bet · GF01UbU14 · 1992-04-09 00:00:00 — Även efterpåbyggnadslinjernas nedläggning kan alltså påbyggnadsutbildningför sjukgymnaster och arbetsterapeuter i viss utsträckninganordnas genom lokala beslut. Något förslag om införande avmagisterexamen har ännu inte framlagts för riksdagen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med anledning av proposition 1991/92:100 ochmotionerna 1991/92:Ub500, 1991/92:Ub516 och 1991/92:Ub533bemyndigar regeringen att fr.o.m. /96 avvecklapåbyggnadslinjerna i anslutning till rehabiliteringslinjen.I motion 1991/92:Ub407 (s) anförs att rehabiliteringslinjensinriktning mot sjukgymnastik bör förläggas till Hälsohögskolani , där det finns goda möjligheter att anordnautbildningen med start /93. Hälsohögskolananordnar linjens inriktning mot arbetsterapi.På utskottets förslag gav vid föregående (bet. 1990/91:UbU12, rskr. 355) till känna att regeringen ibudgetpropositionen 1992 borde lägga fram förslag omdimensioneringsökning av den grundläggandehögskoleutbildningen, varvid bl.a. behovet av utökning avsjukgymnastutbildningen borde övervägas. I förevarandeproposition har regeringen lagt fram de förslag som den efterberedning har funnit befogade. I förslaget ingår inte någonutökning av sjukgymnastutbildningen. Utskottet finner inteanledning att göra någon annan bedömning, utan föreslår attriksdagen med avslag på motion 1991/92:Ub407 fastställerplaneringsramar för rehabiliteringslinjen i enlighet medvad som förordats i proposition 1991/92:100.En förlängning av laboratorieassistentutbildningen med 30poäng till 120 poäng föreslås i motionerna 1991/92:Ub423 (s),1991/92:Ub491 (m) och 1991/92:Ub541 (fp). Motionärerna hänvisardels till att den svenska laboratorieassistentutbildningen på90 poäng är den kortaste i hela , dels till enrekommendation av atthögskoleutbildningarna skall vara lägst treåriga och dels tillatt UHÄ har föreslagit en förlängning till120 poäng.Utskottet erinrar om att av regeringen har begärten samlad, bred översyn av de medellånga vårdutbildningarna(1989/90:UbU21, rskr. 232, 1990/91:UbU12, rskr. Ipropositionen redovisas nu översynen avsjuksköterskeutbildningen. I fråga om de övriga utbildningarnahar UHÄ gjort en utredning, till vilken regeringen hänvisar närdet gäller förslaget om förlängning av rehabiliteringslinjen.Regeringen har dock inte tagit ställning till UHÄ:s förslag idess helhet, vari ingår bl.a. en förlängning avlaboratorieassistentutbildning. Utskottet förutsätter attregeringen kommer att redovisa sitt ställningstagande iredovisningen av den samlade, breda översynen. Denna bör enligtutskottets mening avvaktas innan tar ställning tillförändringar av de utbildningar som inte berörts ipropositionen. bör därför avslå motionerna1991/92:Ub423, 1991/92:Ub491 och 1991/92:Ub541.Tandhygienistlinjen förlängs från 40 till80 poäng i enlighet med beslut vid föregående (prop.1990/91:100, bet. UbU12, rskr. I motionerna 1991/92:Ub428(kds) och 1991/92:Ub436 (m) anförs att en ettårigtandhygienistutbildning bör få anordnas övergångsvis förpersoner som har tandsköterskeutbildning och viss tidsyrkeserfarenhet. Motionärerna hänvisar dels till olägenheternamed ett uppehåll i examinationen av tandhygienister, dels tillatt kompetensutvecklingen för tandsköterskor med långerfarenhet av tandvård inte bör försvåras.Utskottet behandlade motsvarande yrkande vid föregåenderiksmöte (bet. 1990/91:UbU12 s. 61). Liksom då hänvisarutskottet till högskoleförordningens 7 kap. 9 §, där detföreskrivs att studerande, som på annat sätt än genomgrundläggande högskoleutbildning i nordiskt land har skaffatsig kunskaper och färdigheter som motsvarar viss del av enutbildningslinje eller kurs, har rätt att tillgodoräkna sigdenna. Även kunskaper och färdigheter som förvärvats iyrkesverksamhet kan tillgodoräknas. Det ankommer pålinjenämnden att pröva sådana ärenden. I den mån utbildningentill tandhygienist med tillämpning av denna bestämmelse kangöras kortare än , kan de olägenheter som påtalas imotionerna undvikas. