bet · GG01NU16 · 1992-12-10 00:00:00 — 1992/93:SkU18) tidigare behandlad ändring i lagen.Nordbanken och AB IndustrikreditRiksdagen har tidigare beslutat om vissa åtgärder för attrekonstruera Nordbanken. Staten garanterade en nyemissionomfattande (prop.1991/92:21, bet. Vidare bemyndigades regeringen våren 1992att inom en ram på vidta åtgärder för attstärka den finansiella basen i Nordbanken och (prop.1991/92:153, bet. NU36).I föreliggande proposition redovisar regeringen att den medstöd av beslut såsom ägare till Nordbankentillskjutit 10miljarder kronor till banken. Vidare harRiksgäldskontoret givits i uppdrag att utfärda ettgarantiåtagande gentemot . Åtagandet skall infrias genomatt totalt 9,85miljarder kronor tillförs , när dettabolag övergår i statens direkta ägo. I propositionen ges vidareen beskrivning av vilka åtgärder som kan bli aktuella under denfortsatta rekonstruktionen av Nordbanken. Staten bedöms inte isin egenskap av ägare till Nordbanken behöva tillskjuta merkapital. Däremot kan enligt regeringen ytterligare åtaganden avbetydande omfattning erfordras för att täcka de ökade kostnaderoch risker som uppstår i vid överföring av återståenderiskfyllda tillgångar. Dessa kostnader och det tidigare nämndagarantiåtagandet avses belasta anslaget Åtgärder för att stärkadet finansiella systemet. bereds tillfälle att ta delav vad regeringen anfört i denna fråga.Utskottet finner inte anledning till någon erinran mot vadregeringen anfört beträffande Nordbanken.AB Industrikredit är ett kreditaktiebolag, där staten äger50% och återstoden av ägandet är fördelat mellan nioaffärsbanker. Industriföretag har varitIndustrikredits dominerande låntagare. Efter hand har utlåningenblivit jämnare fördelad mellan olika branscher. Under slutet av1980-talet ökade utlåningen särskilt till defastighetsrelaterade företagen.Industrikredits kreditförluster har varit mycket små,men de har ökat kraftigt . För år 1991redovisades förluster på 239miljoner kronor. De totalaförlusterna beräknas uppgå till ca700miljoner kronor vartdera året. Detta leder till attkapitaltäckningsgraden vid utgången av innevarande år skullevara 3,och därmed avsevärt understiga den lagstadgadegränsen på . Industrikredit är därför i behov av ettbetydande kapitaltillskott, påpekas det i propositionen. Dettahar beräknats till totalt 1600miljoner kronor fram till ochmed utgången av år 1993.Samtidigt pågår enligt regeringen överväganden omIndustrikredits framtida verksamhet. En grundläggandeutgångspunkt är därvid att de små och medelstora företagensmöjligheter att få krediter inte skall försämras. Beslut omIndustrikredits framtid beräknas kunna fattas under våren 1993.Bolaget är emellertid, anförs det, i behov av kapitaltillskottredan under innevarande år på ca 800miljoner kronor för attkunna uppfylla kapitaltäckningskravet . Ipropositionen begärs ett bemyndigande för regeringen att genomolika åtgärder bidra till att stärka kapitalbasen iIndustrikredit inom en ram på 800miljoner kronor under åren1992 och 1993. En förutsättning för statens insatser bör dockenligt regeringen vara att övriga aktieägare står för sin andelav kapitaltillskottet.Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaåtgärderna rörande Industrikredit.Övriga frågorMed anledning av propositionen har det väckts ett antalmotioner som rör kreditväsendet i övrigt.I motion 1992/93:N44 (s) begärs att det skall tillsättas enbred utredning om bankkrisens internationella karaktär och omdess nationella förlopp och verkningar.Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att inom korttillsätta en utredning om utvecklingen på kreditmarknaden. Dennaavses också få i uppdrag att analysera orsakerna till denuvarande problemen och även göra jämförelser med utvecklingen iandra länder. Utredningen skall vidare analysera de effekter somsituationen på kreditmarknaden har medfört och kan väntasmedföra för övriga delar av ekonomin. Översynen avses ocksåomfatta tillsynens innehåll och inriktning.