bet · GF01TU19 · 1992-04-28 00:00:00 — En utbyggnad av projektet harpåbörjats på sträckan --efter det att genomskilda beslut sammanlagt 750 milj.kr. anvisats från detsärskilda infrastrukturanslaget.Vad gäller frågan om huvudmannaskap har enligt gällandetrafikpolitiska regler staten genom ansvaret förstatens spåranläggningar medan SJ som huvudregel hartrafikeringsrätten för stomnätet. Visst utredningsarbete hardock skett i olika omgångar i syfte att utröna förutsättningarför att i andra former lösa huvudmannaskapsfrågan.4.2.2 MälardalsbanornaI det följande redovisas motionsyrkanden om banprojektenMälarbanan, och en fortsatt utbyggnad avSvealandsbanan via till Kristinehamn.I motion T552 (fp) framhålls att med hänsynbl.a. till rådande lågkonjunktur är ett angeläget byggprojekt.Vidare anges i motionen att är den största stad iSverige som saknar persontrafik på järnväg, och de studier somgjorts om visar att en utbyggnad av de "felandelänkarna" --och --kan gebetydande vinster för samhället. Mot denna bakgrund yrkas attprojekteringen av igångsätts.Även i motion A258 (s) hänvisas till att det besvärandekonjunkturläget gör det angeläget att nödvändiga investeringarpåskyndas. Motionärerna yrkar därför att byggstarten avMälarbanan och insatserna på järnvägssträckanEskilstuna--tidigareläggs.I motionerna T501 (c, v) och T545 (kds) pekas påmöjligheterna och nyttan med att steg för steg fullföljasatsningarna på en snabb järnvägsförbindelse i relationenStockholm------. Med utbyggnad av den "felandelänken" mellan och skulle enligt motionernaockså viktiga regionalpolitiska effekter uppnås. I motionernaanförs mot denna bakgrund att nödvändigt planeringsunderlagsnarast bör utarbetas för att möjliggöra utbyggnaden av en nyjärnväg mellan och motion T546 (kds) redovisas att en studie har genomförtskring avseende delen --. Enligtidéstudien kan ett starkt och samverkande ortsystem frånStockholm genom viaÖrebro----------Kongsvingertill stärka förutsättningarna för regional utveckling ochbalans och minska storstadsregionernas överhettning. Medhänvisning bl.a. härtill yrkas att initiativ tas till attförverkliga byggandet av en ny järnväg mellan ochKristinehamn via Karlskoga.I motion T519 (fp) framhålls att ett förverkligande avSvealandsbanan med förlängning till skulle ha enavgörande betydelse för utvecklingen av flera viktigasamhällsfunktioner i . Genom ökade möjligheter tillarbetspendling anförs vidare att de lokala arbetsmarknadernaskulle kunna samverka på ett helt annat sätt än i dag.Mälarbanan och ingår bland de utpekadeangelägna järnvägsinvesteringar som enligt beslutvåren kan prioriteras och finansieras inom ramen för detsärskilda anslaget för investeringar i trafikens infrastruktur(prop. 1990/91:87, bet. TU24, rskr. För dessa bådabanprojekt har regeringen genom det särskildainfrastrukturanslaget anvisat 3850 milj.kr. Projekteringen har påbörjats liksom ocksådubbelspårsutbyggnad på delsträckan --Kolbäck.Vad gäller utbyggnaden av via tillKristinehamn har detta projekt enligt vad utskottet erfarithittills inte studerats inom regi. Projektet kan dockkomma att prövas av inom ramen för nästa omgång förinvesteringsplaneringen för stomjärnvägarna.4.2.3 StångådalsbananUnder rubriken behandlas järnvägslinjen mellanLinköping (Bjärka ) och och en fortsattbansträckning mot och Karlskrona.I motion T541 (kds) tecknas översiktligt den historiskabakgrunden till projektet att anlägga en järnvägsförbindelsefrån mot sydöstra . Vidare beskrivstrafikutvecklingen på Stångådalsbanan. Enligt motionärerna talarmycket för en ytterligare ökning av resandet på banan iframtiden. Genom en fortsatt upprustning av järnvägen mellanHultsfred och kan genomgående trafik öppnas mellanLinköping och . För att trafiken på hela dennabansträckning mellan och skall säkerställas ochutvecklas yrkas att investeringarna påbörjas möjligt påsträckan.I motion T549 (c) anges att i det stomlinjenät som nuövervägs saknas en naturlig länk frånLinköping/ned mot /. Ettutrednings- och