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motionerna 1991/92:Ub428 och1991/92:Ub436.I motion 1991/92:Ub805 (s) yrkande 17 framhålls att riksdagenvåren 1990 begärde en samlad och bred översyn av demedellånga vårdutbildningarna men att regeringen ipropositionen endast framlagt förslag rörande hälso- ochsjukvårdslinjen och rehabiliteringslinjen. Motionärernaförväntar sig därför ytterligare förslag frånregeringen på detta område.Som utskottet i det föregående påpekat, har UHÄ genomfört enutredning om de medellånga vårdutbildningarna förutom hälso-och sjukvårdslinjen. Till UHÄ:s förslag i dess helhet harregeringen enligt propositionen ännu inte tagit ställning.Utskottet, som anser saken synnerligen angelägen, utgår därförfrån att regeringen senast vid nästa kommer attredovisa den samlade översynen. Motion 1991/92:Ub805 yrkande 17bör därför inte föranleda någon särskilda åtgärd,utan kan avslås.Utskottet har beträffande planeringsramar i övrigt ingeninvändning mot regeringens förslag och föreslår att riksdagenfastställer planeringsramar i enlighet med vad som förordats iproposition 1991/92:100.I propositionen beräknas anslagsbeloppet under Utbildningför vårdyrken för /93 till 586000000kr.Utskottet, som inte har något att erinra motmedelsberäkningen, föreslår att med bifall tillproposition 1991/92:100 och med avslag på motion 1991/92:Ub805yrkande 15 i denna del till Utbildning för vårdyrken /93 anvisar ett reservationsanslag på586000000kr.D 14. Bidrag till högskoleutbildning m.m.Detta anslag avser statsbidrag till kommuner och landstingför utbildning på allmänna utbildningslinjer, påbyggnadslinjeroch fristående kurser m.m. inom vårdområdet. Anslaget avseräven statsbidrag till vissa enskilda sjuksköterskeskolor ochbidrag till , i ,musiklärarutbildning i och , Stiftelsen samt Stockholmsmusikpedagogiska institut.På grundval av en utredning inom statskontoret föreslårregeringen att ett nytt statsbidragssystem införs för denkommunala delen av högskolan. De viktigaste förändringarnajämfört med hittillsvarande system är dels att sammabidragsbelopp utgår för alla linjer och kurser, dels attbeloppet som utbetalas grundar sig på antalet föregående årutnyttjade årsstudieplatser. Dock kan en huvudman inte få mer istatsbidrag än som motsvarar det antal årsstudieplatser somenligt planeringsramen tilldelats huvudmannen.Utskottet har inget att invända mot den föreslagnaförändringen och föreslår därför att bemyndigarregeringen att införa ett nyttstatsbidragssystem för den kommunala delen av högskolan, iöverensstämmelse med de riktlinjer som angivits ipropositionen.I propositionen föreslås under Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m.m. ett anslagsbelopp på271153000kr.Utskottet, som inte har något att invända motmedelsberäkningen, tillstyrker att till Bidrag tillkommunal högskoleutbildning m.m. för /93 anvisarett reservationsanslag på 271153000kr.Frågan om statsbidrag till vissa icke-statligautbildningsanordnare tas upp i fem motioner. Enligt motionerna1991/92:Ub421 (fp), 1991/92:Ub495 (m), 1991/92:Ub525 (kds, c)och 1991/92:Ub546 (s) planerar Teologiska seminariet, ,som drivs av , och ,, som drivs av Svenska , att skapa en friteologisk högskola i med start budgetåret1993/94. Denna högskola skall präglas av målsättningen att varaen fackhögskola med god akademisk standard. Stor vikt kommeratt läggas vid forskning och utveckling i öppenhet mot debehov som finns i samhället och kyrkorna. Motionärerna anseratt den bör få statsbidrag.I motion 1991/92:Ub552 (m) begärs att regeringen ingåendeskall pröva frågan om statsbidrag till iBorås, som i privat regi bedriver postgymnasial utbildning avdesigners. Skolan har enligt motionären ansökt om statsbidragför det kommande budgetåret.Med anledning av motionerna vill utskottet anföra följande.De två frikyrkliga teologiska seminarier som planerar att gåsamman och bilda Teologiska högskolan i uppbär förnärvarande statsbidrag från anslaget