bet · GG01AU1 · 1992-10-13 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 23 motioner om jämställdhetmellan kvinnor och män från den allmänna motionstiden vidföregående . Motionerna gäller bl.a. kvinnorsegenföretagande, löneskillnader mellan kvinnor och män, kvinnorsarbetsmiljö och hälsa samt frågor i anslutning till den nyajämställdhetslagen. Åtskilliga av de nu aktuellamotionsyrkandena liknar dem som utskottet behandlade på våren1991 i samband med propositionen om en ny jämställdhetslag, m.m.Samtliga motioner avstyrks bl.a. med hänvisning till pågåendeutredningsarbete och aktuell projektverksamhet. Utskottet ärinte heller berett att förorda några ändringar i den nyajämställdhetslagen.Till utskottets betänkande har fogats två reservationer frånSocialdemokraterna samt meningsyttring från . 1991/92:A225 av m.fl. (s) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskade löneskillnader mellan män ochkvinnor,13. att hos regeringen begär att Arbetslivsfondenfår i uppdrag att satsa på särskilda kvinnoprojekt i enlighetmed vad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett aktivtjämställdhetsarbete.1991/92:A414 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tydliga direktiv och permanenta resursertill jämställdhetsarbete.1991/92:A707 av m.fl. (v) vari yrkas31. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivetför tillförande av regler riktade mot kollektivkönsdiskriminering i enlighet med vad i motionen anförts underavsnitt 5.6.2,32. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivetför införande av ett förbud mot alla sexuella trakasserier ilagen i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.6.3,33. att hos regeringen begär förslag om bestämmelserom ekonomiskt skadestånd i enlighet med vad i motionen anförts,34. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet såatt arbetsledningen enligt 4 § inte skall behöva vara uppenbartoförmånlig för att grunda ett skadeståndsansvar i enlighet medvad i motionen anförts under avsnitt 5.6.4.1991/92:A708 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskilda insatser från arbetslivsfondernaför att stimulera utvecklingen av arbetsorganisatoriskalösningar i branscher där deltidsarbetandet är omfattande, isyfte att öka antalet heltidsarbeten.1991/92:A801 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nödvändigheten av skydd mot indirekt könsdiskriminering genommissgynnande av föräldralediga vid upprättande avturordningsavtal för uppsägning vid arbetsbrist.1991/92:A802 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregeringens jämställdhetspolitik.1991/92:A803 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att ge kvinnorna möjlighetertill egenföretagande och en vidgad arbetsmarknad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att bryta monopolen för att gekvinnor möjlighet att välja arbetsgivare och arbetsmiljö samtinflytande över sitt arbete.1991/92:A804 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett kvinnligt resurscentrum bör inrättasi län och knytas till Forum för kvinno- ochjämställdhetsstudier vid högskolan i /92:A805 av och () variyrkas2. att begär att regeringen tillsätter enarbetsgrupp bestående av enbart kvinnor med uppgift attanalysera vad en harmonisering med EG kommer att innebära förkvinnornas situation i i enlighet med vad i motionenanförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utjämning av löneskillnaderna,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i jämställdhetslagen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalkooperativ,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att förstärkakvinnorepresentationen.1991/92:A806 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förutsättningarna för att uppnåjämställdhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhetslagens tillämpningsområde,3. att beslutar att utbildningsområdet skallomfattas av jämställdhetslagen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lika lön för lika arbete och kollektivlönediskriminering,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nytt arbetsvärderingssystem,7. att beslutar att kollektivavtal om jämställdhetmåste ha minst lagens krav.1991/92:A807 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en omfördelning av arbetsmarknadspolitiskamedel för att hjälpa kvinnor som arbetar i vård, omsorg ochutbildning att starta eget och för speciella utbildningsinsatserför kvinnor som behöver kompletteringsutbildning,2. att hos