bet · GG01AU1 · 1992-10-13 00:00:00 — Detta gäller omdet är sannolikt att syftet med arbetsgivarens beslut är attmissgynna någon på grund av hans eller hennes kön. Förbudet ärinte tillämpligt i vissa fall av intressekollisioner.Genom denna regel ges möjlighet att angripa ettdiskriminerande syfte hos arbetsgivaren. Diskrimineringsförbudeti 16§, som motsvarar 3§ i den gamla lagen, är uppbyggt somen presumtionsregel och gäller i princip oberoende avarbetsgivarens syfte. En förutsättning är enligt denna regel attden diskriminerade har ett försteg i fråga om sakligaförutsättningar för arbetet.En och samma skadeståndsregel är kopplad till de bådaförbudsreglerna. Ersättning kan bara utges för den kränkningdiskrimineringen innebär, alltså för ideell skada. mening har det synsätt som ligger bakom den gamlalagens diskrimineringsförbud giltighet också i de fall som avsesmed den nya regeln. Utskottet är således inte berett att förordaen rätt till ekonomiskt skadestånd i enlighet medmotionsyrkandet. Det bör således avslås av riksdagen.Vad slutligen gäller det i samma motion framställda yrkandetom borttagande av kriteriet "uppenbart" vid diskriminerandearbetsledning kan utskottet konstatera attdiskrimineringsförbudet numera enligt 19§ avser arbetsledningsom innebär att arbetstagaren blir "påtagligt" oförmånligtbehandlad i jämförelse med arbetstagare av motsatt kön.Motionsyrkandet får därmed i väsentlig mån anses tillgodosettoch någon åtgärd därför inte påkallad. Yrkandetavstyrks således.TrakasserierDen nya jämställdhetslagen innehåller två bestämmelser medsyftet att motverka trakasserier i arbetslivet. Den ena, 6§,som ingår bland de aktiva åtgärderna, innebär att arbetsgivarenskall verka för att inte någon arbetstagare utsätts för sexuellatrakasserier eller för trakasserier på grund av en anmälan omkönsdiskriminering. Denna regel avser trakasserier bådearbetstagare emellan och mellan arbetsgivaren och arbetstagaren.Den andra regeln, i 22§, innehåller ett förbud riktat motarbetsgivaren eller den som uppträder i hans ställe atttrakassera en arbetstagare på grund av att arbetstagaren haravvisat arbetsgivarens sexuella närmanden eller anmältarbetsgivaren för könsdiskriminering.Lagen innehåller således inte någon regel med ett direktförbud mot trakasserier, vilket kritiserades i flera av demotioner som väcktes med anledning avjämställdhetspropositionen.I två motioner tas frågan upp igen. Såväl imotion A707 som två enskilda motionärer, ochIngbritt Irhammar (c) i motion A805, anser att lagen börtillföras ett förbud mot sexuella trakasserier.I sina överväganden rörande denna fråga anfördeutskottet att sexuella trakasserier eller andra trakasseriersjälvfallet är något som inte skall behöva tålas på enarbetsplats. Utskottet underströk att det framför allt är genomregeln i 6§ som denna viktiga princip kommer till uttryck.Däremot hade utskottet inte övertygats om behovet eller nyttanav en särskild förbudsreglering i jämställdhetslagen. Det finnsredan regler i både civilrättslig och straffrättslig lag som kananvändas mot trakasserier av olika slag. Ett och samma handlandeskulle alltså kunna vara förbjudet och skadeståndssanktioneratpå flera olika håll i lagstiftningen, vilket enligt utskottetsmening skulle kunna leda till problem i den praktiskatillämpningen.I denna fråga har utskottet inte någon annan uppfattning ,varför de berörda motionerna avstyrks i motsvarande delar. beträffande förutsättningarna för jämställdhetatt avslår motionerna 1991/92:A806 yrkande 1 och1991/92:A812 yrkande 1,men. (v) - delvis2. beträffande resurser till jämställdhetsarbetetatt avslår motionerna 1991/92:A414 yrkande 2 och1991/92:A802,3. beträffande kvinnors företagande och den offentligasektornatt avslår motionerna 1991/92:A803, 1991/92:A805yrkande 14, 1991/92:A807 yrkande 1 och 1991/92:A817 yrkande 2,res. 1 (s) - motiv.4. beträffande löneskillnader mellan kvinnor och mänatt avslår motionerna 1991/92:A225 yrkande 12 och1991/92:A805 yrkande 7,res. 2 (s)5. beträffande åtgärder för att stärkaLöneskillnadsutredningenatt avslår motion 1991/92:A816,6. beträffande Arbetslivsfondens arbeteatt avslår motionerna 1991/92:A225 yrkande 13,1991/92:A708 yrkande 1, 1991/92:A813 yrkande 6 och1991/92:Fi41 yrkande 43,7. beträffande kvinnors hälsaatt avslår motion 1991/92:A817 yrkandena 3 och 7,8. beträffande kartläggning av trakasserieratt avslår motion 1991/92:A815,9. beträffande kvinnors deltidsarbeteatt avslår motion 1991/92:Fi83 yrkande 