bet · GG01JoU11 · 1992-12-08 00:00:00 — Vissa åtgärder inom klimatområdet och i I betänkandet behandlas proposition 1992/93:99 om vissaåtgärder inom klimatområdet och i med undantagav de till näringsutskottet remitterade bilaga 1, avsnitt 4Kärnsäkerhets- och strålskyddssamarbete med de baltiska staternaoch med , och bilaga 2, Insatser för ny energiteknik. Ibetänkandet behandlas tre följdmotioner. Bl.a. följande frågor behandlas:Miljöanpassat energisystem i , och LitauenÅtgärdsprogrammet för ÖstersjönVision för ÖstersjöområdetRegeringens förslag om medelsanvisningm.m. tillstyrks.Utskottet tillstyrker därmed bl.a. regeringens förslag om bidragtill uppbyggnaden av ett miljöanpassat energisystem i debaltiska staterna och om ett åtgärdsprogram för Östersjöområdet.Inom ramen för åtgärdsprogrammet bör inledningsvis tre områdenbli föremål för stödinsatser, nämligen kunskapsuppbyggnad ochförvaltningsstöd, miljöinsatser inom jordbruket samtavloppsreningsverk. I enlighet med dessa ställningstagandentillstyrker utskottet en förstärkning för ändamålen av anslagetBidrag till miljöarbete med sammanlagt 186,9 miljoner kronor.Till betänkandet har fogats fem reservationer (s). Regeringen (Miljö- och naturresursdepartementet) föreslår iproposition 1992/93:991. att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under fjortonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på 2500000kr,2. att till Bidrag till miljöarbete påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93 underfjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på186900000kr,4. att till Bidrag till internationellt samarbetekring den byggda miljön m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under fjortonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på 1500000kr.Propositionens huvudsakliga innehållSom en del av omläggningen av energibeskattningen fr.o.m. den1januari 1993 aviserades i kompletteringspropositionen våren1992 (1991/92:150) en avsättning av för attfinansiera insatser vad gäller förnybar energi,energihushållning samt vissa stödåtgärder i de baltiska staternaoch , bl.a. insatser för att förbättra kärnsäkerheten.I propositionen redovisas förslag i den del som /93. Förslagen omfattar miljöinriktadestödinsatser i de baltiska staterna och samt vissaklimatinriktade åtgärder och insatser för att främja förnybarenergi. Förslag om den långsiktiga användningen av medelsramenkommer att föreläggas i samband med en proposition omklimatfrågor som planeras . 1992/93:Jo13 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att hitta en långsiktig lösningför finansiering av åtgärdsprogram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att hålla fast vid den ursprungligainriktningen gällande de medel som anslagits till satsningar påförnybara energikällor och ökad energihushållning.1992/93:Jo14 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett samlat program förÖsteuropapolitiken och hur åtgärder för en miljöanpassadenergiförsörjning skall passas in i detta,2. att inrättar ett nytt anslag, Åtgärder förmiljöanpassad energiförsörjning i , och påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93 anvisar100000000kr,3. att till Bidrag till miljöarbete påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93 anvisar70000000kr mindre än vad regeringen föreslagit,5. att till Bidrag till internationellt samarbetekring den byggda miljön m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 anvisar 1500000krmindre än vad regeringen har föreslagit,6. att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 anvisar 1250000krmindre än vad regeringen föreslagit.1992/93:Jo16 av () vari yrkas1. att begär att regeringen återkommer medförslag till ytterligare miljö- och infrastrukturprojekt iÖsteuropa som kan finansieras med svenska medel,2. att begär att regeringen återkommer medförslag om hur den långsiktiga finansieringen skall ske av desvenska miljöinvesteringarna i Östersjöregionen.UppvaktningFöreträdare för kommun har