regeringen begär förslag till en skärptjämställdhetslagstiftning enligt motionens inriktning.1991/92:A809 av m.fl. (fp, m, c, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utdelningskriterier för stipendier tillmän och kvinnor.1991/92:A810 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpning av jämställdhetslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om JämO:s tillsynsmöjlighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om utvidgning avjämställdhetslagens tillämpningsområde.1991/92:A812 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förutsättningarna för jämställdhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhetsarbetet i skolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utöka jämställdhetsombudsmannenstillsynsområde,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om EG:s betydelse för kvinnors arbetsmarknad.1991/92:A813 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av kvinnlig kompetensutveckling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att Arbetslivsfonden aktivt bör stödjaarbetsplatsprogram där kvinnor får del av förändringsarbetet.1991/92:A815 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kartläggning av trakasserierinom könssegregerade yrkesområden samt behovet av utbildning ijämställdhetsfrågor inom mansdominerade utbildningar.1991/92:A816 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att stärkaLöneskillnadsutredningens pågående arbete.1991/92:A817 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhet i arbetslivet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en särskild utredning tillsätts föratt belysa vilka förbättringar sjuklöneperioden medför avkvinnors arbetsmiljö och arbetsorganisation,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpt jämställdhetslagstiftning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhet i det politiska livet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att satsa på och uppmärksammahälsoproblem som är typiska för kvinnor.1991/92:Fi41 av m.fl. (s) vari yrkas43. att hos regeringen begär att Arbetslivsfondenfår i uppdrag att satsa på särskilda kvinnoprojekt i enlighetmed vad som anförs i motionen.1991/92:Fi83 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att deltidsarbetande ges förtur tillanställningar med högre sysselsättningsgrad.1991/92:Fi408 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av fler kvinnor på högre statligabefattningar inom ekonomisektorn.1991/92:U532 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska kvinnors politiska representation.1991/92:So612 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär attjämställdhetsombudsmannen får i uppdrag att komma medutvärdering av och förslag till åtgärder som stimulerar män attta föräldraledigt enligt vad som i motionen anförts. InledningUtskottet behandlade vissa frågor rörandejämställdheten mellan män och kvinnor i samband medmedelsanvisning till statlig och annan verksamhet påjämställdhetsområdet (bet. 1991/92:AU8, rskr. 133).I detta sammanhang behandlas kvarvarande yrkanden ijämställdhetsfrågor i de till utskottet hänvisade motionernafrån den allmänna motionstiden . De avser bl.a. denallmänna inriktningen av jämställdhetspolitiken, kvinnorsegenföretagande och den offentliga sektorn, löneskillnadermellan kvinnor och män, kvinnors arbetsmiljö och hälsa samtkvinnors inflytande. Vidare berörs frågor i anslutning till dennya jämställdhetslagen (prop. 1990/91:113, bet. AU17, rskr.288). Dessa frågor rör lagens tillämpningsområde, reglerna omaktiva åtgärder, bl.a. jämställdhetsplaner, indirektdiskriminering m.m. Åtskilliga av de nu aktuellamotionsyrkandena liknar dem som utskottet behandlade i sambandmed den ovan nämnda propositionen om en ny jämställdhetslag m.m.(Olika på lika villkor) under våren 1991.Allmän inriktningI två motioner tas frågor upp om förutsättningarna förjämställdhet.I motion A806 av m.fl. (v) anförs att det ärinflytandet över den egna arbetssituationen och intekonkurrensen mellan arbetsgivarna som kan ge kvinnorna enstarkare ställning och bättre arbetsvillkor. En förändradmaktstruktur i samhället kan skapa ett samhälle där kvinnor ochmän har lika värde.I motion A812 av m.fl. (m) framhållsatt kampen för jämställdhet också är kampen för att erkännaindividuella skillnader. Alla individer måste bedömas efter sinaegenskaper. Vidare anför motionärerna att jämställdhetsfrågan ärlika viktig för mannen som för kvinnan och att insatser krävsinom många olika