Stöd till trossamfundunder trettonde huvudtiteln (). AnslagspostenUtbildningsbidrag under det nämnda anslaget uppgår /93 till 2080000kr. 1991/92:100bil. 14, bet. KrU13, rskr. Bidrag ges tillfyra seminarier utöver de två som avser att bilda Teologiskahögskolan i anser att frågan om statsbidrag till Teologiskahögskolan i bör prövas av regeringen.Utbildningsministern har i budgetpropositionen aviserat enproposition senare där principerna för vad han kallar friauniversitet och högskolor kommer att behandlas. Såväl dennaproposition som regeringens beredning av budgetförslaget förnästa treårsperiod bör enligt utskottets mening avvaktas, innanriksdagen tar ställning till om statsbidrag skall utgå till dei motionerna nämnda fristående högskolorna. bördärför nu avslå motionerna 1991/92:Ub421, 1991/92:Ub495,1991/92:Ub525, 1991/92:Ub546 och 1991/92:Ub552.D 12. Utbildning för kultur- och informationsyrkenKonstnärlig utbildningFöredragande statsrådet anmäler i propositionen att densärskilde utredaren som tillkallats för att göra en översyn avden konstnärliga utbildningen i högskolan (U 1990:04) beräknasredovisa sitt uppdrag till regeringen . Vidaremeddelas att den s.k. betänkande omverksamheten vid dramatiska institutet, DI -- en högskola iutveckling (SOU 1990:104), har remissbehandlats. Statsrådetanför att ställningstaganden till båda dessa utredningsförslagbör göras i samband med budgetarbetet inför treårsperioden1993/94--1995/96. Redan nu föreslås emellertid -- underanslaget D13. Lokala och individuella linjer samt friståendekurser -- en utökning av antalet platser med 35, dvs. 5 platserper konstnärlig högskola.Utredningen om konstnärliga högskoleutbildningar har i slutetav mars avgivit betänkandet Konstnärlig högskoleutbildning (SOU1992:12). Utredaren har enligt sina direktiv haft att se överall konstnärlig utbildning som är finansierad med medel frånförevarande anslag, med undantag av utbildningarna viddramatiska institutet vilka redan utretts.Flera motioner tar upp frågor rörande lokalisering ochinriktning m.m. av de konstnärliga högskoleutbildningarna.Angelägenheten av att en konsthögskola inrättas i södraSverige framhålls i motionerna 1991/92:Ub401 (s),1991/92:Ub420 (c) och 1991/92:Ub448 (m) yrkande 1. Mångafaktorer talar enligt motionärerna för en lokalisering tillMalmö/. Merparten av södra regionens kulturella livutspelas i detta område. En framtida högskoleutbildning skullekunna bygga på de förutsättningar som redan skapats i Malmögenom Forumskolorna, som utbildar yrkesaktiva konstnäreri en femårig utbildning. I motion 1991/92:Ub420 pekas på ettförslag som förts fram av i om enkonsthögskola i , knuten till . Detta förslagbör, menar motionärerna, ingå i underlagsmaterialet för nästaforskningsproposition och förverkligas i samband med attriksdagen beslutar om inriktningen av forskning och utbildningunder en ny treårsperiod.Utskottet hänvisar till att förslag lagts fram i det nyligenavgivna utredningsbetänkandet (SOU 1992:12 s. 59 ff.) om att enkonsthögskola inrättas i tidigast under budgetperioden1996/97--1998/99 som en institution vid i kan dock inte lösas inom nuvarande ramar förkonstnärliga högskoleutbildningar. Utbildningen vid enkonsthögskola i bör enligt utredaren utformas så att denfår en tydlig profil i förhållande till övriga konsthögskolor iSverige. Regeringen avser, som inledningsvis nämnts, att införnästa treåriga budgetperiod i ett sammanhang ta ställning tillföreliggande utredningsförslag. Utskottet anser att regeringensförslag bör avvaktas. Motionerna 1991/92:Ub401, 1991/92:Ub420och 1991/92:Ub448 yrkande 1 bör därför avslås av riksdagen.Regiutbildning bör lokaliseras till iMalmö enligt motion 1991/92:Ub403 (s). Motionärerna vill attriksdagen skall uttala sig för ett av linjenämnden förskådespelarlinjen vid utarbetat förslag tillregilinje med delvis gemensamma utbildningsblock för regi- ochskådespelarelever. Syftet är bl.a. att utbilda regissörer mednära samband med skådespelaryrket.Utskottet