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att detkrav på en bred utredning av bankkrisen som framförs i motion1992/93:N44 (s) kommer att bli tillgodosett genom den utredningsom aviserats av regeringen. Det aktuella yrkandet i motion1992/93:N44 (s) avstyrks därför.I nyssnämnda motion anförs vidare att det är motiverat attstärka konsumenternas ställning gentemot banker och andrakreditinstitut. Därför föreslås att det skall inrättas enallmänhetens bankombudsman, som bör få till uppgift att prövaprincipiellt viktiga klagomål från bankkunderna.I tillsynsuppgifter ingår att även beaktakonsumentintresset. Vid inspektionen utövas bl.a. en villkors-och produktgranskning i syfte att förbättra konsumentskyddet.Inspektionen har t.ex. utformat en konsumentpolicy som syftartill att stärka konsumenternas ställning på de finansiellamarknaderna. Inspektionen för löpande diskussioner med de olikainstituten i konsumentfrågor. Vidare hanteras klagomål frånenskilda bankkunder. Utgångspunkten är härvid att inspektionen iförsta hand skall koncentrera sina resurser till de klagomål somär av principiellt intresse eller på annat sätt av särskiltintresse från tillsynssynpunkt.Enskilda bankkunder kan också vända sig till . finns vid nämnden en särskildavdelning som prövar tvister mellan konsumenter ochkreditinstitut. har i sin fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1993/94--1995/96 uttalat attAllmänna reklamationsnämnden bör utnyttjas i betydligt högregrad för att lösa tvister i ersättningsfrågor som kunden ochbanken inte förmått klara ut. Konsumenterna bör också enligtinspektionen ges möjlighet att få rådgivning m.m. hos en annaninstans än inspektionen. I nämnda anslagsframställning föreslåsdärför att en motsvarighet till ,som funnits inom försäkringsområdet, inrättas äveninom kredit- och värdepappersområdet. Inspektionen avser att tainitiativ till diskussioner med berörda branschorganisationer omförutsättningarna för dessa att upprätta och finansiera en sådanbyrå. Inspektionen skulle därvid kunna inrikta sin verksamhet påmer övergripande insatser inom konsumentområdet.Enligt utskottets uppfattning bedriver Finansinspektionenoch en viktig verksamhet när detgäller att ta till vara konsumenternas intressen i förhållandetill kreditinstituten. Det förslag som harredovisat är också i huvudsak positivt. Utskottet anseremellertid att förslaget som sådant inte är tillräckligt motbakgrund av det stora behov som många bankkunder för närvarandehar med att få hjälp och stöd i sina mellanhavanden med banker.Vidare är det, vilket också framhålls i den aktuella motionen,viktigt att konsumenter kan få kvalificerad hjälp med att fåprincipiellt viktiga klagomål mot banker prövade. En sådan hjälptorde den av föreslagna byrån inte kunnatillhandahålla. Mot denna bakgrund anser utskottet att frågan omatt inrätta en allmänhetens bankombudsman bör utredas. Därmedtillstyrks motion 1992/93:N44 (s) i denna del.Regeringen bör ta initiativ till etablering av nya banker,anförs det i motion 1992/93:N43 (s). Sådana banker skulle intebelastas av kreditförluster och bör därför kunna ta ut en lägreränta.Förslaget avstyrks av utskottet. Enligt utskottetsuppfattning skall bank- och kreditväsendet i första hand varaprivatägt. Det är emellertid en viktig uppgift för statsmakternaatt utforma reglerna för bankväsendet så att etablering, medbeaktande av relevanta skyddsintressen, underlättas.I motion 1992/93:N46 (nyd) föreslås att en utredning skalltillsättas för att skapa förutsättningar för en effektivkonkurrens genom mångfald i banksystemet.Utskottet vill med anledning härav framhålla att ändringari banklagstiftningen i syfte att bl.a. öka konkurrensen harföreslagits i fråga om förvärv av aktier och beskattning vidombildning av filialer. När avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) träder i kraft ökar ocksåförutsättningarna för konkurrens från utländska kreditinstitut.Det är vidare en uppgift för , liksom förKonkurrensverket, att följa utvecklingen av pris- ochkonkurrensförhållandena i branschen. Dessa frågor kan ocksåkomma att belysas av den aviserade utredningen om utvecklingenpå kreditmarknaden. Mot denna bakgrund avstyrks motion1992/93:N46 (nyd) i nu aktuell del.I denna motion krävs vidare att reglerna för bankernasverksamhet skall ses över i syfte att förhindra att kunder somär kreditvärdiga drabbas i onödan av t.ex. konkurs. Utskottettar i detta sammanhang också upp motion 1992/93:N41 (-). Däranförs att i samband med lämnande av stöd börkunna kräva dels betalningsanstånd för bankens låntagare, delsatt bankerna inte slår ut företag som i en normal finansiellsituation skulle vara livskraftiga.Enligt utskottets mening kan det krävas avkreditinstituten att dessa gör en normal och riktigkreditprövning och även överväger om konkurs i enskilda fall ärdet bästa alternativet. Ansvaret för kreditgivningen måsteemellertid ligga hos de enskilda kreditinstituten. I dettasammanhang skall också nämnas att nyligenavgivit slutbetänkandet Lag om företagsrekonstruktion (SOU1992:113). Utredningen föreslår bl.a. att företagsrekonstruktionskall kunna ersätta konkurs i vissa fall. Förfarandet är avsettför krisföretag som är livsdugliga och där verksamheten i någonform kan drivas vidare. Beredningen av detta förslag bör enligtutskottets uppfattning avvaktas innan några åtgärder vidtas pådetta område. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna1992/93:N41 (-) och 1992/93:N46 (nyd), den senare i här berörddel. beträffande riktlinjer för de statliga insatsernaatt med bifall till proposition 1992/93:135 moment 2och med avslag på motion 1992/93:N46 yrkande 6 godkänner deriktlinjer för de statliga åtagandena som anges i propositionen,res. 1 (nyd)2. beträffande avveckling av statligt ägandeatt med bifall till proposition 1992/93:135 moment 4och med avslag på motion 1992/93:N46 yrkande 2 bemyndigarregeringen att besluta om avveckling av statligt ägande som kanuppkomma genom ifrågavarande åtgärder i enlighet med vad somanges i propositionen,res. 2 (nyd)men. (v) - delvis3. beträffande Bankstödsnämndatt med bifall till proposition 1992/93:135 momenten5 och 6 och med avslag på motion 1992/93:N46 yrkande 5a) godkänner att regeringen inrättar en myndighet underregeringen med de uppgifter och befogenheter som anges ipropositionen,b) godkänner vad som anges i propositionen om finansieringenav förvaltningskostnader för den nya myndigheten,4. beträffande fallskärmsavtalatt avslår motionerna 1992/93:N42 yrkande 3,1992/93:N43 yrkande 2, 1992/93:N44 yrkande 2 och 1992/93:N45,res. 3 (s)men. (v) - delvis5. beträffande villkoren för stödetatt med bifall till proposition 1992/93:135 moment 3och med avslag på motionerna 1992/93:N42 yrkandena 1 och 2 och1992/93:N46 yrkandena 1, 3 och 4 bemyndigar regeringen attbesluta om garantier, lån och aktiekapitaltillskott eller vidtaandra åtgärder i syfte att vidmakthålla eller förstärkakapitalbasen eller bistå vid rekonstruktion eller avvecklingunder ordnade former av banker eller vissa andra kreditinstituti enlighet med vad som anges i propositionen,res. 4 (nyd)men. (v) - delvis6. beträffande budgetkonsekvenseratt med bifall till proposition 1992/93:135 momenten7--10a) bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer att i enlighet med vad som anges i propositionenbesluta att vissa stödåtgärder skall finansieras med lån iRiksgäldskontoret,b) till Åtgärder för att stärka det finansiella systemetpå tilläggsbudget för /93 under sjundehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,c) godkänner att sjunde huvudtitelns förslagsanslag Åtgärderför att stärka det finansiella systemet belastas med kostnaderför lån till Första och kostnader