bet · GG01NU2 · 1992-10-20 00:00:00 — 1992/93NU2ÄrendetI detta betänkande behandlas -- helt eller delvis -- tremotioner med yrkanden omnya återtagnings- och återvinningssystem,internationellt samarbete,returpapper,glasåtervinning. Utskottet avstyrker motionsyrkanden avseende uppbyggnad av nyaåtertagnings- och återvinningssystem, insamling av returpapperoch återvinning av glas. Detta sker främst med hänvisning tillden av regeringen aviserade s.k. kretsloppspropositionen. Ireservationer (s) vidhålls kraven på omedelbara åtgärder på detvå förstnämnda områdena. Ett yrkande om ett mer aktivt svensktdeltagande i det internationella samarbetet beträffandeåtervinning och återanvändning avstyrks också av utskottet;deltar redan aktivt i sådant samarbete, konstaterarutskottet. De motioner som behandlas här är följande:1991/92:Jo612 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen26. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återvinningen av papper,28. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av nya återtagnings- ochåtervinningssystem, bl.a. för datorer.1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandet (2) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om aktivt deltagande iinternationellt samarbete om återvinning och återanvändning avråmaterial, komponenter och förpackningar.1991/92:N254 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av skyndsamma insatser för utveckling av alternativaanvändningsområden för glasavfall. Nya återtagnings- och återvinningssystemRegeringen bör anmodas att undersöka på vilka nya områden somåtertagnings- och återvinningssystem kan etableras, anförs det imotion 1991/92:Jo612 (s). Återanvändning och återvinning är ettområde där den enskilda människan på ett konkret sätt kanmedverka i arbetet för en bättre miljö, sägs det i motionen. Detär därför väsentligt att existerande system kan vidmakthållasoch att nya system kan utvecklas. Inom bilindustrin undersöks numöjligheterna att utvidga återvinningen av kasserade bilar,påpekar motionärerna. De erinrar om att den socialdemokratiskaregeringen beslutade att kommunerna senast från den 1januari1995 skall ombesörja att innehållet av freoner i kasserade kyl-och frysskåp omhändertas på ett miljöriktigt sätt. Ett angelägetområde för utveckling av ett återtagnings- ochåtervinningssystem är enligt motionärerna datorer, vilkainnehåller såväl miljöfarliga som från resurssynpunkt viktigaämnen.Riksdagen beslöt om åtgärder som syftade till ökadåtervinning och bättre omhändertagande av avfall (prop. 1975:32,bet. Bl.a. uttalades att ansvaret för att det avfall somuppkommer vid produktionen kan tas om hand på ett från miljö-och resurssynpunkt riktigt sätt i första hand måste åvilaproducenterna.Våren 1990 beslöt om olika åtgärder påavfallsområdet (prop. 1989/90:100 bil. 16, bet. Härvidbetonades målet att minimera avfallets volym och farlighet.Producenternas ansvar för det avfall som uppstår till följd avderas verksamhet underströks. För att ytterligare stimuleraåteranvändning och återvinning beslöts om en komplettering avrenhållningslagen (1979:596) av innebörd att avfallshanteringenskall ske på ett sådant sätt att åtgärder som underlättaråteranvändning och återvinning av avfallet främjas. Beträffandekällsortering sades att den kommunala avfallsplaneringen bordeha som riktvärde att man /94 skall uppnåönskvärd sortering, och att förbränning och deponering avosorterat avfall därefter endast skall äga rum i undantagsfall.För att genomförandet av avfallsprogram skulleunderlättas och påskyndas beslöt om enkomplettering av avgiftsbestämmelserna i renhållningslagen(prop. 1990/91:90, bet. Därigenom fick kommunernamöjlighet att differentiera avfallstaxan med syfte attkällsortering skall stimuleras. Regeringen aviserade också i denproposition som låg till grund för beslutet att ytterligareekonomiska styrmedel kunde övervägas, vilket inte hadenågon erinran emot.Utskottet behandlade ett flertal motioner omåtervinning (bet. 1991/92:NU7). De gällde bl.a. forskning ochutveckling, internationella standarder, glasåtervinning ochreturpapper. Samtliga motioner avslogs av . Utskottethänvisade beträffande flera av motionerna till de förslag somFörpackningsutredningen hade lagt fram i sitt slutbetänkande iseptember 1991.Förpackningsutredningen föreslog i detta betänkande, Miljönoch förpackningarna (SOU 1991:76), att förpackningsproducenternaskall