noterar att utredningen om konstnärligahögskoleutbildningar ställt sig bakom linjenämndens i motionenrefererade förslag att en treårig utbildning av regissörerinrättas vid i med en årlig antagning avtvå elever (1992:12 s. 96 f.). Utskottet anser attriksdagen inte bör föregripa regeringens behandling avutredningsförslaget utan avslå motion 1991/92:Ub403.En förbättrad utbildning i klädformgivning föreslås imotionerna 1991/92:Ub445 (nyd) och 1991/92:N225 (nyd) yrkande 1av samma motionärer. De anför att utbildade kläddesigners avhög klass efterlysts av verksamma i branschen föratt utveckla småskalig produktion med speciell inriktning. Ensamordning av resurserna vid och högskolan iBorås skulle ge en god utbildning med integration avkonstnärligt och tekniskt kunnande. Minst sju elever bordeutbildas per år.Utskottet vill peka på att motionärernas yrkanden omutbildning av kläddesigners ligger i linje med förslag som försfram i utredningsbetänkandet. Där föreslås (SOU 1992:12 s. att utbildning i klädformgivning (170 poäng) inrättas vidkonstfackskolan med en årlig antagning av cirka åttastuderande. Utbildningen, med planerad start budgetåret1994/95, skall enligt förslaget bedrivas i samverkan medhögskolan i . Med hänvisning till vad utskottet anfört omatt regeringens samlade förslag om konstnärlig utbildning böravvaktas, avstyrks motionerna 1991/92:Ub445 och 1991/92:N225yrkande 1.Enligt motion 1991/92:Ub404 (s) behövs en uppräkning avgrundutbildningsmedlen vid i har enligt motionärerna minskat med 25 %sedan 1984/85, vilket hämmar högskolans utveckling och negativtpåverkar musiklivet i regionen.Utskottet konstaterar, (bet. 1990/91:UbU12s. 80), att frågan om resursfördelningen inom iLund, till vilket i hör, avgörs avuniversitetsstyrelsen. Även i berörs ibetänkandet om konstnärlig utbildning (SOU 1992:12 s. 106 ff.)såtillvida som musikhögskolorna i , ochMalmö föreslås få i uppdrag att gemensamt utarbeta en plan fören ämnesmässig profilering av resp. utbildningar inför perioden1996/97--1998/99. i bör därutöver enligtutredningsförslaget utveckla en modell med differentierad längdpå musikerutbildningen. Utskottet föreslår att motion1991/92:Ub404 mot bakgrund av det anförda avslås av riksdagen.Förslag om dramatikerutbildning läggs fram i motion1991/92:Ub440 (fp). Motionärerna anser att det är nödvändigtatt anordna fortbildning och vidareutbildning för dramatiker påhögskolenivå. Utbildningen föreslås anordnas vid dramatiskainstitutet (DI) i och avse utbildning för såvälteater som film, TV och radio. Motionärerna föreslår attutbildningen skall få 20 årsstudieplatser. För utbildningenkrävs enligt motionärernas mening en särskild studioscen, sombör kunna delas med exempelvis i om en högskoleutbildning för dramatiker bör enligtmotionen prövas inför /94 i anslutning tillställningstagandena till förslagen från utredningen omkonstnärliga högskoleutbildningar.Kulturutskottet har i yttrande till utbildningsutskottet övermotionen redogjort för nuvarande utbildning vid dramatiskainstitutet samt föreliggande förslag i betänkandet DI, enhögskola i utveckling (SOU 1990:104). Yttrandet (1991/92:KrU4y)är fogat som bilaga 2 till detta betänkande. Av yttrandetframgår vidare att regeringen medgivit attinstitutet nästa läsår dels får göra uppehåll i intagningentill den allmänpraktiska medielinjen, dels får bedrivaförsöksverksamhet med avkortad utbildning för film/TV påmedielinjen för film/TV, radio och teater. Syftet med dessaåtgärder är att frigöra resurser för utredning samtförsöksverksamhet, bl.a. beträffande utveckling avdramaturgutbildningen i riktning motdramatiker/skrivarutbildning.Kulturutskottet anser det angeläget att även får endramatikerutbildning för teater, film, TV och radio. Det ärdärför värdefullt att viss försöksverksamhet vid dramatiskainstitutet med dramaturg- och dramatikerutbildning kommer attkunna starta . De förberedelser som dennaförsöksverksamhet kräver och de erfarenheter som görs underhösten 1992 