planeringsarbete föreslås starta för enutbyggnad av Stångådalsbanan. Den naturliga sträckningen för ensådan satsning anges vara längs den redan befintliga järnvägenfrån ------och sedan vidare motEmmaboda och . Genom det föreslagna järnvägsprojektetanförs att viktiga behov ur miljö-, trafiksäkerhets- ocheffektivitetssynpunkt kan tillgodoses. Med hänvisning bl.a.härtill framhålls att Stångådalsbanan bör ingå bland deframtidssatsningar i järnvägstrafiken som planeras under1990-talet.Bandelen (Bjärka )--ingår ilänsjärnvägsnätet. Trafikhuvudmännen i och Kalmarlän har aviserat att beslut kommer att fattas ompersontrafiken skall upprätthållas även fortsättningsvis påbanan. Trafikeringen av länsjärnvägen mellan och med Södra Skogsägarnas planerade utbyggnad avMönsterås bruk. Enligt får investeringar i bananmellan och övervägas i nästa planeringsomgångmed hänsyn till dessa angivna eventuella förändringar.4.2.4 Kust-till-kust-bananI motion T533 (m, fp, c, kds) behandlas järnvägslinjenKalmar/----, dvs. Enligt motionärerna utgör banan en viktigförbindelseled melan Sydöstsverige och . Banan angesockså ha en betydelsefull roll som länk till det övrigajärnvägsnätet. För att förbättra trafiken med kortare restider,större säkerhet och bättre komfort förordas att fortsattainvesteringar görs i banan. Satsningen bör ske enligtdet utbyggnadsalternativ som redovisat för att bl.a.möjliggöra en hastighetshöjning /tim.I motion Ub437 (s) framhålls särskilt banans betydelse förKronobergs län. Enligt motionärerna visar befintligtutredningsmaterial att med rimliga kostnader kan restidenförkortas väsentligt. Med hänvisning bl.a. härtill föreslås attinvesteringarna i spårupprustningar och vagnmaterial fortsätteri oförminskad och helst ökad takt.Kust-till-kust-banan tillhör stomnätet. Genom banverketsförsorg har en upprustning inletts av banan. Fortsatta insatserfinns inprioriterade i stomnätsplan, och ytterligareåtgärder som införande av fjärrblockering ingår i banverketsprojekteringsplan (Plan 20).4.2.5 Bandelen --FalköpingI motion T509 (s) framhålls att förbindelsen --Falköpingär av strategisk betydelse för utvecklingen av trafiken såväl påsödra som västra stambanan. En modernisering av banan bedömsvidare som angelägen och anges kunna ske etappvis så att bananpå sikt kan göras tillgänglig för snabbtågstrafik medX2000-tågen. För en första utbyggnadsetapp, med bl.a.kurvuträtning och modernisering av signalsystem på delsträckanNässjö--, bör enligt motionen 25 milj.kr. under nästabudgetår reserveras från investeringsanslag. Vidareanförs att som en andra etapp även investeringar börgenomföras på sträckan --Falköping.I stomnätsplanen för järnvägslinjenFalköping----har inga investeringar inrymtsförutom vissa smärre reinvesteringar.4.2.6 Bandelar i SkåneI motion T510 (s) påvisas de positiva effekter som enelektrifiering och upprustning av länsjärnvägenMalmö----får. En beskrivning tecknas vidare avdet utredningsarbete som skett av projektet i olika sammanhangsamt de utvecklingsmöjligheter banan har i ett störregeografiskt perspektiv. I motionen hänvisas bl.a. tillutvecklingen av färjetrafiken till och anläggandet av enfast förbindelse över med bl.a. ökat kommunikationsbehovmellan och . Motionärerna yrkar mot denna bakgrundatt ställningstagande sker så att projektet genomförs och atterforderliga medel ställs till förfogande.I motion T540 (kds) framhålls att den planeradeelektrifieringen och upprustningen av länsjärnvägen mellan Malmöoch bör utsträckas till att även gälla bansträckanYstad--(SiTY-banan).I motion T517 (s) framhålls att västra har en mycketutsatt position vad gäller utsläpp från trafiken. Det är därförenligt motionärerna av stor vikt att infrastrukturen planeras påett sådant sätt att bl.a. järnvägstransporter underlättas.Eftersom transittrafiken av godstransporter förväntas öka, ochdå särskilt transporterna med farligt gods, anges att myckettätbefolkade områden kan komma att bli utsatta för störningaroch olägenheter. Med hänvisning härtill anförs