bet · GF01SfU10 · 1992-04-29 00:00:00 — beträffande invandrarverkets roll m.m.att avslår motionerna1991/92:Sf612 yrkandena 3 och 5 och 1991/92:Sf629 yrkande1,men. (v) - delvis38. beträffande praxissammanställningatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande10,men. (v) - delvis39. beträffande förbättrad beredskapatt avslår motion 1991/92:Sf628yrkande1,40. beträffande snabbare behandling avasylärendenatt avslår motion 1991/92:Sf630yrkande4,res. 6 (nyd)41. beträffande äldre asylärendenatt avslår motion 1991/92:Sf609,42. beträffande medelsanvisning till statensinvandrarverks förvaltningskostnaderatt med bifall till proposition1991/92:100dels medger att regeringen får bemyndigastatens invandrarverk att under /93 vidextraordinära anspråk på myndighetskapaciteten disponera högst25000000 kr. utöver anvisat anslag,dels till Statens invandrarverksförvaltningskostnader för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,43. beträffande ansvaret förflyktingförläggningaratt avslår motion 1991/92:Sf612yrkande1,men. (v) - delvis44. beträffande hemförsäkring förasylsökandeatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande27,men. (v) - delvis45. beträffande hälso- och sjukvårdatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande18,men. (v) - delvis46. beträffande tortyrskadoratt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande28,men. (v) - delvis47. beträffande stöd tillinvandrarorganisationer m.m.att avslår motion 1991/92:Sf629yrkandena 2 och3,men. (v) - delvis48. beträffande invandrarkvinnornasställningatt avslår motion 1991/92:Sf633,49. beträffande stödprojekt för återvandrareatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande30,men. (v) - delvis50. beträffande medelsanvisning till åtgärderför invandrareatt med bifall till proposition1991/92:100 till Åtgärder för invandrare för budgetåret1992/93 anvisar ett reservationsanslag på ,51. beträffande successivt ökad flyktingkvotatt avslår motion 1991/92:Sf605yrkande8,52. beträffande medelsanvisning tillöverföring av flyktingar m.m.att med bifall till proposition1991/92:100 och med avslag på motion 1991/92:Sf619 yrkande 26till Överföring av flyktingar m.m. för /93anvisar ett förslagsanslag på ,men. (v) - delvis53. beträffande särskild flyktingkvotatt avslår motion 1991/92:Sf17,men. (v) - delvis54. beträffande medelsanvisning tillersättning till kommunernaatt med bifall till proposition1991/92:100 till Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,55. beträffande ersättningen till kommunernaatt avslår motion 1991/92:Sf607,56. beträffande svenskundervisning m.m.att avslår motion 1991/92:Sf629yrkande4,men. (v) - delvis57. beträffande information till invandrarem.m.att avslår motionerna1991/92:Sf611, 1991/92:Sf617, 1991/92:Sf622 yrkande 4 och1991/92:U301 yrkande2,58. beträffande sysselsättning förasylsökandeatt avslår motionerna1991/92:Sf603 och 1991/92:Sf630 yrkande3,59. beträffande flyktingars villkoratt avslår motionerna1991/92:Sf615 och 1991/92:Sf630 yrkande5,res. 7 (nyd)60. beträffande regler om statsbidrag tillinvandrartidningaratt avslår motion 1991/92:Sf612yrkande4,men. (v) - delvis61. beträffande medelsanvisning tillStiftelsen med bifall till proposition1991/92:100 till Statsbidrag till för /93 anvisar ettreservationsanslag på ,62. beträffande medelsanvisning tillombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m.att med bifall till proposition1991/92:100 till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m.för /93 anvisar ett förslagsanslag på 3520000kr.,63. beträffande medelsanvisning till lån tillhemutrustningatt med bifall till proposition1991/92:100 till Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl.för /93 anvisar ett förslagsanslag på84030000 kr.,64. beträffande utlänningsnämndenatt med bifall till proposition1991/92:100 till för /93anvisar ett förslagsanslag på ,65. