bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — Yrkandena avstyrks därför.De nuvarande hembudsreglerna innebär att en aktieägare skullekunna komma att inneha samtliga aktier i den egna ägargruppen.Utskottet anser att detta är en mindre lämplig ordning och delardärför regeringens uppfattning att aktier som utbjuds tillförsäljning i stället bör kunna hembjudas till staten. Utskottethar således inga erinringar mot regeringens förslag omföretagsform och ägarskap och avstyrker motionerna Kr5 yrkande4, såvitt nu är i fråga, yrkandena 6, 8 och 13 samt Kr7yrkandena 2 och 4.Programföretagens styrelser (avsnitt 10.4.1)Styrelserna i programföretagen skall enligt propositionenvardera bestå av nio ledamöter. För varje styrelse skall gällaatt regeringen utser ordförande och tre ledamöter. Ipropositionen anförs att det är viktigt att ta hänsyn tillpersonlig kompetens och integritet vid valet av personer tillpublic service-företagens styrelser. En annan viktig aspektanges vara att det i styrelserna bör ingå personer med kunskaperoch erfarenheter från olika sektorer av det svenska samhälletoch som sammantaget representerar den kunskap och erfarenhet somär relevant för verksamheten. Regeringen bör enligtpropositionen inför utseende av ledamöterna samråda med ledarnaför samtliga i representerade partier.Vidare utser ägarna på resp. bolagsstämma två ledamöter. Denverkställande direktören är självskriven ledamot. Ipropositionen uttalas förhoppningen att ägarna vid sina val avledamöter utgår från samma integritetskriterier som bör gällavid regeringens val av styrelseledamöter. Staten bör enligtpropositionen såsom eventuell aktieägare normalt inte delta ivalet av dessa styrelseledamöter.I motion Kr5 yrkandena 11 och 12 av m.fl. (s)föreslås att styrelserna i , , , ochLokalradion AB skall utses efter de regler som gäller i resp.bolags bolagsordning och att styrelsen efter de två sistnämndabolagens samgående utses i enlighet med vad som angetts i förraårets riksdagsbeslut.Utskottets bedömningSom anförs i propositionen bör styrelsernas storlek bli någotmindre så att bättre förutsättningar ges för ett effektivtstyrelsearbete. Utskottet biträder därför regeringens förslagatt varje styrelse i programföretagen skall bestå av nioledamöter. Av dessa bör som anförs i propositionen regeringenutse ordförande och tre övriga ledamöter. Utskottet delar denuppfattning som förs fram i propositionen om personligkompetens, integritet, kunskap och erfarenhet hosstyrelseledamöterna. Utskottet tillstyrker propositionen i dennadel och avstyrker motion Kr5 yrkandena 11 och 12.Publikråd (avsnitt 10.5.3)I propositionen föreslås inrättandet av ett publikråd medinriktning mot public service-företagens programverksamhet medrepresentanter från olika lyssnar- och tittargrupper. Rådetskall enligt förslaget vara fristående från programföretagen ochha till uppgift att vara ett forum för diskussioner mellanpublik och programföretag om hur programverksamheten motsvararpublic service-uppdraget. Rådet skall vidare vara en väg för attge synpunkter och komma in med önskemål på programverksamhetensomfattning och inriktning. Enligt propositionen bör det ankommapå regeringen att utse dem som skall ingå i publikrådet och angede närmare villkoren för verksamheten.I motion Kr5 yrkande 3 av m.fl. (s) anförskritik mot förslaget att inrätta ett publikråd. Motionärernaefterlyser på vilka grunder regeringen anser sig ha kompetensatt utse 30--40 personer som skall representera landets allalyssnare och tittare. Motionärerna anför vidare att utländskaerfarenheter från publikråd inte är goda. Om de är utseddadirekt av regeringen, uppfattas de som regeringens tillsynsmän.Om de i stället är utsedda av olika intressegrupper, betraktasde som företrädare för partsintressen. Det föreslagnapublikrådets synpunkter kommer enligt motionärerna att tillmätasstörre vikt än den kvalificerade radio- och TV-kritiken,eftersom det skall representera hela befolkningen.Programföretagen hamnar därmed i en omöjlig integritetskonflikti sina kontakter med publikrådet.Motionärerna anför att om programföretagen tar intryck avpublikrådets rekommendationer, uppstår misstanken att de fallitundan för påtryckningar från av regeringen handplockadekontrollanter. Om programföretagen å andra sidan inte följerrekommendationerna riskerar företagen enligt motionärernabeskyllningar för självrådighet och publikförakt. Tilltron tillprogramföretagens integritet undergrävs i båda fallen.Motionärerna anser att massmediernas roll i den demokratiskaprocessen bäst