kommer att vara av värde då vid nästariksmöte fattar beslut om utbildningen vid institutet underbudgetperioden /94--1995/96. bör medanledning av motion 1991/92:Ub440 föreslå att som sinmening ge regeringen till känna vad kulturutskottet anfört ombehovet av dramatikerutbildning för teater, film, TV och radio.Utbildningsutskottet har för sin del ingen annan uppfattningän kulturutskottet när det gäller angelägenheten av attförsöksverksamhet med dramatikerutbildning för teater, film, TVoch radio nu inleds. Dock vidhåller utbildningsutskottet sintidigare i betänkandet redovisade inställning att en bedömningav de utredningsförslag som lagts fram rörande konstnärligautbildningar inkl. verksamheten vid dramatiska institutet börgöras samlat inför nästa treåriga budgetperiod. Utskottetförutsätter därvid att den nu aktuella försöksverksamhetenkommer att ingå i bedömningsunderlaget. bör såledesenligt utbildningsutskottets mening inte föregripa regeringenskommande förslag genom konkreta ställningstaganden utan avslåmotion 1991/92:Ub440.I motion 1991/92:Kr271 (s) yrkande 26 vill motionärerna attriksdagen skall göra ett tillkännagivande om behovet av attförstärka barn- och ungdomsperspektivet vid de konstnärligautbildningarna. Motionärerna betonar att kunskap måsteförmedlas till eleverna under utbildningen om vilka artistiskakrav som ställs på dem för att de skall kunna framträda för enbarn- och ungdomspublik.Utskottet utgår från att de utbildningsansvariga ser till attkunskap om barn och ungdom som mottagare av konstnärligtbudskap ingår som en naturlig del i de konstnärligautbildningar, vilka bland andra publikgrupper också vänder sigtill barn och ungdom. Motion 1991/92:Kr271 yrkande 26 avstyrksdärmed av utskottet.KulturvårdDen bebyggelseantikvariska linjen vid Göteborgsuniversitet har ytterst begränsade resurser, hävdas i motion1991/92:Ub418 (s). som ansvararför utbildningen kan därigenom inte helt fullfölja de ambitiösautbildningsmålen. Eventuellt skulle en resursförstärkning kunnaåstadkommas om utbildningen flyttades till en annan sektor,t.ex. till den tvärvetenskapligt organiserademiljövetenskapliga sektionen (yrkande 1). bör enligtmotionärerna uttala sig för en resursförstärkning, inom ramenför tillgängliga medel, till bebyggelseantikvarisk linje med enuppräkning till . per årsstudieplats och 20nybörjarplatser under tre studieår från (yrkande 2).Utskottet vill framhålla att det ankommer på iGöteborg att fördela tillgängliga medel till olika utbildningarinom . Motion 1991/92:Ub418 yrkandena 1 och 2 bördärför avslås av riksdagen.Den treåriga konservatorsutbildningen vid institutionen förkulturvård vid i bör enligt motion1991/92:Ub561 (nyd) yrkande 2 kompletteras med en tvåårigpåbyggnadsutbildning i stenkonservering. En sådanspecialisering är nödvändig när det gäller vården av vårtkulturarv i sten. Den längre utbildningen ger enligt motionärenfull internationell behörighet som konservator.Utskottet konstaterar att möjlighet finns för iGöteborg att inom ramen för sitt anslag till lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser inrättaifrågavarande påbyggnadsutbildning, om man bedömer att behovföreligger och att resurser finns. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att avslår motion 1991/92:Ub561yrkande 2.Religionsvetenskaplig utbildningI motion 1991/92:Ub518 (fp) yrkas att uttalar sigför att religionsvetenskaplig grundutbildning skall inrättasvid i med 30 nybörjarplatser per år.Motionären avser därmed att en utlokalisering av sådanutbildning från skall permanentas.Utskottet avstyrkte motionsyrkanden i samma syfte vidföregående med en utförlig motivering (bet.1990/91:UbU12 s. 78). Bl.a. anförde utskottet attutbildningsansvarig högskoleenhet har möjlighet att under vissaförutsättningar förlägga en allmän utbildningslinje helt ellerdelvis till en annan ort än högskoleorten. Denreligionsvetenskapliga linjeutbildning som sker i ärexempel på sådan lokalisering beslutad av iUppsala inom ramen