föråtgärder med anledning av finansieringen av m.m.,d) till på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under sjunde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på ,7. beträffande lagförslagenatt riksdagendels antar de i proposition 1992/93:135 framlagdaförslagen tilla) lag om inkomstskatteregler vid statligt stöd till vissakreditinstitut,b) lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank,dock att förslaget till ändring i 22§ utgår,dels antar av utskottet framlagt förslag till lag omändring i lagen (1992:000) om ändring i lagen (1988:1385) omSveriges riksbank enligt bilaga,8. beträffande Nordbankenatt med anledning av proposition 1992/93:135 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. beträffande Industrikredit m.m.att med bifall till proposition 1992/93:135 momenten11 och 12a) bemyndigar regeringen att inom en ram på 800 miljonerkronor besluta om kapitaltillskott till AB Industrikredit ienlighet med vad som anges i propositionen,b) godkänner att sjunde huvudtitelns förslagsanslag Vissaräntekostnader m.m. belastas dels med kostnader förkapitaltillskott till AB Industrikredit, dels med kostnader somhar samband med en framtida försäljning av aktier i ,10. beträffande utredning om bankkrisenatt avslår motion 1992/93:N44 yrkande3,res. 5 (s)11. beträffande allmänhetens bankombudsmanatt med bifall till motion 1992/93:N44 yrkande1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 6 (m, fp, c, kds)12. beträffande etablering av nya bankeratt avslår motion 1992/93:N43 yrkande 1,13. beträffande konkurrens inom banksektornatt avslår motion 1992/93:N46 yrkande7,res. 7 (nyd)14. beträffande regler för kreditgivningatt avslår motionerna 1992/93:N41 och 1992/93:N46yrkande 8.res. 8 (nyd)den 10 december 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), Axel (), (), KjellEricsson (c), (), (), LeifMarklund (s), (), (nyd), MatsLindberg (s), (), (), BoBernhardsson (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Riktlinjer för de statliga insatserna (mom.1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.6 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse:Eviga förlagslån har en stor betydelse för kreditinstitutensmöjligheter att förstärka kapitalbasen. Förslaget ipropositionen att dessa förlagslån inte skall omfattas avstatens åtagande kan väntas medföra att det blir nära nogomöjligt för bankerna att kunna emittera sådana lån. Risken blirdärmed större att de behöver utnyttja det statliga stödet.Eftersom innehavaren av ett evigt förlagslån har kvar en fordranäven efter det att lånet tagits i anspråk för förlusttäckning ikreditinstitutet, anser utskottet att det inte skall göras någonåtskillnad mellan olika typer av förlagslån. Samtliga förlagslånbör sålunda omfattas av det statliga åtagandet. I övrigtansluter sig utskottet till de i propositionen angivnariktlinjerna för de statliga insatserna. Det sagda innebär attutskottet tillstyrker motion 1992/93:N46 (nyd) i denna del.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande riktlinjer för de statliga insatsernaatt med anledning av proposition 1992/93:135 moment2 och med bifall till motion 1992/93:N46 yrkande 6 godkänner deriktlinjer för de statliga åtagandena som utskottet angivit.2. Avveckling av statligt ägande (mom.2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.6 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "1992/93:N46(nyd) avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, med instämmande i vad som krävs i motion1992/93:N46 (nyd), att det vid en avveckling av det statligaägandet i kreditinstitut skall eftersträvas att sprida ägandettill medborgarna. Med ett beslut av i enlighet härmedskulle det berörda yrkandet i denna motion bli tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande avveckling av statligt ägandeatt med anledning av proposition 1992/93:135 moment4 och med bifall till motion 