uppvaktat utskottet angåendekommunens engagemang i planeringen av ett avloppsreningsverk förKaunas i . InledningPropositionenI kompletteringspropositionen (1991/92:150) aviserades enavsättning av för att finansierainsatser vad gäller förnybar energi, energihushållning samtvissa stödåtgärder i de baltiska staterna och . Dettaresursutrymme, som skapades i anslutning till omläggningen avenergibeskattningen, är ett viktigt inslag i Sverigesklimatstrategi.I april 1992 antog miljöministrarna i länderna runt Östersjöni sina huvuddrag en plan för att återställa Östersjönsekologiska balans. En finansieringskonferens på ministernivåkommer att äga rum i underHelsingforskommissionen (HELCOM).Miljöministern framhåller att -- i samband med beredningen avden klimatproposition som planeras -- förslagbör utarbetas om den långsiktiga användningen av de medel somaviserades i samband med omläggningen av energibeskattningenbl.a. för att främja användning av förnybara energikällor ochenergihushållning. Insatser inom energi- och transportsektorernakommer att ha hög prioritet vid det fortsatta arbetet med ensvensk klimatstrategi. är det angeläget attmiljöinsatser i , , och andraÖstersjöländer kan påbörjas innan de långsiktigafinansieringsfrågorna har lösts. Det är också nödvändigt attsnabbt inleda program för att minska miljöstörningarna frånjordbruket i liksom att ökaavloppsreningskapaciteten för att minska närsaltutsläppen tillÖstersjön. I , , , och börområden med våtmarker och sumpskogar bevaras.Medel för /93 bör huvudsakligen användas förengångsanvisningar till angelägna åtgärder i avvaktan pålångsiktiga lösningar för att stimulera förnybar energi ochfinansieringen av återställande m.m.MotionernaSocialdemokraterna begär i motion Jo14 ett samlat program förÖsteuropa i vilket också bör ingå en miljöanpassadenergiförsörjning (yrkande1). Enligt motion Jo16(s)yrkande1 bör regeringen återkomma med förslag omytterligare miljö- och infrastrukturprojekt i som kanfinansieras med svenska medel.Utskottets övervägandenSom miljöministern framhåller bör i samband med beredningen avden klimatproposition som planeras förslagutarbetas om den långsiktiga användningen av de medel somaviserades i samband med omläggningen av energibeskattningenbl.a. för att främja användning av förnybara energikällor ochenergihushållning. I det fortsatta arbetet med en svenskklimatstrategi bör insatser inom energi- och transportsektorernaprioriteras. Enligt vad utskottet erfarit är regeringensambitionsnivå hög inför det ministermöte som kommer att äga rumi , då förslag om långsiktigafinansieringsmöjligheter för åtgärder inom Östersjöregionenskall presenteras. De åtgärder som föreslås i den nu aktuellapropositionen är enligt utskottets mening väl ägnade att utgöraunderlag för ett aktivt deltagande från svensk sida vidministermötet. Som anförs i propositionen är emellertidsituationen vad beträffar energiförsörjningen i de baltiskastaterna sådan att omedelbara insatser krävs. Utskottet gördärför samma bedömning som miljöministern när det gällerangelägenheten i att miljöinsatser i , , Litauenoch andra kan påbörjas innan de långsiktigafinansieringsfrågorna har lösts. En satsning påenergieffektivisering och inhemska energikällor får enligtutskottets mening stor betydelse såväl från miljösynpunkt somför att förbättra ländernas ekonomier och minska importbehovetav bl.a. oljeprodukter. Utskottet finner det också nödvändigtatt ett program inleds för att minska miljöstörningarna frånjordbruket i liksom att ökaavloppsreningskapaciteten för att minska närsaltutsläppen tillÖstersjön. Som anförs i propositionen bör programmen utformas såatt områden med våtmarker och sumpskogar i , ,, och bevaras. Utskottet är inte berettatt i detta sammanhang förorda att begär ett samlatprogram för de baltiska staterna med den inriktning som anges imotion Jo14 yrkande1. Motionsyrkandet avstyrks.Med vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan avstyrksäven motion Jo16 