skall arbetssökandetiden innan enpraktikplats kan anvisas vara . för de äldre skallvara fyra månader.Platserna skall inte användas för att ersätta annan arbetskraft. Den ungeskall få inskolning, handledning och praktisk yrkesutbildning på arbetsplatsen.Som huvudregel skall anvisningstiden vara . påpraktikplatsen skall den unge erbjudas och obligatoriskt delta i jobbsökar-,väglednings- och yrkesvalsaktiviteter samt utbildning, i medeltal fyra . Tiden kan koncentreras eller spridas ut.Under praktiken skall utbildningsbidrag utges till den unge. Bidraget skalluppgå till . per dag för den som inte fyllt och annars till 338 kr.per dag. Den som är berättigad till arbetslöshetsersättning erhållerutbildningsbidrag enligt försäkringens nivå.En anvisning kan återkallas av länsarbetsnämnden bl.a. om anvisningen kanersättas av någon annan åtgärd.För handikappade ungdomar föreslås särskilda regler. Utbildningstiden skallkunna förlängas till den tid som bedöms som lämplig, dock längst till dess defyller . som den unge deltar i denarbetsplatsförlagda arbetsmarknadsutbildningen bör utbildningsbidrag utges medsamma belopp som för övriga ungdomar. Efter föreslås attersättningen höjs till . per dag, dvs. ett högre belopp än för de flestaövriga ungdomar. Den högre ersättningen motiveras med att handikappade ungdomarriskerar att bli kvar i en åtgärd avsevärt än övriga och att dedärför blir mer långsiktigt beroende av ersättningen för sin försörjning.Ersättningen får enligt propositionen inte avvika alltför mycket från deförmåner som utges till en förtidspensionär.Enligt propositionen är målsättningen att få ett enkelt och enhetligtåtgärdssystem för ungdomar. Systemet måste vara klart och entydigt när detpresenteras för arbetsgivare. Av detta skäl bör antalet åtgärder till vilkaungdomarna kan anvisas begränsas. De särskilda inskolningsplatserna föreslåsupphöra, och personer skall inte kunna anvisas beredskapsarbete.Följande bidrag bör upphöra enligt propositionen.statsbidrag till beredskapsarbete för ungdomar ,statsbidrag till särskilda inskolningsplatser,statsbidrag till arbetsgivare för handledare för ungdomar som anställs påavtalade inskolningsplatser, arbete med rekryteringsstöd ochutbildningsvikariat,förhöjt utbildningsbidrag till ungdomar som deltar i upphandladarbetsmarknadsutbildning.I propositionen läggs det fram lagändringsförslag i anslutning till detta.När det gäller kostnaderna anförs i propositionen att det är svårt attförutsäga omfattningen av det nya åtgärdssystemet. Antalet platser beräknasunder nästa budgetår till 39 000, varav 16 000 för 18--19 åringar och 23 000för 20--24-åringar. Av 20--24-åringarna beräknas varakassaberättigade. Av det totala antalet ungdomar beräknas 1 000 varahandikappade med rätt till högre utbildningsbidrag.Kostnaderna för 39 000 årsplatser beräknas till 2 900,6milj.kr. Kostnadernaför utbildningsbidrag vid jobbsökaraktiviteter och ungdomspraktik samt förbidrag till avtalade inskolningsplatser bör enligt propositionen rymmas inomramen för de medel som beräknats i budgetpropositionen för inskolningsplatseroch bidrag till handledare för ungdomar, sammanlagt 2 366,1 milj.kr., samtvissa andra medel under anslaget B2. Vadsom avses är medel för beredskapsarbeten och utbildningsbidrag. Enligtpropositionen bör högst 5 milj.kr. av medlen utnyttjas för eninformationskampanj om det nya åtgärdssystemet.Med de ovan beskrivna begränsningarna avseende beredskapsarbete och förhöjtutbildningsbidrag frigörs ytterligare medel uppgående till ca 580 milj.kr.Någon medelstilldelning utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen behövsdärför inte enligt proposition nr 124.Regeringen begär att godkänner att medel som i budgetpropositionenhar beräknats för inskolningsplatser, vissa beredskapsarbeten, bidrag tillhandledare för ungdomar och vissa utbildningsbidrag får utnyttjas för det nyaåtgärdssystemet.Motioner