bet · GF01SkU20 · 1992-03-10 00:00:00 — Denförstnämnda frågan uppmärksammas särskilt också i motionernaSk313 av (), Sk316 av m.fl. (s), Sk326av m.fl. (nyd) och Sk306 av m.fl. (s).Den sistnämnda motionen berör även beskattningen avtraktamenten. Avdragsreglerna för ökade levnadskostnader tas uppockså i motion Sk303 av och (). Värderingen av bilförmåner tas upp i motionerna Sk325 avMikael (), Sk356 av () och Sk373 avStefan Attefall (kds), bl.a. från miljö- och säkerhetssynpunkt.Motion Sk330 av () går ut på ett ändrat systemför beskattningen av tjänstebilar, och i motion Sk365 av TagePåhlsson och () tar motionärerna uppbeskattningen av bilersättningar och bilkostnadsavdraget. Imotion Sk351 av m.fl. (v) begär motionärerna attregeringen skall lägga fram förslag omändringar i förmånsbeskattningen och att beskattningen avbilförmåner skall skärpas (yrkandena 3 och 4).Avsikten är att det utredningsarbete som har påbörjats medde aktuella frågorna skall bedrivas skyndsamt. Då det gäller denya reglerna för lunchsubventioner och deras praktiskatillämpning anser utskottet att det är angeläget att densärskilda utredaren också redovisar konsekvenserna av det nyasystemet med avseende på hur lunchätandet påverkats och hureventuella förändringar har påverkat branschen och de anställda.Eftersom ställningstagandena till de aktuella frågorna bör anståi avvaktan på resultatet av utredningsarbetet avstyrkerutskottet motionerna i angivna delar.I motion Sk328 av m.fl. (s) yrkas också attdet undantag som infördes beträffande s.k. frequentflyer-rabatter skall upphävas (yrkande 22).Det aktuella undantaget grundar sig på mycket speciellaomständigheter och har föranletts framför allt av att SAS intebör försättas i en ohållbar situation i sin konkurrens med andraflygbolag i den utrikes flygtrafiken. Eftersom SAS har börjatanvända de nya reglerna i sin marknadsföring skulle ettupphävande av skattefriheten nu medföra mycket negativaverkningar för flygbolaget. Några omständigheter som bör ledatill omprövning av utskottets ståndpunkt i denna fråga (SkU8)har inte förekommit. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen även i denna del.Kvittning av underskott, beskattning av hobby m.m.Med skattereformen följer en ny indelning i förvärvskällor iinkomst av tjänst, aktiv näringsverksamhet, passivnäringsverksamhet och kapital. Passiv näringsverksamhet kanbestå av flera förvärvskällor. Till kapital hänförs bl.a.uthyrning av småhus. Inkomst av hobbybetonad verksamhet skall ifortsättningen tas upp som inkomst av tjänst. Enligt de nyareglerna får underskott i en förvärvskälla i princip kvittasendast mot framtida överskott i samma förvärvskälla. Förunderskott i inkomstslaget kapital medges dock avdrag i form avskattereduktion. Beträffande konstnärlig och liknande verksamhetgäller särskilda regler som innebär att underskott i vissutsträckning får dras av från inkomst av tjänst.Motionerna Fi208 av m.fl. (nyd) yrkande 19,Sk350 av m.fl. (nyd) yrkande 2, Sk351 av LarsWerner m.fl. (v) yrkande 5, Sk311 av () ochSk331 av och () innehållerkrav på att återinföra en rätt till kvittning av underskott pårörelse mot inkomst av tjänst. I den sistnämnda motionen tarmotionärerna också upp den närliggande frågan omskattestimulanser för uppbyggnad av riskkapital, en fråga sombehandlas också i den nyssnämnda motionen Sk350 yrkande 1 och imotionerna Sk344 av () och Sf278 av . (m, fp, c) yrkande 3. När det gäller kulturskaparna begärsi motion Sk357 av () ett riksdagsuttalandeav innebörd att deras skattesituation bör förenklas.I fråga om hobbybetonad verksamhet yrkas i motion Sk355 av JanErik m.fl. (kds) att det skattefria beloppet förbärplockning m.m. höjs . och i motionSk319 av () att en motsvarande skattefrihetinförs även för försäljning av pollenrika växter. När det gällerbiodling innehåller motionerna Sk301 av (),Sk305 av (), Sk335 av ochBirger (), Sk336 av Hans Nyhage och (), Sk361 av och (), Sk364 av UllaOrring (fp) och Sk372 av i (kds) krav påen skattefrihet för hobbybetonad verksamhet av mindreomfattning. Vidare yrkas i motionerna Sk327 av ochSten i (nyd, m) och Sk362 av m.fl.