8,10. beträffande fler kvinnor på högre statligabefattningaratt avslår motion 1991/92:Fi408 yrkande 2,11. beträffande resurscentrum för kvinnor i länatt avslår motion 1991/92:A804,12. beträffande jämställdhetsarbetet i skolanatt avslår motion 1991/92:A812 yrkande 2,13. beträffande kvinnors kompetensutvecklingatt avslår motion 1991/92:A813 yrkande 5,14. beträffande mäns föräldraledighetatt avslår motion 1991/92:So612 yrkande 1,15. beträffande förstärkt kvinnorepresentationatt avslår motionerna 1991/92:A805 yrkande 35 och1991/92:A817 yrkande 5,16. beträffande utdelningskriterier för stipendieratt avslår motion 1991/92:A809,17. beträffande kvinnor och EGatt avslår motionerna 1991/92:A805 yrkande 2,1991/92:A812 yrkande 5 och 1991/92:U532 yrkande 6,18. beträffande aktivt jämställdhetsarbeteatt avslår motion 1991/92:A225 yrkande 16,19. beträffande lagens tillämpningsområdeatt riksdagenavslår motionerna 1991/92:A806 yrkandena 2 och 3 samt1991/92:A810 yrkande 3,men. (v) - delvis20. beträffande kollektivavtal och dispositivitetatt avslår motionerna 1991/92:A806 yrkande 7,1991/92:A807 yrkande 2 i motsvarande del, 1991/92:A810 yrkande1 och 1991/92:A817 yrkande 4,men. (v) - delvis21. beträffande JämO:s tillsynatt avslår motionerna 1991/92:A810 yrkande 2 och1991/92:A812 yrkande 3,22. beträffande lika och likvärdigt arbeteatt avslår motion 1991/92:A806 yrkande 5 imotsvarande del,men. (v) - delvis23. beträffande lagstiftning om utjämning avlöneskillnaderatt avslår motionerna 1991/92:A805 yrkande 10 och1991/92:A806 yrkande 5, båda yrkandena i motsvarande delar,men. (v) - delvis24. beträffande kollektiv lönediskrimineringatt avslår motionerna 1991/92:A707 yrkande 31 och1991/92:A806 yrkande 5 i motsvarande del,men. (v) - delvis25. beträffande nytt arbetsvärderingssystematt avslår motion 1991/92:A806 yrkande 6,men. (v) - delvis26. beträffande indirekt diskrimineringatt avslår motion 1991/92:A807 yrkande 2 imotsvarande del,27. beträffande missgynnande av föräldraledigaatt avslår motion 1991/92:A801,28. beträffande ekonomiskt skadeståndatt avslår motion 1991/92:A707 yrkande 33,men. (v) - delvis29. beträffande diskriminerande arbetsledningatt avslår motion 1991/92:A707 yrkande 34,30. beträffande förbud mot sexuella trakasserieratt avslår motionerna 1991/92:A707 yrkande 32 och1991/92:A805 yrkande 10 i motsvarande del.men. (v) - delvisStockholm den 13 oktober 1992På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (), (), (), () ochRose-Marie Frebran (kds).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Kvinnors företagande och den offentliga sektorn (mom. 3,motiveringen), , , ,, och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Medhänsyn" och på s. 9 slutar med "aktuella delar" bort ha följandelydelse:Utskottet vill vidare understryka vikten av en väl fungerandeoffentlig sektor för att möjliggöra kvinnors insatser iarbetslivet. Uskottet vill betona att det är väsentligt -- försåväl samhället som de enskilda -- att kvinnornas kunskaper ocherfarenheter bättre tas till vara både inom den privata och denoffentliga sektorn. En sådan inriktning gynnar den pågåendeförnyelsen inom den offentliga sektorn. Mot den bakgrunden harutskottet självfallet ingen annan uppfattning än motionärernavad gäller behovet av förberedande utbildning för kvinnor somstartar företag. Olika statliga insatser, t.ex. via , pådetta område är också värdefulla bidrag för att öka kvinnornasmöjligheter till företagande. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion A803 samt motionerna A805, A807 och A817 iaktuella delar.2. Löneskillnader mellan kvinnor och män (mom. 4), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets bedömning är en framgångsrik solidarisklönepolitik en av förutsättningarna för att få till ståndminskade löneskillnader mellan kvinnor och män.Utan att föregripa resultat anserutskottet att denna frågas centrala betydelse för jämställdhetenmellan kvinnor och män föranleder utskottet att föreslåriksdagen ett tillkännagivande till regeringen. Det anfördainnebär att utskottet ställer sig bakom motion A225 (s) vadgäller utjämning av löneskillnader mellan kvinnor och män,vilket bör delges regeringen för kännedom. Ett yrkande i motionA805 som också behandlas i detta sammanhang har en annaninriktning och avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande löneskillnader mellan kvinnor och mänatt med anledning av motion 1991/92:A225 yrkande 12samt med avslag på motion 1991/92:A805 