bet · GF01UbU10 · 1992-03-26 00:00:00 — Detta skulle bl.a. innebära minskade utgifterför kommunen och möjlighet för flera personer att få studerainom vuxenutbildning.Vad utskottet anfört bör med bifall till motionerna1991/92:Ub205 och 1991/92:Ub264 yrkande 1, med anledning av1991/92:Ub213 samt med avslag på motion 1991/92:Ub203 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande avgifter i gymnasieskolan och kommunalvuxenutbildningatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub205 och1991/92:Ub264 yrkande 1, med anledning av 1991/92:Ub213 samtmed avslag på motion 1991/92:Ub203 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Gymnasiereformens finansiering (mom. 7), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet anser" och slutar med "gymnasiereformensfinansiering" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att genomförandet av den nya gymnasieskolanbör ske fr.o.m. /93 enligt tidigarebeslut (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. 356).Riksdagsbeslutet om en ny gymnasieskola var väl förankrat ikommunerna. Med en treårig gymnasieskola som ger alla en allmänbehörighet för studier i högskolan skapas en bredare socialrekrytering till högskolan. Att förstärka de yrkesförberedandeprogrammen är enligt utskottets mening viktigt för de enskildaeleverna men även för hela arbetsmarknaden med tanke på densvenska industrins behov av välutbildade arbetare och tekniker.Detta är också en förutsättning för att utvecklakonkurrenskraften hos de svenska företagen.Med hänvisning till regeringens ambitioner att bygga uthögskoleutbildningen anser utskottet detkortsiktigt och inkonsekvent att inte nu breddarekryteringsbasen för studier i högskolan genom en reformeringav gymnasieskolan.Enligt utskottets bedömning bör sektorsanslaget tillföras 320milj.kr. för att klara kostnaderna för det förstagenomförandeåret. Beräkningen av dessa medel grundas på 253milj.kr. för utbildningskostnader och genomföranderesurs.Resterande 67 milj.kr. är en del av den medelsökning (330milj.kr.) som enligt beslut vid förra riksmötetskulle tillföras sektorsbidraget fr.o.m. /93.Osäkerheten kring gymnasiereformen, bl.a. mot bakgrund avregeringsskiftet, har inneburit att färre kommuner än förväntatavser att anordna den nya gymnasieutbildningen fr.o.m. läsåret1992/93.Utskottet anser därför att inom statsbidragsökningen om 320milj.kr. finns utrymme för såväl gymnasiereformens inledandefinansiering som möjligheten att erbjuda ca 10000 elever medavslutad tvåårig gymnasieutbildning ett tredje utbildningsår.Gymnasiereformen syftar bl.a. till att ge treårigagymnasieutbildningar till alla. Att kunna inrätta ett tredje årär särskilt viktigt nu mot bakgrund av den storaungdomsarbetslösheten.Vad utskottet anfört om gymnasieskolans finansiering börriksdagen med bifall till motionerna 1991/92:Ub212,1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis och 1991/92:Ub806 yrkande 1delvis, med anledning av motion 1991/92:Fi209 yrkande 18 delvisoch med avslag på proposition 1991/92:100 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande gymnasiereformens finansieringatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub212,1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis och 1991/92:Ub806 yrkande 1delvis, med anledning av motion 1991/92:Fi209 yrkande 18 delvisoch med avslag på proposition 1991/92:100 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Regeringens förslag till besparingar inom kommunalvuxenutbildning, m.m. (mom.9 och 10), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I nyssnämnda" och på s. 13 slutar med "påarbetsmarknaden" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens förslag till besparingar inomkomvux medför allvarliga konsekvenser för vuxenutbildningen.Genom att kommunerna är skyldiga att anordna grundläggandevuxenutbildning kommer kurserna på gymnasienivå ochteknikutbildningen att drabbas hårt. Möjligheten tillkomplettering av betyg för att vinna behörighet till studier ihögskolan begränsas. Vidare minskar möjligheten till samordningmellan undervisningen i gymnasieskolan och komvux. Särskilt iglesbygden är dessa skolor starkt beroende av varandra. Det ärslutligen känt att ett minskat utbud av utbildningar inomkomvux drabbar särskilt kvinnorna. Utskottet anser vidare ilikhet med vad som anförs i motionerna att komvux har storbetydelse för den individuella kompetensutvecklingen och förnäringslivets utveckling. Några besparingar inom kommunalvuxenutbildning enligt regeringens förslag bör således intekomma i fråga.Vad utskottet