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse1991/92:80 till handlingarna.Stockholm den 29 april 1992På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (nyd), (),(), (), () ochIngela ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Inriktningen av flyktingpolitiken (mom. 1), , , ,, och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Utskottet utgår" och slutar med "och 10." bort ha följandelydelse:Enligt utskottet uppfattning bör utveckla och föra enaktiv flykting- och immigrationspolitik. Den bör utifrån etthelhetstänkande och en humanitär grundsyn ta sikte på att delsundanröja eller lindra orsaker bakom flykt och påtvingadmigration, dels skapa ett system för reglering av invandringensom bättre än det nuvarande ger dem som bäst behöver det rätt attstanna i . En klarare skillnad bör enligt utskottetsuppfattning göras mellan å ena sidan personer som bör ha en iprincip ovillkorlig rätt att bosätta sig här och å andra sidanövriga immigrationssökande. En principiell rätt till bosättningbör tillkomma dem som är i behov av internationellt rättsligtskydd, nämligen konventionsflyktingar och vissa andra med starkaskyddsbehov. Detta innebär att de nuvarande skyddsreglerna förkrigsvägrare och de facto-flyktingar samt reglerna omuppehållstillstånd av politiska eller humanitära skäl börersättas av en ny regel för dem som behöver internationellträttsligt skydd. Vidare bör en principiell rätt till bosättningtillkomma medlemmar av kärnfamiljen, dvs. make/maka eller sambosamt minderåriga ogifta barn till den som är bosatt här. Efterindividuell prövning bör rätt till bosättning också kunna gesföräldrar och nära släktingar som är väsentligt beroende av den iSverige bosatta personen, s.k. sista länk-fall. Därutöver börregeringen efter förslag av statens invandrarverk fastställa enplaneringsram för bosättning av anhöriga utanför kärnfamiljen.Utskottet anser också att de nuvarande riktlinjerna förarbetskraftsinvandring visserligen inte bör ändras men bör kunnafå en mer flexibel och konjunkturanpassad tillämpning.Det anförda bör med bifall till motion Sf605 yrkandena 1, 9 och10 ges regeringen till känna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av flyktingpolitikenatt med bifall till motion 1991/92:Sf605 yrkandena1, 9 och10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Flyktskäl m.m. (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 21 slutar med "riksdagensuttalande." bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion Sf630 är flykting- och invandrarfrågornaav stor vikt för det svenska folket. Enligt utskottets meningkrävs helt nya attityder till dessa frågor. Flyktingpolitiken,invandringens omfattning och konsekvenser och närbesläktadefrågor bör debatteras öppet, och öppen information bör ges kringflyktingmottagning och flyktingars situation, ekonomiska villkor,brottslighet m.m. Den senaste tidens förändringar i vår omvärld,såsom situationen i och , måste påverka vårbedömning. Målet bör vara en realistisk flykting- ochinvandringspolitik med klara riktlinjer och ramar, som nårbredast möjliga enighet. En bred parlamentarisk invandrar- ochflyktingpolitisk kommitté bör tillsättas. Kommittén bör få tilluppgift att debattera, utreda, analysera och föreslå ändringar ilagstiftningen samt informera allmänheten i invandrar- ochflyktingfrågor. -- Det svenska flyktingmottagandet börkoncentreras till sådana utlänningar som har allvarliga ochuppenbara skäl att fly från något, och en klar, entydig ochlättillämpad flyktingdefinition bör utarbetas som grundas på attasyl endast skall ges åt sådana utlänningar.Det anförda bör med bifall till motion Sf630 yrkandena 1, 2, 10och 11 ges regeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande flyktskäl m.m.att med bifall till motion 1991/92:Sf630 yrkandena1, 2, 10 och11 och med avslag på motionerna 1991/92:Sf604 och1991/92:Sf622 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Brottslighets betydelse vid asylprövning (mom. 9)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjarmed "I fråga om" och på s. 24 slutar med "7 avslås." bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Sf630 attvarken asyl eller medborgarskap skall beviljas brottslingar.Detta bör ges regeringen till känna, och regeringen bör vidta deåtgärder som föranleds av tillkännagivandet.