bet · GF01UU9 · 1992-02-20 00:00:00 — I detta betänkande behandlas dels redogörelse /92:3 frånSveriges delegation vid parlamentariska(rådgivande) församling samt regeringens skrivelse 1990/91:165om verksamheten inom under år1990, dels motion 1990/91:U507 (c), yrkande 1, och motion1990/91:U525 (mp), yrkande 10, som båda föreslår en utvidgningoch utveckling av parlamentariska (rådgivande) församlings 41:asession var fördelad på tre delsessioner, vilka samtliga hölls iStrasbourg. Dessutom hölls en s.k. minisession i . Densvenske riksdagsledamoten och medlemmen avEuroparådsdelegationen var församlingens presidentunder sessionen.Under ett avbrott i den andra delsessionen (26--)ägde en särskild ESK-debatt rum med deltagande från denEuropeiska säkerhetskonferensens (ESK) samtliga stater utom USA.Under denna session hölls också den sedvanliga debatten omOECD:s aktiviteter under föregående år (1989).Den första delsessionen inleddes med en debatt om Europarådetsallmänna politik och rådets relationer med Central- ochÖsteuropa och en debatt om situationen i . Vidarediskuterades relationerna mellan , USAoch samt situationen i Andorra.Under höstsessionen behandlades även frågan om Ungernsmedlemskap i . Under sessionen inledde församlingenbehandlingen av ansökan om medlemskap.Vid församlingens sista delsession debatterades, medutgångspunkt i en rapport från det politiska utskottet,Gulfkrisen. Under denna delsession debatterades också frågan omTjeckoslovakiens anslutning till samt situationen ide baltiska republikerna. Utöver politiska frågor harförsamlingens arbete berört alla de sektorer som täcks av dessfjortonde utskott.Ministerkommittén höll två ordinarie möten och ett extra möteunder . Ministrarnas ställföreträdare sammanträdde tiogånger i ordinarie möte, och därtill nio gånger för att behandlafrågor rörande främst mänskliga rättigheter.Fem ordinarie fackministerkonferenser arrangerades inomEuroparådet . En kulturministerkonferens hölls den25--i , en justitieministerkonferens den 5--7juni i , en ungdomsministerkonferens den 20--21september i , en miljöministerkonferens den 11--12oktober i och en hälsoministerkonferens den 18--19oktober på Cypern.Härtill kom ett informellt ministermöte om mänskligarättigheter i . På initiativ av Finlandoch anordnades vidare, med benäget bistånd avEuroparådet, en alleuropeisk ministerkonferens om skogsskydd iStrasbourg den 18--19 december.Ministerkommitténs 86:e möte, som ägde rum ,behandlade främst utvecklingen av kontakter medländerna i , roll iESK-processen samt relationerna med och Canada.Ministrarna hälsade med tillfredsställelse utvecklingen avsamarbetet mellan och länderna i Central- ochÖsteuropa och konstaterade att det inledda reformarbetet i dessaländer öppnade vägen för medlemskap i uttalade vidare sitt stöd för det pågåendereformarbetet i och uttalade en beredskap attutveckla samarbetet med detta land. Beslut fattades att inledaförhandlingar om villkoren för tillträde till deneuropeiska kulturkonventionen.Ministrarna konstaterade att hade ett värdefulltbidrag att lämna till ESK-processen, i synnerhet vad beträffadeskyddet av mänskliga rättigheter och i fråga om kultur,utbildning och informationsfrågor.Beslut fattades också om att upprätta en partsöverenskommelseför att knyta den Europeiska kommissionen för demokrati genomlag närmare till 87:e ministerkommittémöte ägde rum den 6 november1990 i . Mötet föregicks av ett informelltmöte om mänskliga rättigheter med anledning av 40-årsjubileet avden Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter.Diskussionen vid mötet kom främst att kretsa kringförberedelserna för i senare samma månad ochförutsättningarna för att bidra till ESK-processen.Utvecklingen i länderna i diskuteradesockså, liksom möjligheterna att bistå dem i det fortsattareformarbetet.Det konstaterades att , genom att göra sinakunskaper och erfarenheter tillgängliga för ett allt störreantal länder, hade en väsentlig roll att spela i det bredareeuropeiska samarbetet, i synnerhet i frågor rörande mänskligarättigheter, lagstiftningsarbete, kultur, utbildning ochinformationsutbyte. borde därför beredas möjlighetatt aktivt delta i och bidra till ESK:s möten rörande den s.k.mänskliga dimensionen. En bred beredskap uttrycktes också attöppna delar av verksamhet för deltagande av andraESK-stater.Ministrarna välkomnade parlamentariska församlingens initiativatt bjuda in alla 35 ESK-staterna till en ESK-debatt. Deuttalade sitt stöd för upprättandet av ett parlamentariskt foruminom ESK-processen och betonade att härvid kunde erbjuda ett viktigt stöd. Ministrarnakonstaterade med tillfredsställelse att flera östeuropeiskaländer snart skulle kunna inträda som medlemmar i extra ministerkommittémöte ägde rum i den 23 och24 . Mötet hade kallats för att diskutera utvecklingenav förbindelser med länderna i Central- ochÖsteuropa och roll i det framtida europeiskasamarbetet.Större delen av mötet ägnades åt en allmän diskussion omförutsättningarna för en vidareutveckling av Europarådetsförbindelser med länderna i . I dettasammanhang berördes också roll i ESK-processen ochbehovet av att utveckla förbindelserna med och Canada.Den önskan att ansluta sig till som uttalats avflertalet östeuropeiska stater välkomnades som ett bevis förderas vilja