delar av samhället. Bl.a. handlarjämställdhetsarbetet om att påverka attityder -- och inte enbartom att fatta politiska beslut. Föräldraskapet skulle avsevärtunderlättas om familjen själv fick välja barnomsorg. Valfrihetoch alternativ inom omsorg och vård främjar jämställdheten.Utskottet kan -- liksom vid behandling av motsvarande frågorvid flera tillfällen tidigare -- konstatera att det råder enbred politisk enighet i fråga om de övergripande målen ijämställdhetspolitiken. De mål som formulerades (prop.1987/88:105, bet. AU17, rskr. 364) står fast. Det innebär attkvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Uppenbart äratt många problem återstår innan jämställdheten är förverkligadpå alla plan. Vilka medel som bör tillgripas finns det olikameningar om. Enligt utskottets mening är det fråga om insatseröver hela fältet, såväl vad gäller politiska beslut somattitydförändrande arbete. Statliga insatser och initiativ påsärskilda områden kommer att redovisas senare i betänkandet isamband med motioner på dessa områden.Arbetsmarknadsverkets handlingsprogram för att ökajämställdheten i arbetslivet, antaget av styrelsen i februari1992, slår fast att principen om lika behandling och allaslikhet inför lagar och bestämmelser självfallet är engrundförutsättning för att samhällets jämställdhetsmål skalluppnås. Vidare måste könsuppdelningen på arbetsmarknadenmotarbetas så att både kvinnors och mäns förutsättningar,intressen och kompetens används bättre. Föreställningen om attjämställdhet mellan kvinnor och män redan är uppnådd är i dagett av de viktigaste hindren för en utveckling mot ökadjämställdhet. Bl.a. vill arbetsmarknadsverket satsa på merkvalificerad arbetsmarknadsutbildning för kvinnorna så att deinte fastnar i monotona arbetsuppgifter.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionernaA806 och A812 inte bör föranleda något initiativ från riksdagenssida. Därmed avstyrks motionerna i berörda delar.I två motioner berörs frågan om resurser tilljämställdhetsarbetet.Sinikka m.fl. (s) begär i motion A414 etttillkännagivande om tydliga direktiv och permanenta resursertill jämställdhetsarbetet. Enligt motionärerna räcker det intemed en ny lag om jämställdhet; det är också nödvändigt medresurser och uttalad styrning från statsmakterna. () uttalar i motion A802 att det är ytterst angeläget attresurserna bibehålls och helst utökas så attjämställdhetsarbetet kan fullföljas.Som ovan nämnts har utskottet behandlatanslag till jämställdhet i sitt betänkande 1991/92:AU8. godkända betänkande anför utskottet att det delarregeringens bedömning i fråga om medelsbehovet till anslagetSärskilda jämställdhetsåtgärder. Detta innebär att anslagetunder /93 uppgår till 10,6 miljoner kronorjämfört med budgetåret innan. En förklaringtill minskningen är att den speciella satsningen på projekt förökad kvinnorepresentation i statliga organ har upphört.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan om resurser tillsärskilda jämställdhetsåtgärder och avstyrker därmed motionernaA414 i denna del och A802.Kvinnors villkor på arbetsmarknadenKvinnors företagande och den offentliga sektornI fyra motioner behandlas frågor om kvinnors företagande ochden offentliga sektorn.I motion A803 av m.fl. (m) ställs frågan omdet är nödvändigt att kvinnor är offentliganställda. Genom attvård- och omsorgsverksamheten varit monopoliserad har intevårdpersonalens kunskap och yrkesskicklighet tagits till vara påett positivt sätt enligt motionärerna. Personalen har haftalltför litet inflytande över arbetet och dess organisation.Motionärerna begär ett tillkännagivande angående vikten av attge kvinnorna möjligheter till egenföretagande och en vidgadarbetsmarknad. Vidare begärs ett uttalande om vikten av attbryta monopolen för att ge kvinnor möjlighet att väljaarbetsgivare och arbetsmiljö samt inflytande över sitt arbete.Karin och () menar i motion A805att den offentliga sektorn snabbt förändras och attmöjligheterna att starta egna företag inom vård och omsorg ökar.Enligt motionärerna är det viktigt att avskaffa de regler somhindrar egenföretagande, t.ex. i personalkooperativ. Ett avhindren för att bilda personalkooperativ är att minst fempersoner måste ingå som medlemmar. Dessutom finns intemöjligheten att ha anställda.Ylva m.fl. (fp) anför i motion A807 att enutveckling mot EG-förhållanden har påbörjats i med mångakvinnliga företagare på bl.a. vårdområdet. Regeringen bör dockmedverka till snabbare förändringar genom att initiera att enstörre del av tillgängliga arbetsmarknadsresurser avsätts föratt praktiskt förbereda intresserade kvinnor för egetföretagande inom vård, omsorg och utbildning. Ävenkompletteringsutbildning kan behövas.