väckta med anledning av proposition 124I sin partimotion A10 yrkar Socialdemokraterna avslag på propositionen ochföreslår i stället en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, "Ungdomsjobb". Detinnebär en tillfällig anställning på den privata elleroffentliga arbetsmarknaden. Arbetsgivaren skall betala lön enligt dettillämpliga kollektivavtalets lägstlöneregler. Som kompensation skallarbetsgivaren få göra avdrag från arbetsgivaravgiften med . per dag.Enligt motionen blir nettokostnaden för staten för en person på "ungdomsjobb"betydligt lägre än för en ungdomspraktikplats, eftersom staten i det förrafallet också får inkomster bl.a. genom arbetsgivaravgifter.Enligt förslaget måste en ungdomsgaranti finnas kvar för 18--19-åringarna ochför de unga arbetshandikappade. Till skillnad från regeringsförslaget bördärför enligt motionen systemet med de särskilda inskolningsplatserna varakvar. I övrigt föreslås att statsbidragen slopas för handledarbidrag, föravtalade inskolningsplatser samt för beredskapsarbete och rekryteringsstöd förungdomar under 25 år.Socialdemokraterna framför även förslag rörande utbildningen. 10000 eleversom lämnat det tvååriga gymnasiet bör få ett extra gymnasieår förpåbyggnadsutbildning. Denna bör inriktas mot allmänna ämnen. Kostnaden förstaten beräknas till ca . per elev och år. 10000 elever bör kunnaerbjudas sådan utbildning till en kostnad för staten om 250 milj.kr. Beloppetskall tillföras sektorsbidraget för driften av det kommunala offentligaskolväsendet.Även antalet högskoleplatser bör utökas enligt den socialdemokratiskamotionen. En ytterligare utökning med 2 000 platser bör kunna komma till ståndgenom en vidgad ram för lokala linjer och fristående kurser. Kostnaden beräknastill 60 milj.kr. som enligt motionen bör tillföras anslaget för lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser.Vänsterpartiet säger sig i motion A11 kunna ställa sig bakom regeringensförslag om ungdomspraktik, dock med vissa förändringar, eftersom förslaget harmånga frågetecken och svagheter. En huvudinriktning skall vara att enutbildning följs upp med praktik. Ungdomar som genomför praktikarbete skallvara anställda av arbetsgivaren. Varje ungdom skall ha en handledare. Därmedförhindras att det blir fråga om en gratisförmån för arbetsgivaren. Statenskall ge bidrag till lönen, medan arbetsgivaren svarar för övriga kostnader. mån den unge ersätter någon och därvid fullgör en arbetsuppgift måsteregeln gälla om lika lön för lika arbete, varför sådan tid skall ersättas medavtalsenlig lön. Med tanke på att många personer strax under kommer attomfattas av åtgärden bör ersättningarna räknas upp i förhållande tillregeringens förslag. De ungdomar som är arbetslösa och kvalificerat sig förersättning från A-kassa skall i första hand erbjudas beredskapsarbete. Imotionen understryks att åtgärderna skall vara tillfälliga och att ungdomarnahela tiden skall stå till arbetsmarknadens förfogande för ett fast arbete.I motion A8 av m.fl. (c, m, fp, kds) behandlas villkoren förungdomspraktik såvitt avser ungdomar i åldern 18--l9 år. Enligt motionärernabör det föreligga synnerliga skäl för att ungdomar i denna åldersgrupp utanminst tvåårig gymnasieutbildning skall få delta i ungdomspraktik. En avslutadgymnasieutbildning måste alltid vara ett klart och tydligtförstahandsalternativ. Det förhållandet att betald yrkespraktik på något sättskulle kunna framstå som ett alternativ till reguljär utbildning kan geungdomarna fel signaler. Motionärerna anser att arbetsförmedlingarna böråläggas att alltid samråda med ungdomarnas hemkommuner före en eventuellanvisning till ungdomspraktik.Karin () befarar enligt sin motion A12 att det med regeringensförslag om ungdomspraktik för åldersgruppen 18--blir svårare att få frampraktikplatser för ungdomar inom ramen för skolans uppföljningsansvar, dvs.16--17-åringar som ännu inte påbörjat en utbildning