bet · GF01TU22 · 1992-05-19 00:00:00 — Vihoppas att det skall leda fram till en bättre situation för ossinom så att vi på ett bättre sätt kan fullföljariksdagens intentioner när vi bygger ut nätet.Per , kommunikationsdepartementet:Regeringen delar självfallet -- precis som , såvitt jaghar förstått -- den uppfattning och de synpunkter som har kommitfrån revisorer, i och med att den har fattat beslutom ett nytt sätt att planera infrastruktur. Det innebär ipraktiken såvitt jag förstår -- jag har inte historiken alldelesklar för mig -- att politikerna både i riksdag och regering tarbefälet när det gäller de strategiska besluten. Det gäller intebara de små snuttbesluten om infrastrukturen, utan de riktigtstrategiska besluten.Om min ringa person har någon betydelse i detta sammanhang,kan jag säga att jag, och regeringen är överensom att detta framöver måste i mycket hög grad styras utifrånpolitiska utgångspunkter, och det är precis vad som sker. Det ärnytt, och det är bra. Det är vi såvitt jag förstår alla överensom. Trafikverken är enligt min uppfattning därvidlag som träddapå ett snöre. Det finns de som hävdar att trafikverken kör sitteget race, men det är inte alls mitt intryck efter deerfarenheter jag haft . Man är mycketlyhörd för de signaler som kommer från politiker både i regeringoch riksdag.Även organisationsmässigt har det tagits en del grepp. Ikommunikationsdepartementet har vi en heltny organisation som innebär att vi har en stark enhet förinfrastrukturinvesteringar som bara jobbar med detta och som haransvar för de enskilda trafikslagen -- dvs. väg, järnväg ochövrigt -- men dessutom har till uppgift att tänka, fundera ochkomma med förslag när det gäller de strategiska frågorna ochavvägningen mellan olika trafikslag.Dessutom har vi infrastrukturdelegationen, som dennaregering har valt att behålla -- det var ett beslut från denförra regeringens tid -- eftersom vi har bedömt det som viktigtmed en delegation i som hanterar de riktigtstora för nationen viktiga infrastrukturprojekten. talar jagom en del stora järnvägsprojekt och en del vägprojekt.Det tycks vara så att det inte finns någon politisk oenighethär. Vi är alla överens om tagen, och de genomförs . Dessutomtycks vi i relation till kommun och landsting och andraintressenter i samhället vara överens om att det är bra medstrategiska beslut. Vi gör vad vi kan på detta område.Stig , : Vad man befarar ärnaturligtvis att varje verk arbetar i egen sak. Vad jagefterlyser är en samordnad trafiklösning för hela landet, ochden måste tas fram av mycket objektiva personer. Var skall viköra tåg, var någonstans skall vi ha lastbil och flyg? Var skallvi t.ex. ha knutpunkter mellan dessa trafikslag? Man får i dettasammanhang inte glömma flyget. Det är inte alls säkert att viskall ha alla flygplatser som vi har . Vi kanske i ställetskall satsa litet mer på ordentliga knutpunkter. Här skall viinte heller glömma sjöfarten, Det är möjligt att man i vissafall skall köra båt i stället för tåg.En sådan opartisk översyn kräver dels stor kompetens, delsnaturligtvis människor som inte är färgade av något trafikslag.En sådan optimal trafikstruktur och infrastruktur skulle varamycket intressant att se på papper.Rune (): Jag skulle vilja ställa en fråga tillrevisorerna. Även övriga kanske kan svara på detta. Finns detanledning att se annorlunda på vägtrafik än järnvägstrafik?När det gäller vägtrafiken tänker jag på riksnätet, där manockså kör lokalt med lokaltrafik och bilar osv. Men när manbygger vägnätet, bygger man först motorväg, och så småningomanvänder man den.När det gäller järnvägen