yrkande1.Miljöanpassat energisystem i , och LitauenPropositionenMiljöministern föreslår att 45miljoner kronor begärs avriksdagen för att bidra till uppbyggnaden av ett miljöanpassatenergisystem i , , och betonar att enupprustning av energianläggningarna i dessa länder är enangelägen åtgärd och kommer att kräva stora investeringar.I propositionen anges att Europeiska ()förbereder tre projekt för att möta brådskande investeringsbehovinom energisektorn.En satsning på energieffektivisering och biobränslebaseradvärmeförsörjning i de baltiska staterna har enligtmiljöministern flera viktiga fördelar. Det skulle bl.a. vara enav de mest kostnadseffektiva åtgärder som kan vidta påkort sikt för att minska de globala koldioxidutsläppen. En ökadanvändning av biobränslen skulle också minska andramiljöstörningar, t.ex. svavelutsläpp. Det finns också godaförutsättningar för att satsa på biobränslen och kunnabibehålla våtmarker och den biologiska mångfalden. Stödet böravse energieffektivisering och utveckling av miljöanpassadenergiproduktion och bör i första hand användas för projektrörande effektivisering och konvertering av panncentraler tillinhemskt biobränsle samt värmeproduktion, distribution ochanvändning. Projekten bör baseras på teknik som är anpassad förtillverkning och användning inom länderna. Möjligheten att knytadessa aktiviteter till projekt inom FN:s ekonomiska kommissionför (ECE) bör övervägas. En del av stödet bör inriktas påatt stimulera efterfrågan och tillverkning av utrustning som kanbidra till en snabb teknikspridning. Samordning med bör vidare undersökas.Ett villkor för att stödet skall kunna utgå bör enligtpropositionen vara att projekten tar hänsyn tillnaturvårdsintressena och att åtgärderna långsiktigt minskarbehovet av fossila bränslen och bidrar till minskadekoldioxidutsläpp.MotionernaSocialdemokraterna begär i motion Jo14 yrkande2 att ett nyttanslag "Åtgärder för miljöanpassad energiförsörjning i "inrättas. För ändamålet bör för /. Anslaget föreslås finansierat genomomdisponeringar av de i propositionen föreslagna anslagen. Förde anslag som behandlas av jordbruksutskottet innebär dettaöverföringar om sammanlagt 72750000kr, varav 70miljonerkronor tas från anslaget Bidrag till miljöarbete. I avvaktan påett samlat program för i enlighet med motionensyrkande1 (se ovan) bör enligt motionens yrkande3 (delvis) de45miljoner kronor som föreslås under förevarande avsnittreserveras. Detta yrkandei sin återstående del behandlas nedanunder avsnittet om ett åtgärdsprogram för (s.7f. ).Utskottets övervägandenInledningsvis kan utskottet i likhet med miljöministernkonstatera att en upprustning av energianläggningarna i ,och är en angelägen åtgärd som kommer att krävastora investeringar.En satsning på energieffektivisering och biobränslebaseradvärmeförsörjning i de baltiska staterna har enligt utskottetsmening flera viktiga fördelar. Det är en mycket kostnadseffektivåtgärd för att på kort sikt minska de globalakoldioxidutsläppen. minskas också andramiljöstörningar, t.ex. svavelutsläpp. Som anförs i propositionenbör stödet avse energieffektivisering och utveckling avmiljöanpassad energiproduktion och i första hand användas för deprojekt som beskrivs i regeringens förslag.Utskottet har tagit del av den studie om ett miljöanpassatenergisystem i , och som har utfört på uppdrag av Miljö- ochnaturresursdepartementet. Studiens förslag bygger på principenom hjälp till självhjälp. På miljöområdet föreslås att stöd förbiobränslen bör inriktas mot oljeersättning helst genommodifiering av befintlig utrustning där så är möjligt. Enövergång till biobränslen bör kombineras medenergieffektivisering. Ett miljöprogram för dessa länder bör somreferens jämföras med oljeskiffereldningen i sålänge dessa förbränningsanläggningar inte åtgärdas på annatsätt. Vidare bör biosatsningen begränsas i områden där naturgasfinns tillgänglig. Slutligen konstateras i studien atteffektivisering av värmeförsörjningssystemet från klimatsynpunktär