i gymnasieskolan. Ett närasamarbete mellan skolans uppföljningsansvariga och arbetsförmedlingen ärnödvändigt för att klara ut detta, menar motionären.I motion A9 av m.fl. (nyd) föreslås vissa kompletteranderegler till regeringens förslag. En arbetsgivare som sagt upp en anställningskall inte få erbjuda ungdomspraktikplats avseende likvärdigtarbete och inte heller om uppsägningen skett efter systemetsikraftträdande. Den som anställs enligt reglerna om ungdomspraktik skall harätt att söka ny praktik med en veckas uppsägningstid, om företaget inteerbjuder full sysselsättning med överenskomna arbetsuppgifter. I samband medungdomspraktiken skall den unge ges möjlighet till utbildning och handledningliksom att fortlöpande delta i jobbsökar-, väglednings- ochyrkesvalsaktiviteter mellan fyra och . Slutligen yrkas atttiden för provanställning förlängs . Arbetsmarknadens parter börvidare stimuleras att införa ungdomslöner.Motioner väckta under den allmänna motionstidenEnligt Socialdemokraternas partimotion A225 behövs mer medel förotraditionella insatser än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. Föratt AMS på ett så flexibelt sätt som möjligt skall kunna pröva sig fram tilleffektiva åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten vill partiet satsaytterligare 250 milj.kr.I motionen framförs också förslag om sommaraktiviteter för arbetslösaungdomar. Eftersom det finns gott om lediga lokaler och lärare som är bereddaatt göra insatser bör AMS få i uppdrag att i samarbete med kommuner ochhögskolor ordna en omfattande utbildnings- och informationsverksamhet undersommaren. På ett nytt anslag, Sommaraktiviteter för ungdomar, bör det anslås 75milj.kr. under nästa budgetår.Vänsterpartiet vill ha en utvidgning av den s.k. ungdomsgarantin för ungdomarupp till , ett yrkande som framförs både i motion A259 och i So270. Densom har en yrkesutbildning eller har genomgått en utbildning men inte fåttarbete på den öppna arbetsmarknaden skall erbjudas särskild praktikplats iprivat eller offentlig sektor. Full ersättning skall betalas från samhälletssida. Nettokostnaden blir låg, anförs det, eftersom kontantstödet och desociala kostnaderna minskar.Ian och (nyd) begär i motion A261 en utredning omformer för speciella ungdomslöner, medan och (nyd) i motion N225 förordar lärlingslöner inom teko-branschen tills ungdomarnafått samma kapacitet som erfarna arbetare.I två socialdemokratiska motioner begärs ökade arbetsmarknadspolitiskaresurser för ungdomar. m.fl. anser i motion i bör få särskilt anslag för aktiva insatserför ungdomar, t.ex. informations- och studieverksamhet, musikverksamhet ochfadderverksamhet inom företagen. och förordar imotion A212 ytterligare insatser mot ungdomsarbetslösheten i . Deanser också att friheten i medelsanvändningen bör öka.Slutligen framförs i motion A702 av () att böransluta sig till konvention om au pair-arbete eftersom det skulleöka tryggheten för svenska ungdomar i sådant arbete.Utskottets övervägandenUtformningen av en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd för ungdomarUtskottet ser med stort allvar på den mycket höga arbetslösheten blandungdomar. Inte minst oroande är att stora grupper av de något äldre ungdomarnadrabbats så hårt av lågkonjunkturen. För utskottet står det klart attkraftfulla insatser måste till för att på något sätt komma till rätta medsituationen och så långt möjligt förhindra negativa effekter av en omfattandesysslolöshet.Regeringens förslag innebär en försöksverksamhet med arbetsplatsförlagdarbetsmarknadsutbildning för ungdomar.Liksom regeringen anser utskottet att den nya åtgärden måste göras mycketenkel så att den snabbt kan ge tillräcklig och önskad effekt. I förhållandetill arbetsgivare är det viktigt att åtgärden trots att den är ny och oprövadframstår som okomplicerad och obyråkratisk. Detta är angeläget i den svåraarbetsmarknadssituation som råder.