att en ny sträckabör anläggas för godstrafiken i västra gäller en upprustning och elektrifiering av länsjärnvägenMalmö----kan anges att i planen förlänstrafikanläggningar har i avsatt65 milj.kr. för elektrifiering av delenMalmö--. i län har reserverat 5milj.kr. för investeringar på banan . Isammanhanget vill utskottet framhålla att har planersom kan sättas i gång med kort varsel om särskilda medelanvisas. Vidare kan nämnas att för närvarandetillsammans med regionala intressenter studerar bl.a.godstrafiken i en systemplan för . Den lokalisering somkommer att väljas för Riksbangård Syd anges härvid ha betydelseför vilka kapacitetsförstärkningar som behövs för godstrafiken iSkåne.4.2.7 VästkustbananI tre motioner framhålls att är ett angelägetprojekt som bör genomföras så snart som möjligt.I motion T526 (c, s, m, fp, kds, nyd) erinras om attvästkustbanan är en av mest belastade enkelspårigajärnvägar. Banan bedöms ha inte bara en regional ochnationell betydelse utan också utgöra en viktig länk i detinternationella trafikarbetet. Motionärerna anser det därförlogiskt att statsmakterna står för alla baninvesteringarsamtidigt som en fullgod samordning görs med de investeringar ikringliggande vägnät, pendeltågsstationer o.d. som vägverketoch/eller kommunerna svarar för. Hur kommer atttrafikeras anges vidare ha stor betydelse förkommunernas behov av och intresse för kompletterandeinvesteringar. Det anförs därför som viktigt att frågorna kringbanans trafikering klarläggs och att statens finansiering avbanan läggs fast så att banan snabbt kan byggas ut tilldubbelspår.I motion T511 (s) framhålls att en utbyggnad avvästkustbanan utgör ett viktigt steg för att bl.a. stärkaSydsveriges och utvecklingsmöjligheter. Deomfattande investeringar som behövs är enligt motionärerna enutbyggnad av dubbelspår längs hela sträckan, en ny sträckninggenom , en tunnel genom med nysträckning vid samt en ny bandel från viaLandskrona mot och . För att genomföra projektet under1990-talet anförs att tillsammans med SJ, berördalänsstyrelser, länstrafikbolag och kommuner bör få i uppdrag attundersöka en alternativ finansiering. Vidare begärs attbanverket redovisar en lösning med en ny bandel frånHelsingborg över inkl. nytt stationsläge i Landskronakommun. Slutligen framhålls att inom ramen för de fortsattaförhandlingarna om en fast förbindelse över behovet avanslutning i med en ny bansträckning för västkustbananmåste beaktas.I motion T534 (m) bedöms att en utbyggnad av västkustbananmed nuvarande bansträckning söder ut från skulleinnebära oacceptabla ingrepp i ett mycket känsligt naturområde.Motionären yrkar mot bl.a. denna bakgrund att i sittarbete med att ta fram beslutsunderlag prövar en alternativbansträckning via Landskrona.Västkustbanan ingår bland de utpekade angelägnajärnvägsinvesteringar som enligt beslut våren 1991kan finansieras inom ramen för det särskilda anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur (prop. 1990/91:87, TU24,rskr. En utbyggnad av projektet pågår genom anläggande aven tunnel genom som finansieras med 900 milj.kr.från det särskilda infrastrukturanslaget. Vidare har genombeslut ytterligare ca 500 milj.kr. anvisats från detnämnda anslaget till under förutsättning av att enuppgörelse kan nås om regional medverkan i finansieringen.Dessutom kan framhållas att tillsammans med regionalaintressenter utreder en systemplan för järnvägen i . Idetta utredningsarbete utgör frågan om sträckningen avvästkustbanan via en del.4.2.8 GötalandsbananI motion T228 (c) framhålls att för ärGötalandsbanan, dvs. en delvis ny järnvägslinje mellan Göteborgvia och med anslutning till , avstor betydelse. Restiderna såväl till som tillGöteborg skulle med detta projekt kunna förkortas drastiskt.Projektet skulle också få en stor näringsgeografisk betydelseför regionen och vara en bra investering med hänsyn till detresandeunderlag som finns längs den planerade bansträckningen.Enligt motionären bör med hänvisning bl.a. härtill statsmakternanu fatta