1992/93:N46 yrkande 2 bemyndigarregeringen att besluta om avveckling av statligt ägande som kanuppkomma genom ifrågavarande åtgärder i enlighet med vadutskottet angivit.3. Fallskärmsavtal (mom.4), Axel , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.8 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de krav på en granskning avfallskärmsavtalen och avgångsvederlagen som framförs i fleramotioner är välmotiverade. Det är angeläget att en generellutredning om sådana avtal skyndsamt kommer till stånd. Härutöverbör i samband med beslut om bankstöd den rättsliga grundenprövas för de avtal som kan finnas i det enskildakreditinstitutet. Möjligheterna att säga upp avtalen börundersökas. Det är angeläget att fallskärmsavtal ochavgångsvederlag offentliggörs och att det utvecklas en fastpraxis på detta område. Det är därför önskvärt att det arbetesom nu inletts inom så snart som möjligtleder fram till rekommendationer i detta avseende.Bankstödsnämnden bör verka för offentliggörande av avtalen i debanker som ansöker om stöd. Det är emellertid enligt utskottetsuppfattning alltför långtgående att, såsom föreslås i motion1992/93:N42 (v), som villkor för stöd ställa ett absolut krav påatt det i det aktuella institutet inte skall finnas någrafallskärmsavtal.Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 1992/93:N44(s) i berörd del. Därigenom tillgodoses också motionerna1992/93:N43 (s) och 1992/93:N45 (s). Av det sagda framgår attmotion 1992/93:N42 (v) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande fallskärmsavtalatt med bifall till motionerna 1992/93:N43yrkande2, 1992/93:N44 yrkande2 och 1992/93:N45 och medavslag på motion 1992/93:N42 yrkande3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Villkoren för stödet (mom.5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.9 sombörjar med "De förslag" och slutar med "för stödet" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det starkare, än vad som görs ipropositionen, bör markeras att det i samband med att statligtstöd lämnas skall krävas kraftiga strukturförändringar ocheffektiviseringar i de berörda instituten. Det är vidare av viktatt det utreds hur ett system med finansiella försäkringar kananvändas i större utsträckning än vad som är avsikten enligt vadsom sägs i propositionen. Med det sagda tillstyrks här berörddel av motion 1992/93:N46 (nyd). I övrigt tillstyrks vad somanges i propositionen om villkoren för stödet. Därmed avstyrksde berörda yrkandena i motion 1992/93:N42 (v).dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande villkoren för stödetatt med anledning av proposition 1992/93:135 moment3, med bifall till motion 1992/93:N46 yrkandena 1, 3 och 4 ochmed avslag på motion 1992/93:N42 yrkandena 1 och 2 bemyndigarregeringen att besluta om garantier, lån ochaktiekapitaltillskott eller vidta andra åtgärder i syfte attvidmakthålla eller förstärka kapitalbasen eller bistå vidrekonstruktion eller avveckling under ordnade former av bankereller vissa andra kreditinstitut i enlighet med vad utskottetangivit.5. Utredning om bankkrisen (mom.10), Axel , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.11 sombörjar med "Mot bakgrund" och slutar med "avstyrks därför" bortha följande lydelse:Krisen i den finansiella sektorn har fått en rad negativaeffekter för såväl enskilda hushåll och företag som för hela detsvenska samhället. är problemen inte unika förSverige; liknande problem har drabbat andra länder. uppfattning är det viktigt att orsakerna till denfinansiella krisen -- både nationellt och internationellt --analyseras och att effekterna i olika avseenden klarläggs. Detär också angeläget att få fram underlag för att kunna bedöma hurden ekonomiska politiken och tillsynen över finanssektorn börutformas . Utskottet anser därför att en bredutredning om finanskrisen bör tillsättas. bör genomett uttalande anmoda regeringen härtill. Därigenom