vill jag som Göteborgare taVästkustbanan som exempel. Det oerhört viktigt att vi får dentill stånd. Jag tänker här på rubriken för dagens utfrågning :Bör och regeringens inflytande över vad som skallbyggas stärkas? När den har byggts kommer den också att användasav lokala intressenter. Men det är ju inte så att Per AndersÖrtendahl väntar med att bygga motorväg beroende på att man körmed en del bussar i . Finns det då anledning,och är det rätt sätt att utnyttja nedlagt kapital, att den härfrågan förhalas därför att kommunerna har ett veto?Man är inte med på vissa saker från början. Märk väl vad jagtalar om; byggandet, och inte brukandet så småningom.Med anledning av dagens debatt vill jag fråga riksdagensrevisorer: det rätt använda pengar, och är det rättbeslutssystem vi har, när kanske blir färdig år2000?Åke , revisorer: Jag försökte förklarainriktningen av denna granskning. Granskningen var av merprincipiell karaktär. Vi har inte gått in och tittat på enskildaobjekt av detta slag. Just den frågan har vi enligt min meninginte underlag att svara på.Rune (): Jag försöker göra principen oerhörtenkel. Det gäller skillnaden mellan en stor motorväg och ettsnabbtågsspår mellan och . Om inte det ena skallpåverkas av busstrafik, är det då rimligt attdet andra skall påverkas av lokaltåg? Mitteget svar är alltså nej. Det borde vara samma princip, och dettrodde jag att jag skulle kunna få som svar.Rolf Clarkson (m): Ja, tack . Det är bra att ställafrågor som man själv kan svara på.Per , : Jagnoterar att visionerna saknas när det gäller järnvägen, även hosen sådan järnvägsvän som vet att det finns en mängd olika aktörer på vägen --lastbilar, personbilar, olika typer av företag ochprivatpersoner, kollektivtrafikbolag och vad det nu kan vara. har vi vant oss med att vi har en endaaktör oavsett vilken typ av järnväg det handlar om. Om det såhar varit en liten snuttbana någonstans eller ett stortnationellt stråk har det varit en enda aktör, nämligen Statensjärnvägar.Nu har vi gått in i en process därvi får in fler aktörer, till att börja med på de småsträckningarna -- t.ex. BK-tåg -- och det talasshortline-företag runt om i landet. Allt detta kommer som jagser det att innebära ett effektivare utnyttjande av järnvägen.Ökad konkurrens kommer att sänka kostnaderna och priserna förbåde person- och godstransporter. Vi får in nya aktörer som äreffektivare på vissa speciella typer av transporter.Detta kommer totalt sett att innebära att järnvägen får enökad konkurrenskraft gentemot exempelvis vägen. Det är dennavision som vi måste ha klart för oss. Det är detta som är vårutgångspunkt när vi talar om att kommuner och landsting skallvara med och finansiera exempelvis och andraliknande järnvägssträckningar. Vi kommer med allsannolikhet att ha fler än en aktör på spåret vilka bedriverolika typer av järnvägstrafik, och det kommer att vara till gagnför järnvägen.Det är detta vi måste ha klart för oss när vi ser påinvesteringsinsatserna.Rune (): Så många aktörer som vi har på denvanliga vägen kommer vi aldrig att få på järnvägen. Dessaargument finns inte när det gäller vägen.AvslutningRolf Clarkson (m): Enligt min mening är stämningen nusådan att vi är i slutfasen.Jag ser att vi inte har ställt de frågor som vi hade tänktoss i förväg. Det har tiden inte räckt till. Svaren och deinklämda debatterna har varit livfulla och givande. Det har intefunnits en minut i denna offentliga frågestund som jag inte haruppskattat, och jag tror jag kan tala för hela utskottet.Tyvärr har som sagt inte alla fått möjlighet att ställafrågor. Det gäller särskilt . Inte en enda