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande brottslighets betydelse vid asylprövningatt med bifall till motion1991/92:Sf630 yrkande7 och med anledning av motion1991/92:Sf620 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Internationellt samarbete för att förebygga påtvingadmigration, internationella överenskommelser om skydd förflyktingar och gemensam syn på återvandring (mom.10, 11 och 12), , , ,, och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjarmed "Av regeringens" och slutar med "yrkande 11." bort haföljande lydelse:En internationell samsyn om behovet av en aktiv helhetspolitikinom invandrings- och flyktingpolitikens område har vuxit framunder senare tid. Behovet av ökad mellanstatlig samverkan är ändåenligt utskottets uppfattning stort. Internationellt behövs eninriktning av flykting- och migrationspolitiska insatser påförebyggande åtgärder som motverkar de obalanser och brister somtvingar människor att bryta upp, och bör verka för attgrundorsaker till flyktingströmmar och annan påtvingad migrationdiskuteras mera öppet och strukturerat och för att målmedvetnainsatser vidtas inom FN:s ram och i andra internationellaorganisationer. Utskottet vill framhålla att det internationellaengagemanget i flyktingfrågor på ett mera systematiskt ochmålmedvetet sätt bör kopplas samman med andra frågor, såsomsträvan efter fred och säkerhet, arbete för mänskligarättigheter, livsmedelsförsörjning och miljövård. Regeringen börverka för att så sker. Vidare bör regeringen verka för att eninternationellt överenskommen reglering kommer till stånd avskyddet för sådana personer som, utan att vara flyktingar enligtGenèvekonventionen, är i behov av internationellt rättsligtskydd. -- En viktig del av återvandringspolitiken måste enligtutskottets mening vara att ge invandrare möjlighet att bevara ochutveckla sitt språk och sitt kulturarv samt att ge möjlighet tillutbildning som kan vara till nytta efter återvandringen. Det ärvidare nödvändigt att utveckla återvandringspolitiken i samarbetemed andra länder -- både hemländer och exilländer. Annars finnsdet risk att återvändare från olika länder får helt olikaförutsättningar att klara hemkomsten. Regeringen bör därför ävenverka för en internationellt gemensam syn på återvandring.Det anförda bör med bifall till motion Sf605 yrkandena 2, 7 och11 ges regeringen till känna.dels att momenten 10--12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande internationellt samarbete för att förebyggapåtvingad migrationatt med bifall till motion1991/92:Sf605 yrkande2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,11. beträffande internationella överenskommelser om skydd förflyktingaratt med bifall till motion 1991/92:Sf605 yrkande 7och med avslag på motion 1991/92:Sf619 yrkande2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. beträffande gemensam syn på återvandringatt med bifall till motion 1991/92:Sf605 yrkande11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Utvisning på grund av brott (mom. 28)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjarmed "betänkande" och slutar med "yrkande 6. "bort ha följande lydelse:Personer som ägnar sig åt grov eller upprepad brottslighet börsom framhålls i motion Sf630 utvisas i väsentligt störreomfattning än som sker . Detta bör ges regeringentill känna, och det bör ankomma på regeringen att vidta deåtgärder som tillkännagivandet ger anledning