kostnadseffektivt likvärdigt med stöd till bioenergisatsning.Utskottet finner studien väl ägnad att utgöra grund för vidareöverväganden beträffande åtgärder på området.I likhet med miljöministern anser utskottet att ett villkorför att stödet skall kunna utgå bör vara att projekten tarhänsyn till naturvårdsintressena, och att åtgärderna långsiktigtminskar behovet av fossila bränslen. Mellan dessa båda intressentorde inte föreligga några motsättningar, eftersomförutsättningarna bör vara goda för satsningar på biobränslen,som man kan bevara våtmarker och den biologiskamångfalden. Den inriktning av stödet som anges i propositionenligger enligt utskottets mening väl i linje med av riksdagenfastställda miljömål. För ändamålet föreslagna medel utgörenligt utskottets bedömning en god grund för påbörjande av detangelägna arbetet för att de baltiska staterna skall kunnautveckla en effektiv och väl fungerande energiförsörjning imiljömässigt godtagbara former. I detta uppbyggnadsarbete tordesvenska företag och myndigheter ha goda förutsättningar attmedverka och att utveckla långsiktiga samarbetsformer när detgäller teknologiöverföring och licenstillverkning. Som anförs ipropositionen bör samordning med projekt på områdetundersökas vidare.Utskottet ansluter sig således till regeringens förslag ommedelsanvisning och inriktning av bidrag i uppbyggnadenav ett miljöanpassat energisystem i de baltiska staterna. Detanförda innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslagoch avstyrker motion Jo14 yrkande2.Med det anförda avstyrks även motion Jo14 yrkande3 imotsvarande del.Åtgärdsprogrammet för ÖstersjönPropositionenI propositionen föreslås att anvisas föråtgärdsprogrammet för Östersjön.Enligt miljöministern bör i huvudsak tre områden inledningsviskomma i fråga: kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd,miljöanpassning av jordbruket samt avloppsreningsverk. Samtidigtbör det finnas en viss flexibilitet i stödgivningen och enberedskap att ändra inriktningen för t.ex. akuta åtgärdsbehov.Det kan sålunda bli påkallat att ompröva den preliminärafördelningen av stödet med hänsyn till behovet av akuta insatseroch utfallet av den finansieringskonferens som skall äga rum imars 1993.Stödet till kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd samtstödet till miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket --8,9miljoner kronor resp. 25miljoner kronor -- bör ges tillsåväl de tre baltiska staterna som till och Ryssland.Insatserna vad avser avloppsreningsverk beräknas till108miljoner kronor och bör koncentreras till någon eller någraanläggningar i de baltiska staterna. Eventuella satsningar avmer akut karaktär bör i första hand räknas av från detmedelsbehov som har beräknats för reningsverken.Miljöinsatser inom jordbruketUnder hösten kommer en studie att bedrivas i de tre baltiskastaterna, där situationen för jordbruket studeras från olikautgångspunkter. Studien, som har finansierats av , harkostnadsberäknats till 2miljoner kronor.Miljöministern framhåller att en viktig insats för att ökamiljömedvetandet inom jordbruket är att bistå med utbildning.Som exempel nämns det svenska utbildningsprogrammet förmiljöförbättande åtgärder inom jordbruket som ,och har utarbetat förinformatörer och utbildningsansvariga vid myndigheter ochrådgivningsorganisationer. Likartade utbildningsinsatser kanenligt miljöministern anpassas till de särskilda förhållandensom föreligger i de olika länderna. Kostnaderna för en sådaninledande utbildning har schablonmässigt beräknats till minst1miljon kronor per land. Stödet bör bl.a. kunna ges till vissaprojekt av demonstrationskaraktär för att sprida kunskap ommiljöanpassad jordbruksteknik, t.ex. hantering av stallgödsel.Ett utbildningsprogram med sikte på hantering av stallgödsel ochbekämpningsmedel är angeläget. Vidare bör kunskap spridas som påsikt förbättrar balansen mellan djurhållning och växtodling.Projekten bör inriktas på småskalighet och samarbetsmöjlighetermed