ges det ekonomiska ansvaret för återtagning ochmaterialåtervinning av använda förpackningar och attförpackningsanvändarna (såväl företag som enskilda konsumenter)skall ges ett principiellt ansvar att medverka vid sortering avförpackningar. En statlig avfallsavgift föreslogs som ekonomisktstyrmedel. Betänkandet har remissbehandlats.En arbetsgrupp inom har på regeringensuppdrag utarbetat en strategi för att lösa problemen medmiljöpåverkan från varor. I betänkandet Varor som faror (Ds1992:58) lämnas förslag av principkaraktär till åtgärder i syfteatt förmå producenterna att tillverka varor som inte germiljöproblem. Både lagstiftning om återtagningsplikt samt skattpå råvaror och avfall behövs enligt arbetsgruppen.Miljöförbättringar kan också åstadkommas, anser arbetsgruppen,genom utökad kemikaliekontroll, begränsning av skadliga ämnengenom risk- och nyttoanalyser, avgiftning, standardisering imiljöarbetet, miljömärkning och miljöinformation. Betänkandetskall inte remissbehandlas i formell mening. I stället har enhearing om betänkandet ägt rum i september 1992.I en departementspromemoria, Producentansvar för avfall (Ds1992:59), avlämnad , framläggs förslag till ettlagstadgat fysiskt och ekonomiskt producentansvar för uttjäntavaror och avfall. Innebörden är att den som tillverkar en varaoch hanterar den i senare led måste ansvara och även betalakostnaderna för den förbrukade varan och för att avfallet samlasin och omhändertas. En ändring av renhållningslagen föreslås idetta syfte. I promemorian lämnas också förslag till hur ettekonomiskt producentansvar kan tillämpas för returpapper, vilketutskottet senare återkommer till, och förslag till lagregler omåterlämningspremier för nickel-kadmiumbatterier. Promemorian harremissbehandlats.Regeringen har meddelat att den avser attlägga fram en proposition om riktlinjer för enkretsloppsanpassad hushållning (den s.k.kretsloppspropositionen). Underlag för denna proposition ärbl.a. de tre nämnda betänkandena och remissutfallen över dessa.Utredningen med uppdrag att utreda vissa frågor rörandemiljöfarligt avfall (, särskild utredare: tekn.drRune ) har i betänkandet Miljöfarligt avfall -- ansvar ochriktlinjer (SOU 1992:45) lämnat ett principförslag med syfte attåstadkomma en ökning av näringslivets ansvar för detmiljöfarliga avfallet. Enligt utredningen bör kommunernastransportansvar tas bort och ett utvidgat kommunaltbehandlingsansvar för miljöfarligt avfall undvikas. Utredningenhar genom tilläggsdirektiv (dir. 1992:78) fått i uppdrag attutarbeta ett förslag till ansvarsfördelning mellan kommuner ochnäringsliv för insamling, transport och slutligt omhändertagandeav miljöfarligt avfall i . Utredningsarbetet skallinriktas på att ta fram förslag till reglering av hantering avmiljöfarligt avfall beträffande dels destruktion och deponering,dels återanvändning och återvinning. Förslagen skall redovisassendast den 31 december 1992.Beträffande datorer, som särskilt nämns i motionen, kannoteras att () och bedriver ett miljösamarbete med sikte påatt miljökrav för datorer skall utarbetas. Via inköpsavdelningaroch fackklubbar på kontorsarbetsplatser räknar organisationernamed att kunna påverka datormarknaden i en mer miljövänligriktning.Inom bedrivs ett projekt avseende elektronisktavfall av en särskild arbetsgrupp för avfall och återvinning. Enförstudie har genomförts, och en rapport planeras att läggasfram /93. Rapporten väntas innehållarekommendationer, baserade på fallstudier, om hur detelektroniska avfallet skall hanteras.Utskottet instämmer i de synpunkter som framförs i motion1991/92:Jo612 (s) om att det är viktigt att återanvändning ochåtervinning får en ökad omfattning. Som framgått planerarregeringen att lägga fram en s.k.kretsloppsproposition. Med hänvisning härtill anser utskottetatt det inte är motiverat med någon åtgärd från sida.Motionen avstyrks sålunda i berörd del.Internationellt samarbeteRiksdagen bör uttala sig för att mer aktivt skalldelta i internationellt samarbete om återvinning ochåteranvändning av råmaterial, komponenter och förpackningar,anförs det i motion 1991/92:Jo645 (nyd). I högtidliga sammanhangsägs alltid att miljön är internationell, att problemen ärglobala och att lösningarna kräver internationellt samarbete,heter det i motionen. När svenska politiker diskuterarmiljöfrågor, fortsätter motionärerna, uppstår dess värre snabbtkäbbel om åtgärder som i regel kostar betydligt mer än de smakaroch som saknar betydelse i det globala sammanhanget.Sverige deltar i olika sammanhang i internationellt samarbetepå avfallsområdet. Det sker inom ramen för FN, , ,och Nordiska investeringsbanken.Inom såväl som FN:s miljöprogram () pågår arbete medkonventioner för att internationellt reglera kontrollen avgränsöverskridande transporter av avfall som kan hota människorshälsa och miljö. undertecknade den s.k.Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporterav farligt avfall. FN har ett organ i -- Industry andEnvironment Program Activity Center -- där man bl.a. bedriverarbete med inriktning att åstadkomma en renareindustriproduktion. deltar i detta arbete via . Efter ikraftträdande kommerSveriges deltagande via experter i EG:s forskningsprogram ocharbetsgrupper att öka.I har ett programförslag antagitsrörande samarbete inom avfallsområdet. deltar ien nordisk arbetsgrupp -- Renare teknologi-gruppen -- där manverkar för att få till stånd ökad återvinning ochåteranvändning.Inom pågår ett treårigt program medsyfte att utveckla teknik och styrmedel som leder tillmiljöanpassade produkter och därmed minskad mängd och farlighetbeträffande avfall. Rådet skall enligt sin instruktion(1990:961) samverka med vetenskapliga institutioner,organisationer och statliga organ inom verksamhetsområdet bådeinom och utom . Som ett underlag tillforskningspropositionen har rådet lagt fram ett förslagtill en samlad strategi för forskning för ett avfallssnåltsamhälle. I förslaget sägs att rådet har en viktig uppgift attaktivt verka för ett internationellt samarbete på området,genom t.ex. forskarutbyte, projekt i samverkan mellanforskningsinstitutioner i olika länder, uppbyggnad avinternationella nätverk m.m.Förpackningsutredningen föreslog i sitt tidigare nämndabetänkande (s. 295) att medverkan i det internationellastandardiseringsarbetet på förpackningsområdet skallintensifieras avseende sådan standardisering som ökarförutsättningarna för materialreducering, återanvändning ochmaterialåtervinning av förpackningar. Regeringen planerar somtidigare nämnts att lägga fram kretsloppspropositionen, sombl.a. baserar sig på förslag, underhösten 1992.Eftersom miljöfrågor i stor utsträckning till sin natur ärinternationella är det enligt utskottets mening närmast ensjälvklarhet att aktivt bör delta i det internationellasamarbetet beträffande återvinning och återanvändning. Dettasker också i olika sammanhang. Något särskilt uttalande frånriksdagens sida i saken anser utskottet inte motiverat. Motion1991/92:Jo645 (nyd) avstyrks sålunda i berörd del.ReturpapperRegeringen bör fullfölja det arbete som den socialdemokratiskaregeringen påbörjade när det gäller återvinning av papper,anförs det i motion 1991/92:Jo612 (s). liggerinternationellt sett långt framme på detta område, sägs det imotionen. brottas kommunerna medekonomiska problem till följd av ett lägre pris än tidigare påreturpapperet, heter det vidare. Det arbete som tidigarepåbörjades för att målen om hög materialåtervinning och godekonomi skall kunna harmoniera bör enligt motionärernafullföljas. Regeringen borde därför anmodas att snaraståterkomma till med ett förslag.I det tidigare nämnda riksdagsbeslutet om olikaåtgärder som syftade till ökad återvinning och ett bättreomhändertagande av avfall ingick att en obligatorisk insamlingav pappersavfall i form av tidningar och tidskrifter skullepåbörjas. Enligt beslut borde pappersinsamlingen varafullt genomförd i alla de delar av landet där sådaninsamling är praktiskt genomförbar och motiverad.Riksdagen har behandlat olika motionsyrkandenom returpapper. Vid det senaste tillfället, ,avstyrkte utskottet fyra motioner (s; c; v) med krav på åtgärderför att främja returpappersanvändningen (bet. 1991/92:NU7).Utskottet hänvisade bl.a. till att frågan omreturpapperssystemets utformning var under beredning iregeringskansliet. I en meningsyttring (v) krävdes omedelbaraåtgärder.Miljöminister besvarade (RD1991/92:88) en fråga (1991/92:583) av () om vadregeringen avsåg att göra för att returpappersmarknaden skallfungera tillfredsställande i både ekologiskt och ekonomiskthänseende. I svaret konstaterade miljöministern att Sverigeinternationellt sett har en hög grad av återvinning av såvältidningspapper från hushållen som annat papper för produktion avnytt papper. Vidare meddelade han att regeringen noga