anfört om regeringens förslag till besparingarinom komvux bör med bifall till motionerna1991/92:Ub219, 1991/92:Ub232, 1991/92:Ub311, 1991/92:Ub801yrkande 1 delvis, 1991/92:806 yrkande 1 delvis, 1991/92:Fi209yrkande 18 delvis, 1991/92:Kr417 yrkande 2 och 1991/92:A414yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "till känna"bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av motion 1991/92:Ub803 yrkande2 framhålla att enligt beslut om ett nyttstatsbidragssystem (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) ärkommunerna suveräna att organisera sitt skolväsende och avvägahur resurserna skall användas. Detta ligger i principen om ettgenerellt bidrag till skolsektorn, ett sektorsbidrag. I likhetmed motionärerna anser utskottet att denna princip skall gällaockså fortsättningsvis, varför kommunernas förfoganderätt överstatsbidragen inte bör begränsas.Då utskottet avvisar regeringens förslag till besparingarsaknar ett nytt uttalande i frågan aktualitet. Utskottetföreslår därför att avslår motion 1991/92:Ub803yrkande 2.dels att momenten 9 och 10 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:9. beträffande regeringens förslag till besparingar inomkommunal vuxenutbildningatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub219,1991/92:Ub232, 1991/92:Ub311, 1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis,1991/92:806 yrkande 1 delvis, 1991/92:Fi209 yrkande 18 delvis,1991/92:Kr417 yrkande 2 och 1991/92:A414 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. beträffande principen om ett generellt sektorsbidragatt avslår motion 1991/92:Ub803 yrkande 2,5. Slopande av medel till hemspråksundervisning (mom. 12)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "motionenavslås" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet kan starka skäl anföras mothemspråksundervisningen. Inte minst framgår detta av denförvaltningsrevision av hemspråksundervisningen i grundskolansom gjorts av . Sammantaget påvisar dennarevision bl.a. stora kvalitetsbrister, ineffektivitet,bristande lärarkompetens och mycket höga kostnader. Vidareframgår det att hemspråksundervisningen ofta direkt försvårarför invandrareleverna att följa den ordinarieundervisningen i skolorna. Utskottet konstaterar således atthemspråksundervisningen med sin nuvarande uppläggning oftadirekt motverkar sina angivna syften. Vidare konstaterarutskottet att det inte finns några belägg för atthemspråksundervisningen skulle ha haft de positivaeffekter som avsetts -- snarare verkar den ha motverkatinvandrarelevernas möjligheter att komma in i den svenskakulturgemenskapen.Utskottet anser det vara både lättförståeligt och värdefullt,inte minst ur samhällets synpunkt, att invandrare som kommertill ofta vill vidmakthålla sitt modersmål. Ju flermedborgare som behärskar två eller flera språk i vårt samhälle,desto bättre är det naturligtvis mot bakgrund av den pågåendeinternationaliseringen. Utskottet anser emellertid att detfinns bättre sätt att uppnå dessa positiva effekter än genomnuvarande form av hemspråksundervisning.Vidare anser utskottet att ansvaret för hurhemspråksundervisningen skall organiseras helt och hållet skallöverföras till invandrarna själva och derasintresseorganisationer. Likaså är det utskottets mening atthemspråksundervisningen inte på något sätt får inkräkta påinvandrarelevernas ordinarie skolundervisning.I det rådande ansträngda statsfinansiella läget med dess högakrav på prioritering av resursanvändning och mot ovannämndabakgrund finner utskottet det svårt att försvara de högakostnaderna för hemspråksundervisningen.Mot denna bakgrund bör inga medel anvisas tillhemspråksundervisningen för /93. Detta börriksdagen med bifall till motion 1991/92:Ub290 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande slopande av medel tillhemspråksundervisningatt med bifall till motion 1991/92:Ub290 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Specialresurser till toppresterande elever (mom.14)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Regeringen har" och slutar med "motion1991/92:Ub293" bort ha följande lydelse:I gällande bestämmelser för statsbidrag till det offentligaskolväsendet finns det inte några specialresurser destineradeför att stödja eliteleverna i skolan. I likhet med motionärernaanser utskottet att det är lika självklart att ge extra stödtill elitelever som till svaga elever. Vårt välstånd ärberoende av vår förmåga att producera intellektuellatopprestationer i hård internationell konkurrens. Det är likasjälvklart att applicera principerna om elitidrott