(nyd) att uppfödning eller tävlingsverksamhet med en eller tvåhästar skall anses som skattefri hobby.När det gäller frågorna om skattestimulanser för nyföretagandeoch riskkapital m.m. vill utskottet erinra om att redan deförslag som regeringen lade fram var inriktade på attavlägsna tillväxthämmande inslag i skattesystemet och att främjatillgången på riskkapital genom att skapa förutsättningar förett ökat privat sparande. Regeringens ambition är att underhösten 1992 återkomma till i dessa frågor. Utskottetutgår från att den i motionerna aktualiserade frågan omkvittning av underskott mot inkomst av tjänst kommer att tas uppi detta sammanhang. Vidare bör beskattningen av hobbyinkomsterses över i förenklingssyfte. Denna fråga ingår uttryckligen idirektiven (Dir. 1992:3) för den nu påbörjade översynen avförmånsbeskattningen. Utskottet utgår från att utredningen ocksåkommer att uppmärksamma gränsdragningsproblemen förkulturskapare. Gränsdragningsproblemen mellan näringsverksamhetoch hobbybetonad verksamhet hör enligt utskottets mening till defrågor som bör tas upp i de pågående övervägandena.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernai dessa delar.Vissa kostnader i tjänstI motion Sk354 av () yrkas att enavdragsrätt införs för dagbarnvårdares lokalkostnader.Enligt de schabloner som tillämpas för dagbarnvårdare () medges avdrag för omkostnader med ett belopp sommotsvarar den kostnadsersättning som har utgått, i regel dockmed högst . per barn och dag. Enligt utskottets meninginnebär detta att barndagvårdarnas avdragsfrågor i allmänhet börkunna lösas genom en lämplig utformning avkostnadsersättningarna. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen.Vidare yrkas i motion Sk308 av () atten avdragsrätt införs för läkares kostnader för fortbildning.Kostnader i förvärvsverksamheten för fortbildning är normaltatt betrakta som avdragsgilla omkostnader. Detta torde ocksågälla i sådana fall som avses i motionen. Eftersom syftet alltsåredan är tillgodosett avstyrker utskottet motionen.BarnpensionI motion Sk367 av () yrkas skattelättnaderför feriearbetande barn med barnpension.Beskattningen av barnpensioner, som uppmärksammatsi , reglerades på det sättet attbarnpensionen gjordes skattefri till den del den inte överstiger0,4 basbelopp (prop. 1990/91:54, SkU10). Utskottet är medvetetom att detta inte helt löser de problem som ligger till grundför motionen men anser att den nya ordningen innebär en rimligavvägning av de olika synpunkter som kan anläggas på dennafråga. Med det anförda avstyrker utskottet motionen.Skattefrihet för småräntorSkattereformen innebär bl.a. att grundavdrag inte medges fråninkomst av kapital och att det s.k. sparavdraget har slopats.I motionerna Sk334 av i (kds) och Sk363av () yrkas en översyn av reglerna i syfte attinföra ett skattefritt sparande för barn och ungdom upp till ettvisst belopp.Utskottet har förståelse för syftet att förenklaskattesystemet men är med hänsyn till den statsfinansiellasituationen inte berett att tillstyrka motionärernas förslag.Därtill kommer att frågan om lämpliga sparstimulanser enligtutskottets mening först bör bedömas utifrån mer allmännautgångspunkter. Utskottet avstyrker således motionen.PensionsförsäkringarTidigare regler om avdrag för pensionsförsäkringspremierkvarstår i stort sett oförändrade efter skattereformen. Imotionerna Sf230 av () och Sk343 av MargitGennser (m) yrkas att reglerna utvidgas genom att införa enavdragsrätt även för andre makens eller en sambos premier.Vidare yrkas i motion Sk345 av och () att möjligheterna att insätta förmånstagare tillpensionsförsäkringar utvidgas.Med hänvisning till att frågan sammanhänger med deöverväganden som pågår angående pensionssystemet ochpensionssparandet avstyrker utskottet dessa motioner.Avdrag för gåvorI motion Sk317 