beslut om banan som gör att planering och projekteringkan starta.I motion T537 (s) anförs att Götalandsbanan är särskiltintressant mot bakgrund av de riktlinjer som angetts för etttillväxtinriktat järnvägsbyggande. Projektet har enligt motionennationell betydelse, vidgar arbetsmarknaderna samt ökartillväxten. Projektet anses dessutom bidra till enomstrukturering av järnvägsnätet med nya marknader som följd.Enligt motionen bör statsmakterna intensifiera sina strävandenatt föra fram projektet till ett genomförande. Detta kanlämpligen ske genom att en särskild statlig utredningsman knytstill den befintliga projektorganisationen. Ett allsidigtunderlag inkl. alternativa finansieringsformer bör utarbetas.Banan bör ingå i det övergripande stomnät som bör läggas fastför en fortsatt långsiktig utbyggnad av järnvägsnätet. Först börden s.k. felande länken --byggas och vissainsatser utföras på sträckan --. Projektet bör isin helhet prövas av infrastrukturdelegationen och bli föremålför bedömning i samband med att den tioåriga flerårsplanen förperioden --2003 sammanställs.Banverket bedriver ett utredningsarbete i samverkan med deintressenter som står bakom projektet . Banverketavser vidare pröva projektet i samband med den fortsattaöversynen av investeringsplaneringen för stomnätet.4.2.9 Bandelar i VästsverigeÄlvsborgsbanan eller som den ibland även benämnsHerrljungabanan, dvs. järnvägslinjen mellan och ,har behandlats i sex motioner.I motion T228 (c) anges att järnvägen --ochvidare till har till uppgift att klarakollektivtrafiken mellan länets två största befolkningscentra.Investeringar i banan och i den rullande materielen framhållssom nödvändiga för att få en bra trafikservice.I motion T505 (fp) framhålls att Herrljungabanan är i sådålig kondition beroende på bristande underhåll att resenäreravskräcks från att åka tåg. Med hänvisning bl.a. härtillframhålls behovet av att järnvägslinjen upprustas.I motion T507 (s) efterlyses också omfattande investeringarpå Älvsborgsbanan. Dessa satsningar bör enligt motionären ingåsom delar i en helhetslösning för tågtrafiken i Västsverige.Vidare anförs i motionen att snabbtågen bör stanna på deattraktiva tiderna i Herrljunga.I motion T515 (kds) anförs att för och förden turistström som besöker är det viktigt medgoda kommunikationer. Med hänvisning bl.a. till att bansträckanUddevalla--har en dålig banstandard framhålls behovetav att banan upprustas.I motion T535 (m) anges att en långsiktig upprustning avÄlvsborgsbanan är ytterst angelägen. Projektet kräver omedelbarainsatser på 200--300 milj.kr. för att möjliggöra moderntågtrafik.I motion T550 (c, m) framhålls behovet av matar- ochpendeltågssystem till m.fl. orter. Genom en angelägenupprustning av Herrljungabanan tillsammans med en utveckling avdet tågsystem som Älvsborgstrafiken arbetar med anges attkommunikationerna kan förbättras kraftigt i en stor del avÄlvsborgs län.I motion T228 (c) framhålls att en satsning på utbyggdpendeltrafik skulle ge en kraftig förbättring avkollektivtrafiken mellan och motion T525 (fp) konstateras att är centrum förjärnvägstrafik genom direkt anknytning med ,, västra stambanan, kust-till-kust-banan ochvästkustbanan. Vidare anförs att för befolkningen i framför alltGöteborgsområdet framstår resandet med tåg som ett alltmerrealistiskt alternativ till bilen. Med tanke på bl.a. en storoch växande arbetslöshet är det enligt motionärerna ett rimligtkrav att staten sätter kraft bakom planerna på en satsning påden spårburna trafiken inom närtrafikområde. Vidareframhålls i motionen behovet av upprustning och eventuellnybyggnation av järnvägslinjen --inkluderande entågförbindelse till flygplats.I projekteringsplan ingår anläggande avfjärrblockering på Älvsborgsbanan --1999. Vidarekan anges att har vidtagit åtgärder för att snabbtågenskall kunna stanna i . Ytterligare investeringar iplattformar kommer att göras i samband med en ny infart frånVara. Vidare kan anges att en utveckling av regionaltågstrafikeni ingår i den