ochbreddidrott inom utbildningens område.Minst lika stort belopp av specialresurser bör avsättas förstöd till toppelever som till svaga elever. Regeringen böråterkomma till med ett förslag till närmareutformning av ett sådant stödsystem. Detta bör medbifall till motion 1991/92:Ub293 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:14. beträffande specialresurser till toppresterandeeleveratt med bifall till motion 1991/92:Ub293 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Anslagsbeloppet (mom. 17)Under förutsättning av bifall till reservationerna 3 och 4Lena , , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet har" och på s. 17 slutar med "ibudgetpropositionen" bort ha följande lydelse:Med hänvisning till utskottets tidigare ställningstagandetill dels gymnasieskolans finansiering, dels regeringensförslag till besparingar inom vuxenutbildning föreslårutskottet att under detta anslag anvisar ytterligaretotalt 670 milj.kr. för /93. Sektorsbidragetunder detta anslag bör således tillföras 320 milj.kr. för attdels finansiera första årets genomförande av den nyagymnasieskolan, dels finansiera påbyggnadsutbildning för10000 elever och 350 milj.kr. för vuxenutbildning.Då utskottet i övrigt inte har något att erinra motmedelsberäkningen föreslår utskottet att med bifalltill motionerna 1991/92:Ub227 och 1991/92:Ub275 samt med avslagpå proposition 1991/92:100 och motion 1991/92:Ub810 yrkande 14till Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet för /93 anvisar ett förslagsanslagpå 32220906000 kr.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande anslagsbeloppetatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub227 och1991/92:Ub275 samt med avslag på proposition 1991/92:100 ochmotion 1991/92:Ub810 yrkande 14 till Bidrag till driften avdet kommunala offentliga skolväsendet för /93anvisar ett förslagsanslag på ,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Vänsterpartiet hävdar -- i syfte att garantera likvärdigheteni skolan -- att eleverna skall ha tillgång till delskostnadsfria skolmåltider motsvarande minst en tredjedel av detdagliga näringsbehovet, dels fria läromedel. Regeringen böråterkomma till med ett lagförslag som avser regleradessa frågor i skollagen.Vänsterpartiet avvisar regeringens förslag till besparingar ivad avser reformeringen av gymnasieskolan. Arbetslivet genomgårsnabba förändringar. Yrken förändras och skillnaden mellanolika yrkesgrupper suddas ut. I takt med denna omstruktureringav arbetslivet bör gymnasieskolan reformeras. Genom regeringensförslag att upphäva tidigare beslut omgymnasiereformens finansiering blir det svårt för de kommuner,som planerat inleda arbetet med en ny gymnasieskola /93, att fullfölja detta utan statliga insatser.Mot denna bakgrund beräknas för /93 totalt 583milj.kr. för genomförandet av den nya gymnasieskolan. Inomramen för dessa medel skall även statsbidrag lämnas tillkommuner som kan erbjuda elever med avslutad tvååriggymnasieutbildning ett tredje utbildningsår.Vänsterpartiet instämmer i vad som anförs i reservation 4 omregeringens förslag till besparingar inom kommunalvuxenutbildning, m.m.När det gäller anslagsbeloppet avvisar Vänsterpartietregeringens förslag till besparingar på utbildningsområdet. Ikonsekvens med våra tidigare yrkanden när det gällergymnasieskolans finansiering och besparingar inom kommunalvuxenutbildning föreslår vi att anvisar totalt 933milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit under detta anslagför /93. Medelsökningen avser delsfinansieringen av den nya gymnasieskolan fr.o.m. läsåret1992/93 (583 milj.kr. ), dels vuxenutbildning (350milj.kr.). bör således för /93 anvisa32483906000 kr. till anslaget Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom. 4, 7 och 17 borde ha hemställt:4. beträffande lagfäst rätt till kostnadsfria skolmåltideroch läromedelatt med bifall till motion 1991/92:Ub810 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen,7. beträffande gymnasiereformens finansieringatt med bifall till motion 1991/92:Fi209 yrkande 18delvis, med anledning av motionerna 1991/92:Ub212,1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis, 1991/92:Ub806 yrkande 1delvis samt med avslag på proposition 1991/92:100 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,17. beträffande anslagsbeloppetatt med bifall till motion 1991/92:Ub810 yrkande 14och med avslag på proposition 1991/92:100 samt motionerna1991/92:Ub227 och 1991/92:Ub275 till Bidrag till driften avdet kommunala offentliga skolväsendet för /93anvisar ett förslagsanslag på ,