av och (kds, m), Sk339av (nyd), Sk349 av och (nyd) yrkandena 1 och 2 och Sk370 av Jan-ErikWikström m.fl. (fp) yrkas att en avdragsrätt införs för gåvortill allmännyttiga ändamål.Enligt utskottets uppfattning bör olika allmännyttiga ändamåli första hand tillgodoses på annat sätt än genom en avdragsrättvid beskattningen. Eftersom de aktuella yrkandena strider mot degrundläggande principer som tillämpas vid beskattningenavstyrker utskottet motionerna.Bostadsbeskattning m.m.Skattereformen innebär att skattesubventionerna till boendetminskar. Schabloninkomstbeskattningen har ersatts av höjdfastighetsskatt. Denna höjning genomförs stegvis under enövergångsperiod. De breddningar av underlaget förmervärdesskatten och ändringar i fråga om energibeskattningensom skattereformen innebär verkar också i samma riktning.Sänkningarna av marginalskatterna innebär bl.a. attavdragsrätten för räntor minskat i betydelse för dem som bor ismåhus och i bostadsrätter. Sänkningen av skattesatsen förkapitalinkomster från medförmotsvarande begränsning av skattereduktionen för underskott. Desärskilda avdragsbegränsningarna i fråga om ränteunderskott över100000 kr. slopades visserligen i detta sammanhang men ersättsav likartade begränsningar av skattereduktionen.Hösten 1991 genomfördes också vissa detaljjusteringar ibostadsbeskattningen. Bl.a. slopades den s.k. genomsynen vidreavinstbeskattningen av bostadsrätter (SkU9). I avvaktan på engenerell prövning av bostadsbeskattningens framtida utformningåterinfördes en provisorisk och begränsad avdragsrätt förunderskott på andelshus (SkU13).Två utredningar om bostadsbeskattningen har slutförtsgenom betänkandena Fastighetstaxering m.m., bostadsrätter (SOU1992:8) och Fastighetsskatt (SOU 1992:11). Vidare kommer enproposition om bostadsbidragen att läggas fram senare i vår.Regeringen avser också att i vår lägga fram ett förslag om detstatliga stödet till bostadsfinansieringen.I några motioner krävs en bred översyn av bostadsbeskattningenoch därmed sammanhängande frågor.I motionerna Fi208 av m.fl. (nyd) yrkandena16 och 18 samt Bo236 av och iStockholm (nyd) yrkandena 3 och 6 begär motionärerna ettsuccessivt slopande av fastighets- och förmögenhetsskatterna ochlindringar av reavinstbeskattningen. De anser att dessaskatteformer och olika omsättningsskatter bör slopas.Avsikten är att uppnå sparstimulerande effekter och att minskarundgången av skatter/bidrag.Yrkande 27 i motion Sk351 av m.fl. (v) innehållerkrav på en bred parlamentarisk utredning om fastighetsskattenoch reavinstbeskattningen av fastigheter. Vidare begärmotionärerna uttalanden om att fastighetsskatten inte böravvecklas utan breddas (yrkande 26) och om att framtidaminskningar i avdragsrätten för räntor bör samordnas med enöversyn av bostadsfinansieringen (yrkande 18).Problemen med starkt skiftande taxeringsnivåer i olika områdenoch de följdverkningar som den ojämna beskattningen medför tasupp bl.a. i motion Sk342 av (). Där krävs enutvärdering av fastighetsskattens effekter, främst iStockholmsområdet. Motsvarande problem inom attraktivaskärgårdsområden tas upp i motion A436 av m.fl.(s), yrkande 2. -- I motion Sk337 av och () begär motionärerna att olikheterna itaxeringsnivåerna för småhus på jordbruk och andra småhus börundanröjas (värderingen sker ).Bostadsbyggnader på jordbruksfastigheter beskattas numeraenligt de principer som gäller för småhus, vilket bl.a. innebäratt avdrag för reparation och underhåll inte längre medges. Imotionerna Sk323 av m.fl. (m) och Sk340 av AnneSörensen och (nyd) begär motionärerna enåtergång till tidigare regler i dessa avseenden. Krav på enavdragsrätt för underhåll av slott och herrgårdar framställs imotion Sk341 av (). -- Motsvarande krav ifråga om underhåll av småhus och bostadsrättslägenheterframställs i motion Sk359 av ().De nya reglerna om privatuthyrning av egnahem och andrabostäder diskuteras i motion Sk347 av ().I motionen begärs en översyn av dessa regler, främst med tankepå småhusen.