att nå upp till de krav på demokrati,mänskliga rättigheter och rättssäkerhet som finns inskrivna iEuroparådets stadga. underströks vikten av att intesänka eller undergräva dessa krav för att underlätta medlemskap.Ministrarna gav generalsekreteraren i uppdrag att utarbetaförslag om utvidgning av de samarbetsprogram som inletts medländerna i . Därvid pekades speciellt påbehovet av stöd i samhällsadministrativa och lagstiftandefrågor.Det rådde bred enighet om att de nya samarbetsmöjligheter somhade skapats genom det ändrade politiska klimatet i sålångt som möjligt skulle utvecklas inom ramen för existerandeinstitutioner. erbjöd ett lämpligt forum för defrågor som ryms inom ESK:s s.k. tredje korg. För att undvikadubbelarbete och tendenser till konkurrens borde därför ennärmare samordning eftersträvas genom bl.a. deltagande frånEuroparådet i relevanta ESK-möten. 1990/91:U507 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvidgning och utveckling av Europarådet.1990/91:U525 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige i bör verka för att detsamma snarastutvidgas till att omfatta hela . Utskottet har tagit del av redogörelserna frånEuroparådsdelegationen och regeringen och konstaterar medtillfredsställelse att behandlat en rad frågor avcentral politisk, ekonomisk, social, kulturell och rättsligbetydelse. fyller en viktig funktion i skyddet av demänskliga rättigheterna och utgör ett ovärderligt forum fördiskussionerna om bl.a. det nya utformande.Det är inom som ett regelverk för skyddet av demänskliga rättigheterna i har utarbetats.Väsentligt arbete på detta område utförs också i ESK, men det ärenligt utskottet av vikt att detta arbete inte leder till endubblering av verksamhet.Utskottet föreslår att de båda redogörelserna läggs tillhandlingarna.Utskottet noterar med särskild tillfredsställelse att ,och nu är medlemmar av samtatt flera andra central- och östeuropeiska stater har ansökt ommedlemskap.Efter den misslyckade statskuppen i 19--22 augusti 1991påskyndades uppsplittringen av i suveräna stater.En rad stater i östra har förklarat sig självständigaunder 1991. måste därför ta ställning till hursamarbetet med dessa nya stater skall utformas. ,och har redan tilldelats gäststatus i denparlamentariska församlingen. beslutadeförsamlingen att utskottet för europeiska icke-medlemsstaterskulle ges i uppdrag att vidare överväga praktiska former förutökat samarbete med de nya östeuropeiska staterna. Samtidigtinstruerades församlingens juridiska utskott att utarbetaförslag till konkreta åtgärder för skyddet av de mänskliga fri-och rättigheterna i . Särskild tyngdpunkt lades på deetniska minoriteternas rättigheter.Europarådet har tillkommit för att främja samarbetet mellanEuropas demokratier. Kraven för att bli medlem är högt satta.Medlemskap i kräver att en medlemsstat kan uppvisaparlamentarisk demokrati, respekt för de mänskliga rättigheternasamt ett lagbundet samhällsskick. Enligt konventionen om skyddför de mänskliga rättigheterna kan inte bara en stat föra talanmot en annan medlemsstat för den händelse respekten för demänskliga rättigheterna och demokratin sätts ur spel av densenare, utan anmälan kan även göras av enskilda personer. Enkritisk granskning av hur medlemsländerna sköter sinaförpliktelser är enligt utskottet en väsentlig del av skyddetför de mänskliga rättigheterna. Detsamma gäller staternasrättighet att föra talan mot varandra, något som har utnyttjatsav (1967 mot , 1982 motTurkiet).I motion 1990/91:U507 (c), yrkande 1, föreslås att börverka för att så många europeiska stater som möjligt kanunderteckna och leva upp till de europeiska konventionerna ommänskliga fri- och rättigheter samt bli medlemmar i motion 1990/91:U525 (mp), yrkande 10, föreslås att Sverigeinom ramen för de medlemskrav som gäller bör verka för attEuroparådet utvidgas till att omfatta hela Europa.Utskottet uttryckte i sitt senaste betänkande om verksamheteninom (1990/91:UU10) att det är angeläget att destater som uppfyller kraven på medlemskap "så snart som detlåter sig göras upptas som medlemmar i ". Utskottetfinner ingen anledning att ändra på denna målsättning. Villkorenför medlemskap får dock inte urvattnas. Utskottet välkomnar attEuroparådet genom aktivt stöd underlättar för nya medlemmar attuppfylla dessa högt ställda krav. Utskottet understrykersamtidigt betydelsen av att en konsekvent övervakning av gjordaåtaganden på de mänskliga rättigheternas område gäller samtligamedlemsstater, såväl gamla som nya.Därmed avstyrks yrkande 10 i motion 1990/91:U525 (mp). Yrkande1 i motion 1990/91:U507 (c) får med det ovan anförda anses habesvarats. beträffande Europarådsdelegationens redogörelse ochregeringens skrivelseatt lägger redogörelse /92:3 från svenskadelegationen vid parlamentariska (rådgivande)församling samt regeringens skrivelse 1990/91:165 omverksamheten inom under år 1990till handlingarna,2. beträffande utvidgning och utveckling av Europarådetatt avslår yrkande 10 i motion 1990/91:U525 samtförklarar yrkande 1 i motion 1990/91:U507 besvarat med vadutskottet anfört.Stockholm den 20 februari 1992På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), Karl-ErikSvartberg (s), (), (), MargaretaViklund (kds), (nyd), (),(), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.