storstadsöverenskommelse som år 1990träffats för mellan staten och berördakommuner.4.2.10 NordlänkenMed projektet avses vilken linjesträckningjärnvägen skall ha mellan och . Motionsyrkandenfinns här dels för en sträckning genom , dels för ensträckning genom Dalsland.I motion T504 (s, m, fp, c, kds, nyd, v) anges att enutbyggnad av Nordlänken genom en förlängning av tillNorge har sammanfattningsvis följande fördelar:en kombination av snabbtåg, regional-, lokal- och godståg kanuppnås på en förlängd Bohusbana,högst två timmars restid mellan och kan uppnås,entimmestrafik på fjärrtågen kan upprätthållas,järnvägen har utvecklingsmöjligheter för framtiden vad gällerantal tåg, restid, frekvens etc. samtförutsättningar för en rationell anslutning till Göteborgshamn skapas.Med hänvisning bl.a. härtill begärs att rustas uppoch förlängs till Norge.I motion T531 (m) förordas en utbyggnad av Nordlänken enligtbanverkets förslag innebärande en om- och tillbyggnad avjärnvägen i den nuvarande sträckningen viaTrollhättan----Kornsjö. Härigenom ges bl.a. godamöjligheter till utbyggnad i etapper vilka var och en ger direktavkastning i form av ökad trafik på järnväg och minskadmiljöbelastning från vägtrafiken.I motion T506 (s) anförs som skäl för en utbyggnad viaDalsland att detta alternativ är ekonomiskt mest fördelaktigtoch att det kan tillgodose starka trafikbehov. Denna sträckninganges även vara bra ur miljösynpunkt genom den avlastning på dehårt belastade vägarna i regionen som kan uppnås.I motion T547 (c) framhålls likaså att en utbyggnad överDalsland är klart överlägsen övriga alternativ. Vidareunderstryks i motionen behovet av att regeringen nu tarställning till frågan med hänsyn till de kopplingar som finnstill en rad andra viktiga trafikprojekt i har beslutat om en banutbyggnad med principiellinriktning enligt det östra alternativet, dvs. Ärendet är föremål för prövning inomregeringskansliet. En särskild utredare har tillkallats för attföre närmare granska de skilda förslagen tillutbyggnadsstråk. Projektet kommer enligt att bliföremål för ytterligare prövning i samband med den kommandeöversynen av investeringsplaneringen.4.2.11 Värmlandsbanan och --Väner-länkenI motion T208 (c) framhålls att en satsning påjärnvägstrafiken är viktig för . En genomgripandeupprustning förordas såväl för Värmlandsbanan(------) som förNorge--Väner-länken (----).I motion T502 (s) anförs att en hastighetsanpassning ochlinjerätning är angelägen för Värmlandsbanan på bandelenLaxå--. En upprustning framhålls också som nödvändigväster om med hänsyn till att banan delvis ärhårt nedsliten och behöver rustas upp med bl.a. spårbyte,fjärrblockering och byte av kontaktledning för att medge högrehastigheter. Vidare framhålls för --Väner-banan behovet aven anpassning till högre hastigheter samt en ny linjesträckningmellan och . Genom denna banutbyggnad anförs attrestiden till kan förkortas med ytterligare 15 minuter.Den nya bansträckningen skulle även bl.a. öppna nya möjligheterför snabba pendlingsresor mellan de större tätorterna norr omVänern och dessutom avlasta den hårt belastade bandelenKil--. En upprustning av anförs ocksåvara angelägen med tanke på SJ:s planer på att låta dennaavlasta den av godstrafiken hårt ansträngda bananAvesta/--Frövi.I motion T519 (fp) framhålls att det är angeläget atthastighetsanpassa och linjeräta delen --påVärmlandsbanan för att tekniska prestanda hos de nuvarandeInterCity-tågen och kommande snabbtåg skall kunna utnyttjas tillfullo. Vidare anförs att Värmlandsbanan även väster om ärhårt nedsliten och behöver rustas upp för att medge högrehastigheter. En sådan upprustning är enligt motionären angelägenbåde för den regionala tågtrafiken och för trafiken mellan Oslooch Stockholm.I motion T536 (v) framhålls att en kraftig satsning på attmodernisera sträckan --skulle dels gearbetstillfällen, dels innebära att snabbtågstrafikenStockholm--äntligen skulle bli verklighet.I motion A437 (s) framhålls behovet av att snabba åtgärdersätts in