Ädel-reformen för långvården har enligt motion So273 av RolandSundgren m.fl. (s) aktualiserat gränsdragningen mellan ickeskattepliktiga vårdbyggnader och skattepliktiga servicehus.Motionärerna begär en översyn av reglerna i syfte att undvikasnedvridningar vid planeringen av olika vårdformer (yrkande 5).Beträffande reavinstbeskattningen av bostäder yrkas i Sk371 avBengt () möjligheter till uppskov medbeskattningen vid expropriation. Vidare yrkas i motion Sk338 avAnders G Högmark och () ett klarläggande av vilkaregler som gäller för dödsbon under det år då dödsfalletinträffade. En annan detalj tas upp i motion Sk360 av BirgerAndersson (c). Motionen går ut på att man vid försäljning av ettjordbruk med mangårdsbyggnad bör kunna göra en gemensamvinstberäkning för fastigheten i dess helhet.När det gäller bostadsrätter yrkas i motion Sk328 av IngvarCarlsson m.fl. (s) att den s.k. genomsynen vid tillämpningen avtakregeln vid realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätteråterinförs så som den gällde före beslut den 18december 1991 (yrkande 21).I fråga om de olika motionsyrkandena på detta område villutskottet erinra om de överväganden som enligt vad utskottetnyss anfört redan pågår beträffande bostadsfrågorna. Närmareställningstaganden till vad som bör göras på skattesidan börenligt utskottets mening anstå i avvaktan på den prövning som nuförestår i fråga om bostadsbeskattningen, bostadsbidragen ochbostadsfinansieringen. I sammanhanget bör framhållas attunderlaget för fastighetsbeskattningen liksom frågan om avdragför drift och underhåll av historiskt värdefulla herrgårdar ochslott ingår i de överväganden som pågår inomfinansdepartementet. När det gäller begreppen skattefriavårdbyggnader och skattepliktiga utgår utskottet frånatt regeringen kommer att uppmärksamma de praktiskatillämpningsproblem som kan ha uppstått i samband medÄdel-reformen.Med hänvisning till det anförda och till att det inte nu kananses aktuellt att ompröva den genomförda förenklingenav reavinstbeskattningen av bostadsrätter avstyrker utskottetsamtliga motioner i dessa frågor.Utskottet avstyrker också det i motion Sk351 av . (v) framställda yrkandet om skärpningar av stämpelskatten(yrkande 25). beträffande översyn av skattesystemet m.m.att avslår motionerna 1991/92:Sk302,1991/92:Sk328 yrkandena 1--3 och 1991/92:Sk352 yrkandena 1,2 och 5,res. 1 (s) - delvismen. (v)2. beträffande redovisningen av konsekvensanalyseratt avslår motion 1991/92:Sk352 yrkande 3,men. (v)3. beträffande skattesystemet och EGatt avslår motion 1991/92:Sk352 yrkande 6,men. (v)4. beträffande omprövning av skattebesluten hösten 1991att avslår motionerna 1991/92:Sk328 yrkandena 4, 5och 8--18, 1991/92:Sk351 yrkandena 1, 2, 13--17 och 19--22,res. 1 (s) - delvismen. (v)5. beträffande sambeskattning av förmögenhetatt avslår motionerna 1991/92:Sk309,1991/92:Sk310 och 1991/92:Sk368,6. beträffande förmånsbeskattning, traktamenten ochbilkostnader m.m.att avslår motionerna 1991/92:Sk303,1991/92:Sk306, 1991/92:Sk313, 1991/92:Sk316,1991/92:Sk325, 1991/92:Sk326, 1991/92:Sk328 yrkandena 23och 24, 1991/92:Sk330, 1991/92:Sk351 yrkandena 3 och 4,1991/92:Sk356, 1991/92:Sk365 och 1991/92:Sk373,res. 2 (nyd)men. (v)7. beträffande frequent flyer-rabatteratt avslår motion 1991/92:Sk328 yrkande 22,res. 3 (s)8. beträffande kvittning av underskott, beskattning avhobby, m.m.att avslår motionerna 1991/92:Fi208 yrkande 19,1991/92:Sk301, 1991/92:Sk305, 1991/92:Sk311,1991/92:Sk319, 1991/92:Sk327, 1991/92:Sk331,1991/92:Sk335, 1991/92:Sk336, 1991/92:Sk344,1991/92:Sk350 yrkandena 1 och 2, 1991/92:Sk351 yrkande 5,1991/92:Sk355, 1991/92:Sk357, 1991/92:Sk361,1991/92:Sk362, 1991/92:Sk364, 1991/92:Sk372 och1991/92:Sf278 yrkande 3,res. 4 (nyd)men. (v)9. beträffande övriga omkostnader i förvärvsverksamhetatt avslår motionerna 1991/92:Sk308 och1991/92:Sk354,10. beträffande barnpensionatt avslår motion 1991/92:Sk367,res. 5 (nyd)11. beträffande ränteinkomster