gagnas av att verksamheten granskas frånjournalistiska, vetenskapliga och kulturella utgångspunkter ifri och öppen diskussion. De anser att andra villkor än dem somföljer av yttrandefrihetsgrundlagen och radiolagen lika litetbör gälla programföretag som andraetermedieföretag.Enligt motion Kr3 yrkande 3 av och (båda s) är det viktigt att de handikappgruppersom är beroende av särskilda insatser från programföretagen blirrepresenterade i publikrådet. Liknande synpunkter framförs imotion Kr8 av och (båda c)dock utan något särskilt yrkande.Utskottets bedömningSom anförs i motion Kr5 yrkande 3 kan principiellainvändningar riktas mot inrättandet av ett statligt publikråd.Programverksamheten bör enligt utskottets mening inteunderkastas någon annan kontroll från statens sida änradionämndens granskning och den prövning som kan ske iyttrandefrihetsmål enligt yttrandefrihetsgrundlagen. Utskottetavstyrker därför propositionen i denna del och tillstyrkermotion Kr5 yrkande 3. Vid denna bedömning avstyrker utskottetyrkandena om publikrådets sammansättning i motion Kr3 yrkande 3.Förslaget till ändring i närradiolagen (1982:459)I 14 § närradiolagen (1982) finns en hänvisning till enbestämmelse i den numera upphävda lagen (1982:460) omansvarighet för närradio. Bestämmelsen har ersatts av enföreskrift i lagen (1991:1559) med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen att14§ närradiolagen ändras i överensstämmelse härmed.Stockholm den 12 maj 1992På vägnarBertil FiskesjöI beslutet har deltagit: (), BirgerHagård (m), Hans Nyhage (m), (), (), (), (), HarrietColliander (nyd), (), (), LisbethStaaf-Igelström (s), (m), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Radio och TV i allmänhetens tjänst (avsnitt 10.2.2), , , , , och (alla s) anser att andra stycket av utskottetsyttrande under rubriken bedömning bort ha följandelydelse:Utskottet vill emellertid tillägga att den fortsattautvecklingen av public service-verksamheten bör bygga på detbeslut som fattade vid föregående och somgällde Radio-koncernens organisation och finansieringinför den kommande avtalsperioden. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker såledesmotionerna K422 yrkande 1 och Kr5 yrkande 1.2. Radio och TV i allmänhetens tjänst (avsnitt 10.2.2)(nyd) anser att utskottets yttrande underrubriken bedömning bort ha följande lydelse:Utskottet utgår från att radion och televisionen skall varafria medier på samma sätt som pressen är . Men med hänsyntill de speciella förhållanden som råder inom radio ochtelevision i fråga om distributionsmöjligheter är det viktigtatt det finns en särskild radio och television i allmänhetenstjänst.Den allmänna radion och televisionen är inte iallmänhetens tjänst, utan i samhällets tjänst. Utskottet anseratt tiden nu är mogen att skapa en verklig allmänhetens radiooch television. Svenska folket bör sålunda få en ny allmän radiooch television. Den skall ägas av medborgarna och vara fri frånreklam. Den skall också vara fri från politiskt inflytande i vidbemärkelse. Den allmänna radion och televisionen skall förmedlagod kultur, information och utbildning.3. Ny avtalsperiod (avsnitt 10.2.1), , , , , och (alla s) anser att andra och tredje styckena iutskottets yttrande under rubriken bedömning bort haföljande lydelse:Varken de reklamfinansierade kabelsändningarna ellerförberedelserna för en reklamfinansierad radio utgör enligtutskottets mening några godtagbara skäl att frångå riksdagensbeslut om en en sexårig avtalsperiod och en kontrollstationrörande finansieringen av verksamhet . Utskottet avstyrker därför propositionen i denna del ochtillstyrker motion Kr5 yrkandena 9, 10 och 17 samt Kr7 yrkande1. Utskottet avstyrker motionerna K431 yrkande 2, Kr299 yrkande1 och Kr4.4. Ny avtalsperiod (avsnitt 10.2.1)(nyd) anser att utskottets yttrande underrubriken bedömning bort ha följande lydelse:Utskottets förslag om en ny radio och television iallmänhetens tjänst bör genomföras så snart som möjligt.Regeringen bör genast vidta åtgärder i detta syfte. Förnyelsenbör kunna ske . måste emellertid ettavtal gälla för den nuvarande organisationen. Utskottet förordardärför att avtalsperioden bestäms till . Härigenomtillgodoses syftet med motion Kr299 yrkande 6.5. Public service-företagens struktur (avsnitt 10.5.2), , , , , och (alla s) anser att utskottets yttrande under rubrikenUtskottets bedömning bort ha följande lydelse:Riksdagen beslutade att programverksamheten skulleorganiseras i en koncern. I det sammanhanget underströkutskottet också behovet av noggranna överväganden