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Jag instämmer i den reservation som de socialdemokratiskaföreträdarna i utskottet har avgett beträffande löneskillnadermellan kvinnor och män.Därutöver vill jag anföra följande.Enligt mening är en förutsättning för attuppnå jämställdhet att kvinnor får ett ökat inflytande överden egna arbetssituationen och bättre arbetsvillkor.Vidare bör lagens tillämpningsområde utvidgas tillsamhällslivets alla områden. Detta överensstämmer, såsom anförsi motion A806, med den allmännarättsuppfattningen. Jag anser att utbildningsområdet är särskiltviktigt. Regler måste finnas till skydd mot missgynnande pågrund av kön i samband med antagning till utbildning eller videxamination.När det gäller frågan om kollektivavtal ochdispositivitet, närmare bestämt om lagens regler om aktivaåtgärder skall vara dispositiva, ansluter jag mig tillVänsterpartiets uppfattning att kollektivavtalen minst måstemotsvara lagens krav. Som det är är avtalen i de flestafall så allmänt hållna att man kan ifrågasätta om de alls kangrunda rätt till skadestånd. Lagen kan urholkas om parterna gesfrihet att själva bestämma ambitionsnivån på de aktivaåtgärderna.Vidare instämmer jag i kritik mot lagensregler om lönediskriminering och löneutjämning.Lönediskrimineringsförbudet bör för det första ta sikte påarbeten som är att betrakta som lika eller likvärdiga.Enligt mening, som jag instämmer i, innebär dennya lagen i detta hänseende en försämring jämfört med tidigareregler. Förbudet bör dessutom utformas så, att det också kanriktas mot kollektiv lönediskriminering, eftersom denfaktiska lönediskrimineringen sker genom attkvinnodominerade yrken betalas sämre. Vad sedan gällerlagstiftning om utjämning av löneskillnader anser jag attansvaret för att verka för sådan utjämning bör ligga påarbetsgivaren. Frågan bör alltså inte regleras genom ensamverkansregel på det sätt som skett i den nyajämställdhetslagen.Min uppfattning är vidare att JämO genom ett tillägg tillinstruktionen för myndigheten bör få till uppgift att föra utfrågan om arbetsvärdering och behovet av ett nyttarbetsvärderingssystem i samhällsdebatten. JämO måste aktivtkunna övervaka lönediskriminering på hela arbetsmarknaden. Äveni dessa hänseenden ansluter jag mig således till Vänsterpartietsuppfattning.Slutligen ser jag det som en brist i lagen att den sommissgynnats vid anställning eller liknande på det sätt som angesi 17 § inte har rätt till ekonomiskt skadestånd. Lagen bör ienlighet med uppfattning ändras på denna punkt.Det är även en brist att lagen inte innehåller något direktförbud mot sexuella trakasserier. Även i detta hänseendeanser jag liksom att lagen bör ändras.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1, 19, 20, 22--25, 28 och 30 borde ha hemställt:1. beträffande förutsättningarna för jämställdhetatt med anledning av motion 1991/92:A806 yrkande 1samt med avslag på motion 1991/92:A812 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,19. beträffande lagens tillämpningsområdeatt med bifall till motion 1991/92:A806 yrkandena 2och 3 samt med anledning av motion 1991/92:A810 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,20. beträffande kollektivavtal och dispositivitetatt med bifall till motion 1991/92:A806 yrkande 7samt med anledning av motionerna 1991/92:A807 yrkande 2 imotsvarande del, 1991/92:A810 yrkande 1 och 1991/92:A817 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,22. beträffande lika och likvärdigt arbeteatt med bifall till motion 1991/92:A806 yrkande 5 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,23. beträffande lagstiftning om utjämning avlöneskillnaderatt med bifall till motion 1991/92:A806 yrkande 5 imotsvarande del och med anledning av motion 1991/92:A805 yrkande10 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,24. beträffande kollektiv lönediskrimineringatt med bifall till motionerna 1991/92:A707 yrkande31 och 1991/92:A806 yrkande 5 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,25. beträffande nytt arbetsvärderingssystematt med bifall till motion 1991/92:A806 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,28. beträffande ekonomiskt skadeståndatt med bifall till motion 1991/92:A707 yrkande 33som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,30. beträffande förbud mot sexuella trakasserieratt med bifall till motion 1991/92:A707 yrkande 32och med anledning av motion 1991/92:A805 yrkande 10 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.