till.dels att moment 28 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:28. beträffande utvisning på grund av brottatt med bifall till motionerna 1991/92:Sf622 yrkande3 och 1991/92:Sf630 yrkande6, med anledning av motionerna1991/92:Sf610 yrkandena 1 och 2 och 1991/92:Sf613 samt med avslagpå motion 1991/92:Sf610 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,6. Snabbare behandling av asylärenden (mom. 40)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjarmed "Kritiken i" och slutar med "uttalande." bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör som framhålls i motion Sf630behandlingen av asylärenden kunna gå väsentligt snabbare än förnärvarande. Detta bör ges regeringen till känna, och regeringenbör vidta de åtgärder som tillkännagivandet ger anledning till.dels att moment 40 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:40. beträffande snabbare behandling av asylärendenatt med bifall till motion1991/92:Sf630 yrkande4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. Flyktingars villkor (mom. 59)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 66 börjarmed "Enligt utskottets" och på s. 67 slutar med "yrkande 5." bortha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör ungdomar ha samma möjlighetersom invandrare att erövra en plats i samhället. I jämförelse medflyktingar och andra invandrare bör således ungdomar intediskrimineras när det gäller att få arbete, utbildning ochbostad.Vidare anser utskottet att flyktingar skall hjälpas in isamhället på ett sådant sätt att den ekonomiska hjälpen i störstamöjliga utsträckning ges som lån. En orsak till detta är attbidrag både kan missbrukas och misstänkas för att missbrukas.Särskilda lån och lånevillkor bör utformas för flyktingarna, ochlånen bör tecknas när asyl beviljats.Det anförda bör ges regeringen till känna. Regeringen bör vidtade åtgärder som tillkännagivandet ger anledning till.dels att moment 59 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:59. beträffande flyktingars villkoratt med bifall till motionerna 1991/92:Sf615 och1991/92:Sf630 yrkande5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Anslagen till Invandring m.m. (mom. 35)(nyd) anför:Som anges i motion Sf632 bör flyktingpolitiken kunnaeffektiviseras och kostnaderna minskas. I ett första skede anserjag att en besparing på ca 500 milj.kr. bör kunna göras ijämförelse med vad regeringen föreslagit för /93.Eftersom jag inte kan överblicka i vad mån de olika anslagen inominvandringsramen bör minskas har jag inget yrkande i fråga omdessa anslag utan utgår från att regeringen beaktar möjligheternaatt göra den begärda besparingen inom de olika anslagen ochredovisar den för riksdagen.2. Successivt ökad flyktingkvot (mom. 51), , , ,, och (allas) anför:Vi anser att en generös kvot för organiserad överföring avflyktingar bör vara ett centralt inslag i en aktivflyktingpolitik. Inom ramen för en sådan politik anser vi detvara viktigt att dels är berett att öka sin egenflyktingkvot, dels arbetar kraftfullt internationellt för attandra länder ökar sina flyktingkvoter. Vi utgår från attregeringen beaktar dessa behov inom det internationellasamarbetet, och vi har därför inte anledning attreservera oss i denna del.3. Sysselsättning för asylsökande (mom. 58)(nyd) anför:Som anförts i motion Sf630 bör asylsökande temporärt gesmöjlighet att arbeta de väntar påuppehållstillstånd. Med hänsyn till att regeringen aviserat attinom kort införa den möjligheten har jag nu inget yrkande i dennadel.