för barn och ungdomatt avslår motionerna 1991/92:Sk334 och1991/92:Sk363,res. 6 (nyd)12. beträffande pensionsförsäkringaratt avslår motionerna 1991/92:Sk343,1991/92:Sk345 och 1991/92:Sf230 yrkande 2,res. 7 (nyd)13. beträffande avdrag för gåvoratt avslår motionerna 1991/92:Sk317,1991/92:Sk339, 1991/92:Sk349 yrkandena 1 och 2 och1991/92:Sk370,res. 8 (nyd)14. beträffande översyn av bostadsbeskattning m.m.att avslår motionerna 1991/92:Fi208 yrkandena 16och 18, 1991/92:Sk323, 1991/92:Sk337, 1991/92:Sk338,1991/92:Sk340, 1991/92:Sk341, 1991/92:Sk342,1991/92:Sk347, 1991/92:Sk351 yrkandena 18, 26 och 27,1991/92:Sk359, 1991/92:Sk360, 1991/92:Sk371,1991/92:So273 yrkande 5, 1991/92:A436 yrkande 2 och1991/92:Bo236 yrkandena 3 och 6,res. 9 (nyd)men. (v)15. beträffande beslutet om den s.k. genomsynen förbostadsrätteratt avslår motion 1991/92:Sk328 yrkande 21,res. 10 (s)16. beträffande stämpelskattenatt avslår motion 1991/92:Sk351 yrkande 25.men. (v)den 10 mars 1992På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), FilipFridolfsson (m), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (),(), (nyd), (), CarlFredrik (), (), (), IngerLundberg (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Översyn av skattesystemet och omprövning av skattebeslutenhösten (mom. 1 och mom. 4), , , , , och (allas) hardels anfört följande:Det övergripande målet för den skattereform som har genomförtsunder har varit att åstadkomma ensamhällseffektiv beskattning och uppfyllafördelningspolitiska mål. Reglerna har utformats medutgångspunkt framför allt i skattesystemets fundamentalauppgifter, nämligen att finansiera offentliga utgifter och skapafördelningseffekter. Avsikten har varit att andra mål i störreutsträckning skall kunna tillgodoses genom åtgärder utanförskattesystemet. Reformen innefattar också en radfördelningspolitiska åtgärder utanför skatteområdet. Iförutsättningarna ingick att reformen skulle följas upp i allasina delar och att effekterna skulle analyseras ingående i enbrett upplagd ekonomisk utvärdering. En särskild kommittéarbetar med dessa frågor och har till uppgift att fortlöpandelägga fram de förslag till justeringar som kan behövas(Fi1990:08).Skattereformen innebär att marginalskatterna har sänktskraftigt. 80--av inkomsttagarna betalar numera barakommunal inkomstskatt på sina inkomster (genomsnittligt drygt30%). För löner på 67000--. blir marginalskattenlägre genom en särskild utformning av grundavdraget. För högreinkomster tillkommer ett progressivt inslag. Över 200000 kr.utgår även statsskatt . -- Det skattebortfall somsänkningarna av marginalskatterna medför kompenseras genom ettbreddat underlag för beskattningen, begränsningar avavdragsmöjligheterna, en effektivare och skärpt beskattning avkapitalinkomster och ett ökat uttag av indirekta skatter,som skatteflykt och skatteplanering motverkas.Syftet med skattereformen har inte i första hand varit attminska det totala skatteuttaget. Reformen har dock lett till attden s.k. skattekvoten sjunkit. Den socialdemokratiskaregeringspolitiken skulle ha medfört en fortsatt utveckling idenna riktning och inneburit att skatternas andel av BNP minskatfrån 56,1990 (inräknat socialavgifter) till 53,1993.Skattenivån här i landet skall -- som framhålls i densocialdemokratiska partimotionen Sk328 av m.fl.(s) -- ses mot bakgrund av våra ambitioner på välfärdens område.Omkring en tredjedel av de totala skatterna går tillbaka direkttill hushållen i form av pensioner, barnbidrag och sjukpenningm.m. Närmare hälften går till sjukvården, äldrevården, skolanoch många andra gemensamma ändamål i samhället som allasolidariskt bidrar till genom beskattningen. Det är inte möjligtatt snabbt dra in på dessa utgifter utan att allvarligt försämravälfärden för stora grupper och äventyra en positivsamhällsutveckling. Möjligheterna att spara och rationaliserainom den offentliga sektorn har prövats under en lång följd avår och bör givetvis tas till vara även i