följerutvecklingen på returpappersmarknaden.I den tidigare nämnda departementspromemorian Producentansvarför avfall (Ds 1992:59) lämnas förslag till hur det ipromemorian förordade lagstadgade producentansvaret börtillämpas för returpapper från hushållen. Ett system med enåtervinningsavgift på produktion och import av tidnings- ochjournalpapper avsett för svensk konsumtion föreslås. Avgiftenskulle gå till en returpappersfond. Medel från denna föreslåsbl.a. kunna täcka kommunernas underskott ireturpappershanteringen. Promemorian har, som tidigare nämnts,remissbehandlats och kommer att ingå som ett underlag för denplanerade kretsloppspropositionen.Enligt beräkningar av Skogsindustrierna uppgick mängdeninsamlat returpapper till 1991, vilket innebären fördubbling jämfört med . Av den insamlade volymensvarade tidningar och journaler för och wellpapp,spill och övrig s.k. insamlingsvara för 285000 ton.Pappersindustrins förbrukning av returpapper, som uppgick till1038000 ton , har mer än tredubblats sedan år 1975.Förbrukningen väntas öka , bl.a. genom detkapacitetstillskott som planeras hos AB:s(SCA) fabrik i . Insamlingsgraden för tidningar ochjournaler var och för wellpapp m.m. 71%.Motsvarande siffror för var resp. . förekommer tidningsinsamlingför närvarande i så gott som samtliga kommuner.Statens industriverk () gjorde på regeringensuppdrag en utredning (SIND PM 1988:3) av den svenska massa- ochpappersindustrins användning av och möjligheter till försörjningmed returpapper. Utredningens syfte var att bedöma om särskildaåtgärder erfordrades för att trygga massa- och pappersindustrinsreturpappersförsörjning. Sammanfattningsvis ansåg SIND att någrasådana åtgärder inte behövdes inom de närmaste åren.Näringsfrihetsombudsmannen () fattade i september 1991beslut i två ärenden avseende påstådd inköpssamverkan resp.horisontell prissamverkan på returpappersområdet. Det förstaärendet gällde om de två dominerande inköpsbolagens -- och () -- samverkanvad avser returpapper från hushållen innebar risk för missbrukav köparmakt. Det andra ärendet gällde om det samarbete sompågår mellan kommunerna på returpappersområdet, bl.a. inom ramenför , innebar en horisontellprissamverkan. NO kom efter utredning fram till att det varkenkunde anses föreligga missbruk av köparmakt eller horisontellprissamverkan och avskrev ärendena.Sverige har en internationellt sett hög grad av återvinning avreturpapper. Enligt utskottets mening är det ytterstangeläget att detta förhållande vidmakthålls och att hushållenstimuleras till fortsatt insamling av returpapper. Regeringenhar som tidigare redovisats aviserat en kretsloppspropositionunder . Ett av underlagen för denna proposition ärden tidigare nämnda departementspromemorian om producentansvarför avfall, i vilken det i promemorian förordadeproducentansvaret föreslås komma att tillämpas påreturpappersområdet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion /92:Jo612 (s) i berörd del.GlasåtervinningI motion 1991/92:N254 (c) krävs skyndsamma insatser förutveckling av alternativa användningsområden för glasavfall.Motionären erinrar om att den omsmältning av färgat ochosorterat glas som tidigare bedrevs vid harupphört och att det vid glasbruket i återanvänds nästanuteslutande vitt sorterat glas. Enligt motionären kan dettamedföra att det snabbt växer upp ett s.k. glasberg, vilketinnebär ett allvarligt resursslöseri. Därför är det ytterligtangeläget att finna alternativa användningsområden för insamlatglas.Riksdagen avslog ett identiskt yrkande från sammemotionär. Utskottet (bet. 1991/92:NU7) hänvisade (enhälligt)dels till den forskning om och utveckling av återvunna produktersom generellt bedrivs hos olika myndigheter och stiftelser,t.ex. , , Närings-och teknikutvecklingsverket och forskningsstiftelsen ,dels till den forsknings- och utvecklingsverksamhet somfinansieras via . Vidare hänvisadestill förslag av om ett brett upplagtforsknings- och utvecklingsprogram som belyser återvinning avförpackningsmaterial.Miljöminister besvarade (RD1991/92:114) en interpellation (1991/92:168) av HåkanStrömberg (s) om vilka åtgärder regeringen är beredd att vidtaför att öka användningen av krossat returglas och uppsamlat glasi industriproduktionen. I sitt svar framhöll miljöministern attdet nu finns ett fungerande insamlings- och återtagningssystemför glas från hushållen. Vidare hänvisade han till det arbetesom bedrivs