för dess planeringsram och resurser förreligionsvetenskapliga linjen. Utskottet ansåg att det intefanns anledning för att under den pågående treårigaplaneringsperioden för grundläggande högskoleutbildning inrättareligionsvetenskaplig utbildning vid ytterligarehögskoleenheter. Med samma motivering bör nu avslåmotion 1991/92:Ub518.JournalistutbildningRiksdagen bör enligt motion 1991/92:K430 (nyd) yrkande 2 hosregeringen begära förslag om en ny journalistutbildning.Motionärerna betonar att den nya utbildningen -- till skillnadfrån utbildningen vid nuvarande journalisthögskolor -- börligga på akademisk nivå. Den bör alltså vila på vetenskapliggrund och innefatta skolning i vetenskaplig metodik ochkritiskt tänkande.Utskottet erinrar om att journalistutbildningen reformeradesså sent som fr.o.m. . Den nya journalistlinjenhar två varianter, nämligen en om 40 poäng för studerande medtidigare högskoleutbildning och en om 120 poäng. Somövergripande mål för journalistlinjen angavs vid införandet(prop. 1988/89:100, bil. 10, s. 238) att linjen skall ge sådanabaskunskaper och färdigheter samt sådan samhällsorientering ochkritisk skolning som fordras för yrkesverksamhet inommassmedier. Vidare betonades att utbildningen måste kunna ge destuderande djupare insikter i yrkesrollen och därmed bidra tillatt stärka journalisternas yrkesidentitet. De studerande skallgenom utbildningen få förmåga att analysera och granska menockså ifrågasätta mediernas roll i samhället liksom sin egenroll inom medierna och i samhället. Utskottet erinrar också omatt de lokala högskolemyndigheterna har ansvar för attutbildningen håller god kvalitet. Utskottet avstyrker därmedbifall till motion 1991/92:K430 yrkande 2.Planeringsramar och anslagsbeloppUtskottet tillstyrker att för /93fastställer planeringsramar för sektorn för utbildning förkultur- och informationsyrken i enlighet med vad som förordatsi budgetpropositionen.Utskottet, som inte har något att erinra mot regeringensmedelsberäkning under anslaget, tillstyrker likaledes attriksdagen till Utbildning för kultur- och informationsyrken /93 anvisar begärt reservationsanslag på349956000 kr.D 13. Lokala och individuella linjer samt fristående kurserI propositionen föreslås planeringsramar som sammanlagtomfattar 47000 årsstudieplatser. Förslaget innebär en ökningjämfört med vad som tidigare beslutats (prop. 1990/91:87 och150, bet. UbU12, rskr. 355, prop. 1991/92:25, bet. UbU7, rskr.87). Ökningen avser sammanlagt 395 årsstudieplatser vid de sexuniversiteten samt 35 årsstudieplatser vid de konstnärligahögskolorna i Stockholm.I motion 1991/92:Ub805 (s) föreslås ändringar iplaneringsramarna, nämligen en minskning vid universiteten iStockholm, , och med 20 årsstudieplatservardera (yrkande 14) och en ökning vid högskolorna iKarlskrona--, , , ,--och --med vardera 24årsstudieplatser (yrkande 16), således en ökning med totalt 64årsstudieplatser jämfört med regeringens förslag.Elva motioner innehåller förslag om fler utbildningsplatseroch utökade resurser under detta anslag vid vissa högskoloreller inom vissa regioner. Motion 1991/92:Ub522 (s) yrkande 1gäller högskolan i --, 1991/92:Ub515 (c) och1991/92:Ub544 (s) högskolan i --,1991/92:Ub806 (s) yrkande 3 högskolorna i ,1991/92:Ub462 (c) yrkande 3 och 1991/92:Ub490 (m) yrkande 2högskolan i , 1991/92:Ub453 (s) och 1991/92:Ub470 (m)högskolan i , 1991/92:Ub456 (s) högskolan i och1991/92:Ub468 (s) högskolan i har inte funnit anledning till någon förändring avde i propositionen föreslagna planeringsramarna, utan föreslåratt med avslag på motionerna 1991/92:Ub453,1991/92:Ub456, 1991/92:Ub462 yrkande 3, 1991/92:Ub468,1991/92:Ub470, 1991/92:Ub490 yrkande 2, 1991/92:Ub515,1991/92:Ub522 yrkande 1, 1991/92:Ub544 i denna del,1991/92:Ub805 yrkandena 14 och 16 i denna del och1991/92:Ub806 yrkande 3 fastställer planeringsramar /93 enligt vad i propositionen förordats.I några motioner tas upp förslag om att viss utbildningskall anordnas inom ramen för detta anslag.