för att förbättra transportmöjligheterna iHagfors--Munkfors-området. Vad gäller järnvägssatsningar anförsatt frågan om att anlägga nytt järnvägsspår med normalbreddlängs den tidigare NKlJ-banan mellan och böråterigen prövas.För Värmlandsbanan kan anges att i banverketsinvesteringsplaner ingår reinvesteringar i fjärrblockering ochställverk på bandelen --. Banan är då anpassad för /tim.Anpassning för snabbtågstrafik i hastigheten 160//timpåbörjas enligt planer . Utbyggnad avfjärrblockering --ingår i projekteringsplanenför åren 1997--1999. Byte av kontaktledning och spårbyteberäknas ske under andra hälften av 1990-talet.För --Väner-länken kan nämnas att i banverketsprojekteringsplan ingår hastighetshöjande åtgärder mellanGöteborg och i en första etapp , som tillvissa delar genomförts, och i en andra etapp . Iprojekteringsplanen genomförs den andra etappen 1994--1997 medani stomnätsplanen inryms investeringarna 1997--2000. En nylinjesträckning mellan och kan komma attövervägas i kommande översyn av investeringsplanerna.Vad gäller ingår i banverketsprojekteringsplan bl.a. ombyggnad av fjärrblockering på linjenGrängesberg----åren 1995--1996 ochfjärrblockering på linjen --åren 1995--1997.Banverket har prioriterat att öka kapaciteten för godstrafikgenom åtgärder på sträckan --/--Frövi.4.2.12 Bandelar i DalarnaI motion T213 (v) framhålls att en kraftfull satsning påDalarnas infrastruktur på järnvägsområdet är nödvändig. FörVästerdalsbanan förordas en upprustning och förlängning av banantill . Vidare förordas att tilldelas resurser föratt möjliggöra en fullständig och sammanhängande utbyggnad avBergslagspendeln. För Dalabanan förordas att satsningen påsnabbtåg påskyndas för att bl.a. göra flygtrafiken på Borlängeflygplats onödig.Västerdalsbanan tillsammans med bandelen --ärlänsjärnvägar och har därmed att prioriteras regionalt inomanslaget för länstrafikanläggningar. För Dalabanan ingår ibanverkets planering att en anpassning skall ske så attbanan kan utnyttjas för lokdragna persontåg med hastigheter påupp till 160--/tim.4.2.13 Norra stambanan och stambanan genom övre NorrlandI motion T201 (s) anges att norra stambanan och stambanangenom övre är ett av de viktigaste godstrafikstråken ilandet som också spelar en stor roll för persontrafiken. Genomen ny sträckning av spåren på vissa avsnitt, kurvuträtning ochbyggande av dubbelspår anges att volymerna kan öka ochrestiderna förkortas väsentligt. Med hänvisning härtill angesdet som angeläget att ytterligare medel ur infrastrukturanslagetkan anvisas till dessa ändamål.I motion T512 (s) framhålls att stambanan är "livsnerv" och ofta ugör det enda realistiska alternativet förresor. För godstrafiken gäller vidare att norra stambanan är enhuvudlinje som har kapacitetsproblem. Med hänvisning bl.a. tilldessa skäl anser motionärerna att såväl hastighetshöjande somkapacitetshöjande åtgärder bör genomföras. Dettamotiveras av såväl företagsekonomiska, regionalpolitiska somarbetsmarknadspolitiska skäl.I motion T553 (c) anges att restiden mellan ochÖstersund är , vilket är en alltför föratt vara acceptabel. Enligt uppgift är det fullt möjligt attförkorta restiden . Investeringskostnaden för attdetta skall bli möjligt uppges röra sig om jämförelsvis rimligasummor. Motionärerna yrkar med hänvisning bl.a. härtill attupprustningen av norra stambanan tidigareläggs.En standardhöjning av norra stambanan ingår bland de utpekadeangelägna järnvägsinvesteringar som enligt beslutvåren kan finansieras inom ramen för det särskilda anslagetför investeringar i trafikens infrastruktur (prop. 1990/91:87,TU24, rskr. Från anslaget har genom beslut 195milj.kr. anvisats till stambanan på övre . Vad gällerbanverkets planering kan vidare anges att hastighetshöjandeåtgärder på sträckan --ingår i föreliggandeinvesteringsplaner. I projekteringsplan ingår vidaredubbelspårsutbyggnad på delsträckan --. Denberäknas påbörjas och slutföras strax efter år 2000.4.2.14 OstkustbananYrkanden om en utbyggnad av ostkustbanan, dvs.