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Berith () anför:Beträffande grunderna för flyktingpolitiken (mom. 2) anser jagatt en rad grundläggande värderingar som humanism,medmänsklighet, alla människors lika värde osv. prövas i sambandmed förverkligandet av en generös och human flyktingpolitik.Sådana värderingar får inte kompromissas bort för att en humanoch generös flyktingpolitik innebär vissa administrativakostnader i initialskedet. Jag anser att bestämmelsen omsärskilda skäl att vägra krigsvägrare och de facto-flyktingarasyl bör utgå ur utlänningslagen och att samma bestämmelse om attasyl bör vägras endast om det föreligger synnerliga skäl som nugäller för konventionsflyktingar bör gälla även för krigsvägrareoch de facto-flyktingar. Bestämmelserna i 3kap. 4§utlänningslagen bör ändras i enlighet härmed.Beträffande asyl för homosexuella (mom. 5) anser jag detorimligt att flyktingar med likartade skyddsbehov behandlasolika. Utlänningslagens flyktingdefinition bör ändras så att ävenhomosexuella som flyr på grund av att de förföljs för sinsexuella läggning omfattas av definitionen. bör ocksåverka för att flyktingdefinition utvidgas påmotsvarande sätt.Beträffande asyl för att undgå omskärelse (mom. 6) vill jagframhålla att vid 1990 antogs ett tilläggtill som innebar att flyktingstatus skullekunna grundas även på förföljelse på grund av tillhörighet tillannan social grupp än etnisk, religiös eller politisk. Denutbredda stympningen av kvinnor genom omskärelse måste på olikasätt motarbetas och uppmärksammas. Jag anser att de kvinnor somsöker asyl för sig själva eller sina små döttrar av rädsla föratt omskäras skall räknas in under det nya begreppet annan socialgrupp och erhålla flyktingstatus.Beträffande återsändande till första asylland (mom. 7) anserjag att det är en humanitär plikt för att inte avvisabarnfamiljer till krigsdrabbade områden. har genom attansluta sig till åtagit sig att till detyttersta av sin förmåga säkerställa barns överlevnad ochutveckling.Beträffande dokumentlöshet (mom. 8) vill jag framhålla att enväsentlig orsak till denna är de intensiva ansträngningarna frånvästeuropeiska stater att stänga ute asylsökande. Det faktum attenskilda asylsökande tvingas följa anvisningar frånmänniskosmugglare att göra sig av med handlingar får enligt minmening inte användas som skäl att avvisa människor med verkligaskyddsbehov. Jag anser vidare att bestämmelsen iutlänningsförordningen om anteckning i resedokument ochfrämlingspass om oklar identitet strider mot Genèvekonventionenoch bör upphävas.Beträffande internationella överenskommelser om flyktingskydd(mom. 11) vill jag kritisera att flyktingpolitiken i de flestavästeuropeiska länder präglas av allt störrerestriktivitet. Jag anser att all harmonisering med de nordiskaländernas och EG:s medlemsstaters flyktingpolitik måste ske ienlighet med de normer som ger de asylsökande det bästa skyddetoch att regeringen bör ta kontakt på statsministernivå medregeringarna i de övriga nordiska länderna syftande till ettgemensamt nordiskt initiativ till en alleuropeisk konferens meduppgift att åstadkomma ett konventionsskydd för defacto-flyktingar och krigsvägrare.Beträffande redovisningen av svenskt deltagande i detvästeuropeiska samarbetet (mom. 14) vill jag framhålla attsamarbetet till största delen förlagts utanför formella EG-organför att undvika insyn från EG-parlamentet. har uttrycktintresse för att delta i detta samarbete och har viktigainternationella kontakter i dessa sammanhang.Jag anser att det från demokratisk synpunkt är mycket angelägetatt regeringen ger en samlad och fyllig redovisning avSveriges agerande i denna fråga.Beträffande visering (mom. 16) vill jag ta mycket starktavstånd från att visumtvånget används för att hindra människorfrån att fly från förtryck. Vidare vill jag i fråga om viseringför att besöka anhöriga i framhålla att det inte ärolagligt eller omoraliskt att inge en ansökan om permanentuppehållstillstånd medan man vistas i på besöksvisering.En sådan ansökan bör avgöras på normalt sätt med tillämpning avgällande rätt. praxis beträffande visering förbl.a. medborgare i och , nämligen att de självafår göra troligt att syftet med resan till är besök ochinget