av med syfte attåstadkomma en ökad separation av färgat och ofärgat glas, enökad insamlingsvolym samt ökad insamlingseffektivitet. Hanmeddelade också att regeringen återkommer till denna fråga isamband med överväganden om att utveckla system för kretsloppför olika varor.I systemet för glasåtervinning ansvarar kommunerna förinsamling och transporter, varvid finansiering sker delvis viaden kommunala renhållningstaxan. hardet ekonomiska och fysiska ansvaret för det slutligaomhändertagandet. Bolaget erlägger till kommunerna vissersättning per ton insamlat glas.I ca 250 av landets kommuner förekommer en organiseradglasåtervinning. I dessa kommuner finns av befolkningen. Iett hundratal kommuner separeras de färgade och ofärgadereturglasen. Återvinningsgraden var , jämfört med36% året innan. beräknas återvinningsgradenkomma att öka till . har som målatt uppnå en återvinningsgrad på åren 1994--1995.Förpackningsutredningens målsättning var att en återvinningsgradpå skall uppnås vid sekelskiftet.Svensk Glasåtervinning AB införde enåtervinningsavgift för såväl inhemskt tillverkade somimporterade glasförpackningar. Medlen skall användas förutveckling av alternativa användningsområden, till åtgärder förökad återvinning och för stöd till kommunerna. De alternativaanvändningsområden som undersöks är isolering inombyggnadsindustrin och inom vägbyggnadsområdet.Utvecklingsverksamheten sker dels ute på företagen, dels isamarbete med olika forskningsinstitutioner, t.ex. Tekniskahögskolorna i , och Linköping.Med hänvisning till den planerade kretsloppspropositionen ochtill det utvecklingsarbete rörande alternativaanvändningsområden som bedriver, anserutskottet inte att det är befogat med något uttalande frånriksdagens sida av det slag som begärs i motion 1991/92:N254(c). Motionen avstyrks sålunda. beträffande nya återtagnings- och återvinningssystematt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande 28,res. 1 (s)2. beträffande internationellt samarbete om återvinning ochåteranvändningatt avslår motion 1991/92:Jo645 yrkande 2,3. beträffande insamling och användning av returpapperatt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande 26,res. 2 (s)4. beträffande glasåtervinningatt avslår motion 1991/92:N254.Stockholm den 20 oktober 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), (), (), Bo Finnkvist(s), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Nya återtagnings- och återvinningssystem (mom.1)Bo Finnkvist, , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.4 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion1991/92:Jo612 (s), att det är angeläget att nya system föråtertagning och återvinning kan etableras. Eftersomåteranvändning och återvinning är ett område där enskildamänniskor på ett konkret sätt kan medverka i arbetet för enbättre miljö är det viktigt att de system som finns föråtervinning och återanvändning kan vidmakthållas. Ett exempel påett område där det är angeläget att utveckla ettåtertagningssystem är datorer. Regeringen bör anmodas att tillriksdagen lämna förslag till införande av nya återtagnings- ochåtervinningssystem, bl.a. för datorer. Genom ett sådantuttalande av blir motion 1991/92:Jo612 (s) helttillgodosedd i berörd del. Motionen tillstyrks sålunda.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande nya återtagnings- och återvinningssystematt med bifall till motion 1991/92:Jo612 yrkande 28som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Insamling och användning av returpapper (mom.3)Bo Finnkvist, , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.7 sombörjar med "har" och slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse:Sverige ligger internationellt sett långt framme vad gälleråtervinning av papper -- ett förhållande som regeringen börarbeta för att upprätthålla. Den socialdemokratiska regeringenpåbörjade, som sägs i motion 1991/92:Jo612 (s), ett arbete isyfte att åstadkomma en harmoniering mellan målen om högmaterialåtervinning och om god ekonomi. Detta arbete bör enligtutskottets mening fullföljas; bör anmoda regeringenatt återkomma med förslag till åtgärder i detta syfte.Utskottet tillstyrker sålunda motion 1991/92:Jo612 (s) i berörddel.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande insamling och användning av returpapperatt med bifall till motion 1991/92:Jo612 yrkande 26som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.