skulle motion1992/93:N44 (s) i denna del bli tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande utredning om bankkrisenatt med bifall till motion 1992/93:N44 yrkande3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Allmänhetens bankombudsman (mom.11)(), (), (),(), (), () ochJan () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.12 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse:Utskottet anser mot bakgrund av vad som anförts attFinansinspektionens diskussioner med branschorganisationerna omen byrå för konsumentfrågor på kredit- och värdepappersområdetbör avvaktas innan tar några initiativ i frågan om enallmänhetens bankombudsman. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /93:N44 (s) i denna del.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande allmänhetens bankombudsmanatt avslår motion 1992/93:N44 yrkande1.7. Konkurrens inom banksektorn (mom.13)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.12 med "Utskottet vill" och slutar på s.13 med"aktuell del" bort ha följande lydelse:Det torde vara allmänt erkänt att konkurrensen inombankväsendet är mycket begränsad. Branschen har vissa inslag somär utmärkande för oligopolistiska branscher såsom gemensamtagerande på marknaden och likartade villkor för sina tjänster.Med hänsyn till bankväsendets stora betydelse i samhället, bl.a.för de små och medelstora företagens kreditförsörjning, är detmycket angeläget att det finns en effektiv konkurrens ochalternativa kreditgivare att vända sig till. Utskottet föreslårdärför att det tillsätts en utredning som får i uppdrag attsnabbt lägga fram förslag som skapar förutsättningar för en ökadkonkurrens. Därmed tillstyrks det berörda yrkandet i motion1992/93:N46 (nyd).dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande konkurrens inom banksektornatt med bifall till motion 1992/93:N46 yrkande7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.8. Regler för kreditgivning (mom.14)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.13 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse:Bankkrisen har lett till en kraftig åtstramning av bankernaskreditgivning. I många fall driver bankerna fram konkurser iföretag som i grunden är livskraftiga. Ett sådant agerandeförvärrar den kris som vi är i. Därför måste bankernas reglerför kreditgivning ses över så att den här typen av företag kanfortsätta sin verksamhet.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion1992/93:N46 (nyd) i nu aktuell del. Motion 1992/93:N41 (-)avstyrks.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande regler för kreditgivningatt med bifall till motion 1992/93:N46 yrkande 8 ochmed avslag på motion 1992/93:N41 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Effekterna av den finansiella sektorns våldsammakreditexpansion får nu bäras av hela samhälletoch i slutändan av skattebetalarna. Tyvärr är det nödvändigt attstaten nu går in med garantier för att bl.a. trygga insättarnaspengar. I likhet med vad som anförs i motion 1992/93:N42 (v)anser jag att det måste göras helt klart att det statliga stödetskall återvinnas. Det borde i propositionen tydligare hamarkerats hur villkoren skulle vara utformade för att stödetskall vara affärsmässigt.Jag delar inte uppfattningen att bank- och kreditväsendetskall vara helt privatägt. Det finns stora fördelar med statligtägande, bl.a. skulle stabiliteten i bankväsendet öka. Utomlandsförekommer statligt ägande i banker i betydande omfattning.Enligt min mening borde staten nu utnyttja tillfället och utökasitt ägande i banksektorn och bl.a. på detta sätt skaffa sig ensådan position att den kan få del av kommande värdestegringarpå fastighetsmarknaden. Härigenom skulle staten också fååterbäring på det stöd som lämnas.Frågan om större förändringar av det statliga ägandetsomfattning är av så stor principiell betydelse att beslut omsådana förändringar bör tas av .