hushållningssällskapen och börundersökas.25miljoner kronor bör användas för miljöförbättrandeåtgärder i , och samt i ochRyssland.MotionernaEftersom Socialdemokraterna är tveksamma till de åtgärder somföreslås för miljösatsningar på jordbrukets område, bör enligtpartimotion Jo14 yrkande3 anslaget minskas med för dettaändamål föreslagna 25miljoner kronor. Tillsammans med de45miljoner kronor för uppbyggnaden av ett miljöanpassatenergisystem i de baltiska staterna som föreslås reserverade (seovans.5) innebär yrkandet en minskning av anslaget Bidragtill miljöarbete med totalt 70miljoner kronor. Behovet av atthitta en långsiktig lösning för finansiering av Östersjönsåtgärdsprogram framhålls i motionerna Jo13 (kds) yrkande1 ochJo16(v) yrkande2. I motion Jo13 yrkande2 betonas vikten avett fasthållande vid den ursprungliga inriktningen föranvändningen av de medel som anslagits till satsningar påförnybara energikällor och ökad energihushållning.Utskottets övervägandenInsatsområden m.m.Åtgärdsprogrammet för har sitt ursprung i denkonferens som anordnades i . beslöt de deltagande länderna att gemensamt utarbetaett åtgärdsprogram för i syfte att återställaÖstersjöns ekologiska balans. Inom ramen för HELCOM tillsattesen arbetsgrupp med uppgift att utarbeta det föreslagnaåtgärdsprogrammet. I arbetsgruppen ingick representanter församtliga länder som gränsar till , nämligen ,, , , , , , Sverigeoch samt sådana länder som bidrar till Östersjönsbelastning som och . Dessutom deltog EG,, , Europeiska investeringsbanken och Nordiskainvesteringsbanken.Vid en diplomatisk konferens i i april i årgodkändes den strategiska inriktningen av och huvudelementen iåtgärdsprogrammet av de deltagande miljöministrarna. Programmet,som är avsett att färdigställas /93,innehåller såväl en beskrivning av miljösituation somförslag om konkreta åtgärder för att begränsa utsläppen avföroreningar. Bl.a. har en förteckning upprättats med 132utpekade belastningskällor jämte åtgärdsförslag. Av dessabelastningskällor har ett 40-tal bedömts som särskilt angelägnaatt åtgärda. I programmet redovisas dessutom strategier ochhandlingslinjer för att utveckla en fungerande marknadsekonomi.Den totala kostnaden har uppskattats till 135miljarder kronorför hela åtgärdsprogrammet. Programmet sträcker sig över entjugoårsperiod, medan de prioriterade åtgärderna föreslåsgenomföras under den första femårsperioden.I mars 1992 antog transportministrarna i länderna kringÖstersjön en plan för samarbete. Planen omfattar tre områden:trafikens infrastruktur, trafiksäkerhet och transportsektornsmiljöarbete. har åtagit sig ordförandeskapet i gruppenför miljösamarbetet. Resultatet skall redovisas under år 1993.En internationell finansieringskonferens kommer att anordnas iGdansk av en arbetsgrupp under HELCOM. Iarbetsgruppen ingår förutom deltagande länder och EG också deovan nämnda bankerna. Konferensen kommer huvudsakligen att ägnasåtgärdsprogrammets finansiering. Avsikten är att vid konferensenredovisa dels bankernas arbete med att finna finansiellt stödtill åtgärdsobjekten, dels de nationella bidragen som stöd föråtgärdsprogrammet.Det kan konstateras att har spelat en pådrivanderoll i Östersjösamarbetet. Utskottet finner det därför angelägetatt på ett tidigt stadium kan ställa medel tillförfogande för de åtgärder som bedöms som angelägna. I likhetmed miljöministern anser utskottet att det huvudsakligen är treområden som inledningsvis bör komma i fråga för ett svensktstöd, nämligen kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd,miljöanpassning av jordbruket samt avloppsreningsverk. Somanförs i propositionen kan den preliminära fördelningen avstödet komma att omprövas med hänsyn till behovet av akutainsatser och resultatet av finansieringskonferensen i mars 1993.De åtaganden har gjort när det gäller återställandetav ekologiska balans utgör ett led i det konsekventaoch målmedvetna arbete som är nödvändigt för att minska dagenshot mot våra hav och kommer