av dem harpå grund av min funktion här fått tillfälle att ställafrågor. Men alla övriga partier, särskilt Socialdemokraterna,har fått framträda med frågor. På det viset har det likväl varitbalans i det hela.När vi började sade jag att vi i denna utfrågninghar försummat såväl sjöfart som luftfart ochtelekommunikationer. Jag tror att vi skall komma tillbaka ochbesvära ledamöterna och de berörda med offentliga utfrågningarnågon gång i framtiden.Jag hoppas att ni som varit vänliga att komma hit som gästertycker att ni har använt på ett bra sättoch att ni kommer tillbaka när vi inbjuder till nästautfrågning. Med detta förklarar jag trafikutskottets offentligautfrågning avslutad.Deltagare i utskottsutfrågningen den 12 maj 1992omtrafikens infrastrukturBilaga 3Statliga myndigheterKommunikationsdepartementet (K)Statssekreteraren järnvägar (SJ)Generaldirektören ()Generaldirektören ()Generaldirektören (TFB)Avdelningsdirektören ()Forskningsledaren naturvårdsverk (SNV)Enhetschefen för samhällstekniska avdelningen,trafikenheten, m.fl.Svenska kommunförbundet ()Chefen för avdelningen för samhällsbyggnad och miljöpolitik,för gatu- och trafiksektionen ()F.d. landstingsrådet . landstingsrådet ()Verkställande direktören verkställande direktören, chefredaktören ()Verkställande direktören verkställande direktören ()Ekonom akademikers centralorganisation ()Ombudsmannen , JärnvägarsTjänstemannaförbundLandsorganisationen i (LO), LOMagnus , Statsanställdas förbundPer , Svenska metallindustriarbetareförbundetByggentreprenörerna (BE)Chefen för tekniska avdelningen ()Överingenjören , ordf. i FJT:strafikekonomiska rådÖveringenjören ()Verkställande direktören ()Verkställande direktören , ABB, ordförande i arbetsgrupp Skogsindustrierna (SCPF)()()Verkställande direktören ()Vice verkställande direktören Sammanfattning1Propositionerna m.m.2Proposition 1991/92:100 (budgetpropositionen) bilaga 72L. Investeringsplanering2Riksdagens revisorers förslag 1991/92:17 angåendegranskningen av de statliga affärsverkskoncernerna2Riksdagens revisorers förslag 1991/92:18 angående samordnadinvesteringsplanering för transporter3Yttrande från konstitutionsutskottet3Motionerna3Motioner väckta med anledning av revisorersförslag 1991/92:17 angående granskningen av de statligaaffärsverkskoncernerna3Motioner väckta med anledning av revisorersförslag angående samordnad investeringsplanering förtransporter3Motioner framlagda under den allmänna motionstiden i januari19924Offentlig utfrågning7Utskottet71 Inledning72 Trafikpolitikens mål och medel82.1 Motionerna82.2 Utskottets ställningstagande113 Investeringar i trafikens infrastruktur134 Storstadsfrågor155 Investeringsplanering186 De statliga affärsverkskoncernerna216.1 Bolagisering216.2 Revisorernas förslag om de statligaaffärsverkskoncernerna226.2.1 De konstitutionella förutsättningarna22Revisorernas förslag22Motionen22Konstitutionsutskottets yttrande23Utskottets ställningstagande236.2.2 Övriga förslag från revisorerna23Motionen24Utskottets ställningstagande257 Regionala motionsyrkanden om investeringar258 Organisatoriska frågor26Hemställan27Reservationer29Särskilt yttrande33Meningsyttring34Bilaga 1Konstitutionsutskottets yttrande 1991/92:KU1y36Bilaga 2Offentlig utfrågning i trafikutskottet om trafikensinfrastruktur --12.3040Inledning40Bakgrunden till utfrågningen401. Hur kan utbyggnaden av infrastrukturen finansieras?452. Hur kan angelägna projekt påskyndas?703. Bör och regeringens inflytande över vad ochvar man skall bygga stärkas?83Avslutning95Bilaga 3Deltagare i utskottsutfrågningen den 12 maj 1992omtrafikens infrastruktur96