annat är inte acceptabel. Jag anser att böruttala att de riktlinjer för besöksvisering som anges iproposition 1983/84:144 alltjämt gäller. Besöksvisering börbeviljas om det inte framstår som uppenbart att avsikten medbesöket är en annan, och i övriga fall bör besöksviseringbeviljas om det inte framstår som sannolikt att avsikten medbesöket är en annan än den uppgivna.Beträffande asylnämnder (mom. 18) vill jag hänvisa till attstark kritik har framförts mot handläggningen avtillståndsfrågor hos invandrarverket och polismyndigheter. Jaganser därför att det nu bör inrättas asylnämnder i de fyraregionerna som första prövningsinstans. fall ochrutinärenden kan även i fortsättningen skötas av invandrarverketeller annan utsedd myndighet, medan ärenden där det finnsoklarheter eller gäller utformningen av praxis bör handläggas aven asylnämnd.Beträffande förnyad ansökan om uppehållstillstånd (mom. 19)anser jag att invandrarverkets praxis när det gäller bedömningenav humanitära skäl för prövning av en sådan ansökan utmärks avutomordentlig hårdhet. Ordalydelsen i 2kap. 5§ andra stycketutlänningslagen bör därför ändras till att gälla då "det annarsfinns starka humanitära skäl".Beträffande förtroendeläkarinstitutet (mom. 20) anser jag attdet nuvarande systemet bör avvecklas.Beträffande muntlig handläggning (mom. 21) vill jag peka på attinvandrarverket avslår yrkanden om sådanhandläggning. Detta är inte acceptabelt frånrättssäkerhetssynpunkt, och jag anser att rätten till muntlighandläggning hos invandrarverket bör göras ovillkorlig både hosinvandrarverket och hos utlänningsnämnden.Beträffande utredning om barns asylskäl (mom. 22) vill jaganföra att, trots uttalanden i förarbetena till 1989 årsutlänningslag och bestämmelsen i artikel 12,barn nästan aldrig hörs i asylprocessen. Regeringen bör därför geinvandrarverket i uppdrag att åstadkomma sådanahandläggningsrutiner att barns egna skäl i asylärenden alltidutreds.Beträffande beslutsmotivering (mom. 23) anser jag attinvandrarverkets beslutsmotiveringar trots ändringarna isekretesslagen i samband med utlänningslag fortfarandeär mycket knapphändiga. Detta gör det omöjligt att bedömagrunderna för ett avvisningsbeslut och är en avgörande brist frånrättssäkerhetssynpunkt. Jag anser därför att regeringen böröverväga vilka åtgärder i form av författningsändringar ellerannat som kan behöva vidtas för att invandrarverket skallmotivera sina beslut i asylärenden tydligt.Beträffande advokatjour (mom. 24) anser jag att inrättande aven sådan jour för asylärenden där avvisning med omedelbarverkställighet är aktuell vore av stor betydelse för att höjarättssäkerheten. Diskussioner om inrättandet av en sådanjourverksamhet har förts mellaninvandrarverket och . Bl.a. hardiskuterats en försöksverksamhet med en sådan jourverksamhet vidutredningsslussen i . Regeringen bör ge invandrarverketi uppdrag att inleda en sådan försöksverksamhet.Beträffande åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism(mom.32) och lagstiftning mot organiserad rasism (mom. 34)anser jag dels att det , som det finns tydligatendenser till en ökad främlingsfientlighet bland ungdomar, ärungdomar som går i främsta ledet i den antirasistiska kampen ochatt därför antirasistiska organisationer bör beviljas medel uranslaget mot främlingsfientlighet och rasism, dels att det krävsåtgärder som syftar till att öka informationen till det svenskafolket om invandringens historiska orsaker, klassmässiga aspekteroch inte minst samhällsekonomiska effekter, dels att Sverigegenom att ha underlåtit att lagstifta mot rasistiskaorganisationer inte kan anses ha uppfyllt omavskaffande av alla former av rasdiskriminering.Beträffande invandrarverkets roll (mom. 37) vill jag framhållaatt det är en väsentlig skillnad mellan hur verkets arbete skallbedrivas enligt verksamhetsplaner och hur arbetet bedrivs iverkligheten.