fortsättningen. Syftetbör liksom vara att bevara en god standard och främjaen god samhällsutveckling.Vid en internationell jämförelse kan skattetrycket här ilandet vid en ytlig betraktelse förefalla högt. En jämförelsemed andra länder blir emellertid inte meningsfull om man intesamtidigt tar hänsyn till andra skiljaktigheter än skattesatserm.m. Så t.ex. innebär vårt sätt att finansierapensionskostnader, sjukförsäkring, barnbidrag och barnomsorg attden s.k. skattekvoten blir förhållandevis hög. Att man i tio avtolv har stora underskott i den offentliga sektorninnebär att skattekvoten där blir väsentligt lägre än om dessaunderskott finansierats fullt ut.Det är inte möjligt att överblicka vilka krav som denreala ekonomiska utvecklingen och anpassningen till andra länderkommer att ställa på vårt skattesystem . Den nyssgenomförda skattereformen räcker långt i detta avseende. Engemensam europeisk marknad kan komma att kräva en vissanpassning, men omfattningen och inriktningen av en sådananpassning är svårt att precisera . Ytterligare studierbehöver göras. Vi har också tid att avvakta utvecklingen på dethär området inom EG. är frågan om skatter ochskattepolitik en nationell angelägenhet. De enskilda ländernasveto i fråga om skatter kvarstår även efter Maastrichtmötet.Den ekonomiska styrkan i vårt land kommer liksom attvara den viktigaste faktorn för att skapa en tillväxt och föratt finansiera den svenska välfärden. En positiv utvecklingfrämjas också av att kunna bygga på en solidaritet mellan olikagrupper i samhället.I motion Sk328 riktar Socialdemokraterna skarp kritik motregeringens skattepolitik och de effekter denna politik medför.Som grundläggande syfte angav regeringen att man nu behövdestarta en positiv utveckling i . Vad man presenterade påskatteområdet var emellertid en ren intressepolitik. Åtgärdernainnebär kraftiga skattelättnader för höginkomsttagare och andramed stort sparande och betydande förmögenheter. Härtill kommerskatteskärpningar för arbetstagare och andra med begränsaderesurser och indragningar inom den offentliga sektorn. Detta ären politik som leder till ökade orättvisor, skärpermotsättningarna och skapar kompensationskrav hos stora grupper.Att på detta sätt undergräva den gemensamma välfärden kan inteskapa en ökad sysselsättning och en ökad tillväxt. En stor delav de åtgärder som har genomförts och som planeras verkar istället i rakt motsatt riktning genom friställningar, försämradköpkraft och försvagningar av konjunkturläget, bl.a. inombyggsektorn.En så omfattande och genomgripande reform som skattereformenbör bli bestående . Socialdemokratin valdedärför att genomföra denna reform i samverkan med Folkpartiet.De grundläggande värderingarna bakom skattereformen deladesockså av en bred majoritet i landet. De åtgärder som hargenomförts och som regeringen planerar strider helt motförutsättningarna för skattereformen. Förändringarna försämrarskattesystemets effektivitet och den skattemässiga balansenmellan olika grupper. Kapital- och förmögenhetsägarnasskattebelastning har minskat. ökar beskattningen avarbetstagare och av låntagare med underskott. Tillsammans med denedskärningar som föreslås inom olika sektorer ger detta heltoacceptabla fördelningspolitiska effekter. Orättvisorna ochinkomst- och förmögenhetsklyftorna ökar.I detta betänkande behandlas ett flertal motioner med yrkandenom att gå vidare på den väg som regeringen har slagit in på. Somexempel kan här nämnas förslag om att införa en avdragsrätteller andra skattestimulanser för sparkapital eller uppbyggnadav s.k. riskkapital, avdragsrätt från inkomst av tjänst förunderskott i näringsverksamhet, avdragsrätt eller skattefrihetför hobbybetonad verksamhet och skattelättnader för dem som intebesväras av räntekostnader i sitt boende. Utskottet harvisserligen avstyrkt dessa yrkanden men har upplyst omatt regeringen prövar frågor av denna karaktär i positiv andaoch förutskickat snara förslag om skattelättnader av dennakaraktär.