att kräva stora insatser under långtid framöver. En av förutsättningarna för att detta arbete skallkunna bedrivas på ett effektivt och framgångsrikt sätt är enlångsiktig planering av arbetets finansiering. kräverförhållandena i regionen att miljöinsatser kan påbörjas snarastoch utan hinder av att de långsiktiga finansieringsfrågorna intehar hunnit lösas. Det belopp om som avsattesvåren 1992 i samband med omläggningen av energibeskattningen äravsedda att användas för att finansiera insatser vad gällerförnybar energi, hushållning samt vissa stödåtgärder i debaltiska staterna och . Bl.a. skall visstmiljösamarbete med främst de baltiska staterna och ochvissa kärnsäkerhetsfrågor finansieras med dessa medel. Vid sinbehandling av regeringens förslag förutsatte utskottet attregeringen noga följer industrins energianvändning och vid behovåterkommer med förslag om åtgärder som syftar till att uppfyllade nationella miljömålen (prop.1991/92:150, JoU24,rskr.355). Som anförs i propositionen kommer förslag om denlångsiktiga användningen av medel att föreläggas isamband med en aviserad klimatproposition. Idetta sammanhang förutsätter utskottet att medlen fördelas påett sådant sätt att en bibehållen ambitionsnivå kanupprätthållas när det gäller åtgärder för att stärkabiobränslenas konkurrenskraft, öka energihushållningen ochanvändningen av andra förnybara energikällor. Med det anfördafinner utskottet syftet med motionerna Jo13 och Jo16 yrkande2i allt väsentligt tillgodosett. Motionerna bör inte påkallanågon vidare åtgärd från sida.Miljöinsatser inom jordbruketFör att minska miljöstörningarna från jordbruket iÖstersjöregionen är det enligt utskottets mening nödvändigt medskyndsamma åtgärder för att öka miljömedvetandet inomjordbruket. En viktig insats bör härvid vara att bistå medutbildning. Det svenska utbildningsprogrammet förmiljöförbättande åtgärder inom jordbruket som ,och har utarbetat förinformatörer och utbildningsansvariga vid myndigheter ochrådgivningsorganisationer bör kunna läggas till grund förutbildningsinsatser anpassade till de särskilda förhållanden somföreligger i de olika länderna. Som anförs i propositionen börstödet bl.a. kunna ges till vissa projekt avdemonstrationskaraktär för att sprida kunskap om miljöanpassadjordbruksteknik och till ett utbildningsprogram inriktat påhantering av stallgödsel och bekämpningsmedel.Sammanfattningsvis innebär det ovan anförda att utskottetansluter sig till regeringens förslag vad gäller såvälutformningen av ett åtgärdsprogram för i stort sommiljöinsatser inom jordbruket och den föreslagnamedelsberäkningen. Utskottet avstyrker således motion Jo14yrkande3 i återstående del om en minskning av anslaget medsammanlagt 70miljoner kronor, varav 25miljoner kronor avserjordbruket.AvloppsreningsverkUtskottet vill i detta sammanhang peka på följande synpunktersom anförts av representanter för kommun vid derasuppvaktning hos utskottet. Därvid framhölls att , som ärs.k. vänstad med Kaunas i , har inlett ett nära samarbeteom byggandet av ett avloppsreningsverk där. Kaunas, med ca 480000 invånare är en viktig industristad men saknar helt kommunalavloppsrening. Projekteringen av reningsverket är långtframskriden, och anläggningsarbetena har redan påbörjats.Däremot saknas medel för stora delar av investeringen. Tanken äratt projektet skall samfinansieras med bidrag från Litauen ochÖstersjösamarbetets finansiärer. Enligt kommunen bordeKaunasverket, med hänsyn till att det åtnjuter mycket högprioritet enligt Östersjödeklaration och till attomfattande åtaganden redan gjorts från svensk sida, vara ett avde projekt som omfattas av de i propositionen omnämndainsatserna.Miljöministern anför i propositionen att en noggrannare analysav vilket eller vilka reningsverk som kan komma i fråga försvenska satsningar i de baltiska staterna bör ske under hösten1992, så att detta kan redovisas vid finansieringskonferensen imars 1993. Utskottet har erfarit att detta analysarbete harförsenats.