Även i motion A817 av m.fl. (fp) betonasfördelarna för kvinnor när de offentliga monopolen bryts; bl.a.flera arbetsgivare att välja mellan samt ökade möjligheter attstarta eget. Enligt motionärernas uppfattning är dennautveckling ett bra sätt att minska löneskillnaderna.Utskottet vill i detta sammanhang redovisa det kvinnligaföretagandets utveckling. SCB:s undersökning av nyföretagandetvisar att det kvinnliga nyföretagandet ökade från avsamtligt nyföretagande år och till 17 %år 1991. Andelen nystartade företag där verksamheten drivsgemensamt av kvinna och man har ökat kraftigt; från åren1989--. av de nya företagen inomindustrinäringarna och inom tjänstenäringarna drivs av enkvinnlig företagare (). Mer än hälften av kvinnornaväljer att starta som enskild näringsidkare medan manligaföretagare främst väljer att starta företag i aktiebolagsform.Totalt beräknas ca 20 000 nya företag ha startats ,vilket innebär en mindre nedgång jämfört . EnligtSCB:s AKU-undersökningar har antalet egna företagare totalt settminskat . uppgick antalet kvinnligaföretagare således till 104000 och till 95 000.Antalet manliga företagare minskade från 289000 till 284 000. De flesta kvinnliga egenföretagarna återfinnsinom detaljhandel, jordbruk m.m. samt inom området personligservice.När likartade motioner har behandlats harutskottet uttalat att det är önskvärt att åstadkomma ett ökatkvinnligt företagande inom samtliga näringsgrenar. Dennauppfattning står utskottet kvar vid.Utskottet vill vidare erinra om att användningen avstarta-eget-bidraget har vidgats fr.o.m. /93.Detta bidrag kan utgå till person som söker arbete genomarbetsförmedlingen när lämpligt arbete inte finns eller annanarbetsmarknadspolitisk åtgärd inte är aktuell. Utvidgningen avbidraget innebär att lämnas bidraget inte enbarttill arbetslös person utan även till person som riskerararbetslöshet eller är bosatt inom de regionalpolitiskastödområdena. Bidragsperioden kan -- om det finnssärskilda skäl -- förlängas med ytterligare . Ävenbidragets storlek har ökat genom att det skall motsvara detutbildningsbidrag som skulle ha beviljats en nyföretagare omdenne deltagit i arbetsmarknadsutbildning, dvs. Såväl i arbetsmarknadsutskottets yttrande tillfinansutskottet (1991/92:AU5y) som i finansutskottets avriksdagen godkända betänkande (1991/92:FiU30, rskr. 350) ställerman sig bakom regeringens uppfattning att AMS bör verka för attstarta-eget-bidraget används som ett medel för att breddakvinnornas möjligheter på arbetsmarknaden.Beträffande den i motion A805 berörda frågan om bildande avpersonalkooperativ vill utskottet redovisa att lagutskottet harbehandlat detta ämnesområde i sitt betänkande 1991/92:LU1.Nykoop-företagsutredningen har lagt fram betänkandet(SOU 1991:24) Visst går det an!. Förslagen i betänkandet syftartill att underlätta bildandet av ekonomiska föreningar och attfrämja den kooperativa verksamhetsformen i övrigt. Bl.a.föreslås att föreningslagen ses över och att frågan om enminskning av lägsta antalet fysiska personer som kan bilda enekonomisk förening övervägs på nytt. Utskottet har under handfrån inhämtat att en proposition planeras pådetta område under hösten 1992.Med hänsyn till att det är av största vikt för Sverigesekonomiska utveckling att små- ochnyföretagandet får en renässans, vill utskottet betona vikten avkvinnornas företagande inom såväl näringslivet som vård- ochutbildningsområdet. Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna vad gäller behovet av förberedande utbildning förkvinnor som startar företag. Starta-eget-kurser arrangerasregelbundet av olika organ, bl.a. av de regionalautvecklingsfonderna. En person som söker starta-eget-bidraget(se ovan) erbjuds av arbetsförmedlingen att gå på lämpligstarta-eget-kurs med utbildningsbidrag. Vidare har regeringen islutet av uppdragit åt (Närings- ochteknikutvecklingsverket) att tillsammans med berörda myndigheteroch organ sammanställa ett informationsmaterial riktat tillkvinnliga företagare. En annan del av uppdraget till NUTEKgäller att analysera möjligheter och hinder som möter kvinnligaföretagare i det regionalpolitiska stödområdet. Förslag för attfrämja kvinnors företagande i stödområdet skall lämnas. Frågorom stöd till kvinnor som övergår från verksamhet i offentligsektor till egen verksamhet bör särskilt uppmärksammas.Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 31 oktober1992.De insatser som har beskrivits ovan är enligt utskottets sättatt se viktiga bidrag till att öka kvinnornas möjligheter tillföretagande -- även inom de sektorer som har präglatsav en stor offentlig produktion. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion A803 samt motionerna A805, A807 och A817 iaktuella delar.Löneskillnader mellan kvinnor och mänI två motioner behandlas löneskillnader mellan kvinnor ochmän.I Socialdemokraternas motion A225 betonas att löneutjämningenmellan män och kvinnor i måste fortsätta. En viktigförutsättning härför är enligt motionärerna att de fackligaorganisationerna fortsätter att framgångsrikt driva ensolidarisk lönepolitik.I motion A805 av och ()påtalas att löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätteratt öka. Hela samhällslivet är uppbyggt på att värdera demanliga egenskaperna högre. Enligt motionärerna behövs därförett könsneutralt arbetsvärderingssystem. Vidare bör störreansvar läggas på arbetsgivaren för att utjämna löneskillnaderna.Utskottet ser allvarligt på att löneskillnaderna mellankvinnor och män på vissa områden harökat.Utskottet anser därför att den utredning om löneskillnadermellan kvinnor och män som påbörjats är viktig.Enligt direktiven (dir. 1991:61) har den särskilda utredarentill uppgift att utreda arten av och orsakerna tilllöneskillnader mellan kvinnor och män samt olika möjligheter attkomma till rätta med förekommande lönediskriminering av kvinnorpå arbetsmarknaden. Uppdraget innebär att utredaren bör bedömavilket behov av lönestatistik som föreligger för att ge entillräckligt god statistisk information om kvinnors resp. mänslöneutveckling. Vidare bör utredaren lämna en analys av olikaorsakssamband bakom existerande löneskillnader mellan kvinnoroch män. Bl.a. bör marknadskrafternas inverkan på lönesättningensamt den manliga dominansen inom förhandlingssystemet belysas.Utredaren bör vidare redovisa fördelar och nackdelar medarbetsvärdering som en metod för att jämföra arbeten somvanligtvis utförs av kvinnor resp. av män. Om så befinnslämpligt kan försök med arbetsvärdering genomföras inomutredningens ram. Utredaren bör redovisa sitt arbete senast vidutgången av år 1992.Utskottet har informerat sig omLöneskillnadsutredningens arbete. Beträffande områdetarbetsvärdering har utredningen dels sett på utländskaerfarenheter, dels följt ett par tre pågåendearbetsvärderingsprojekt på lokal nivå i . Såväl frågan omarbetsvärdering som övriga utredningsuppgifter inom uppdragetsram är nu under övervägande. Utskottet anser att en utjämning avlöneskillnaderna mellan kvinnor och män är en av de viktigastejämställdhetsfrågorna på 90-talet.Utskottet konstaterar att frågan om löneskillnader mellankvinnor och män är föremål för en grundlig genomlysning.Utredningsresultatet bör enligt utskottets uppfattning kunna geväsentlig information på de områden som berörs i motionerna. Motbakgrund av det pågående utredningsarbetet bör de i sammanhangetupptagna motionerna -- A225 och A805 -- inte påkalla någonriksdagens åtgärd. De avstyrks därmed i tillämpliga delar.I motion A816 av () begärs åtgärderför att stärka . Enligt motionen ärdet positivt att en statlig utredning om löneskillnader mellankvinnor och män har tillsatts av föregående regering. Den nyaregeringen bör dock stärka utredningen genom att ge frågan omkönsneutral arbetsvärdering överordnad prioritet samt övervägaom utredningen behöver mer tid för sitt arbete.Som utskottet redovisat ovan bör Löneskillnadsutredningenkunna redovisa sitt arbete senast vid utgången av år 1992.Utredningen är i slutfasen av sitt arbete. Som ovan redovisatsöverväger utredningen just nu det material som inhämtats i frågaom arbetsvärdering. Någon omprioritering avutredningsuppgifterna eller ändrade tidsmässiga förutsättningarför utredningens bedrivande kan därför inte vara aktuella. Meddet anförda avstyrks motion A816.Kvinnors arbetsmiljö och hälsaI fyra motioner berörs Arbetslivsfondens arbete.I Socialdemokraternas motioner A225 och Fi41 begärs attArbetslivsfonden får i uppdrag att satsa på särskildakvinnoprojekt. bör fonden få möjlighet attinom ramen för sina resurser vid sidan av gällande regler satsa50 i sådana projekt. Projekten skall tasfram gemensamt av arbetsgivaren och berörda fackligaorganisationer. Fysisk arbetsmiljö, arbetsorganisation,kompetensutveckling m.m. kan aktualiseras.