när det gällervem som inför och regeringen skall bära det ytterstaansvaret i frågor som berör rationell verksamhet och godhushållning i de bolag som ingår i koncernen. Regeringenföreslår nu i stället att moderbolaget skall avvecklas. Fleraskäl talar emot förslaget. Utskottet vill här särkilt peka påden betydelse som moderbolaget har som ett värn mot statligtinflytande över programverksamheten. Publicservice-verksamhetens integritet och oberoende i förhållandetill statsmakterna kan bäst upprätthållas om den företräds avnågon som har ett samlat ansvar för radio och TV i allmänhetenstjänst. Utskottet anser således att moderbolaget skall varakvar. Utskottet avstyrker propositionen i denna del ochtillstyrker motionerna Kr3 yrkande 2 samt Kr5 yrkandena 5 och 7.Med den lösning som utskottet sålunda förordat bör regeringenåterkomma till med förslag om vem som inför riksdagenoch regeringen skall bära det yttersta ansvaret i frågor somberör rationell verksamhet och god hushållning i de bolag somingår i koncernen. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.6. Public service-företagens struktur (avsnitt 10.5.2)(nyd) anser att utskottets yttrande underrubriken bedömning bort ha följande lydelse:Utskottet utgår, såsom ovan påpekats, från att radion ochtelevisionen skall vara fria medier utan politisk inblandningoch styrning. Vid valet mellan att bibehålla nuvarandeorganisation med ett moderbolag eller att slopa moderbolaget ochinföra tre fristående programbolag måste radio- ochtelevisionsföretagens integritet sättas i förgrunden. Det äralltså av fundamental betydelse att integriteten inte kränkseller kommer i fara. Vid en avvägning mellan de olika förslagenfinner utskottet att tillräckliga skäl inte förebragts attfrångå den nuvarande organisationsformen.7. Ägarskap och företagsform (avsnitt 10.4), , , , , och (alla s) anser att utskottets yttrande under rubrikenUtskottets bedömning bort ha följande lydelse:Det nuvarande ägarskapet med ägare som representerar skildadelar av samhället innebär att public service-verksamhetensintegritet kan upprätthållas i förhållande till staten och olikapåtryckningsgrupper. Förändringar av ägandet bör därför baragenomföras med varsamhet och omsorg. Enligt utskottets meninguppfyller regeringens förslag om ägarskap inte dessa krav.Utskottet vill särskilt peka på den föreslagna hembudsregeln sominnebär att staten tar över aktierna, om någon av ägarnafrånträder. Ett statligt ägande i programföretagen inger enligtutskottets mening betänkligheter från principiellautgångspunkter. Utskottet anser att regeringen bör överlägga mednuvarande ägare i enlighet med riktlinjerna i förra åretsriksdagsbeslut och återkomma till med förslag i de nuaktuella frågorna. Utskottet avstyrker således propositionen idenna del och tillstyrker motion Kr5 yrkande 4, såvitt nu är ifråga samt yrkandena 6, 8 och 13. Vad utskottet nu har anförttillgodoser i allt väsentligt syftet med motion Kr7 yrkande 4 omen begränsning av hembudsrätten. Utskottet kan emellertid inteförorda den vidgning av ägarkretsen som förordas i yrkande 2 iden motionen. Yrkandet avstyrks.Av det anförda framgår att utskottet måste motsätta sig deförslag till utförsäljningar av stora delar av publicservice-verksamheten och organisationsförändringar som förs frami motion Kr299 yrkandena 1, 3, 5, 7--10 och 12. Ägarskap och företagsform (avsnitt 10.4)(nyd) anser att utskottets yttrande underrubriken bedömning bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den nuvarande ägarformen för den allmännaradion och televisionen är tveksam från demokratisk synpunkt. Ilikhet med vad som föreslås i motion Kr299 yrkande 7--10 anserutskottet att , lokalradion, riksradions program 2 och 3samt utbildningsradion bör säljas. Vad som återstår bör bildaden nya radion och televisionen i allmänhetens tjänst somutskottet har förordat. Den bör bestå av en radiokanal ochen TV-kanal. Kanalerna skall drivas i en ny aktiebolagsform --folkaktiebolag -- i vilket varje svensk medborgare skall få köpaett begränsat antal aktier. Begränsningen skall hindraägarkoncentration i företaget. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med närmare förslag i ämnet innan denavtalstid löper ut som utskottet har förordat i detföregående. Utskottets ställningstagande tillgodoser motionKr299 yrkandena 1, 5 och 12.9. Programföretagens styrelser (avsnitt 10.4.1), , , , , och (alla s) anser att utskottets yttrande under rubrikenUtskottets bedömning bort ha följande lydelse:Även i fråga om programföretagens styrelser föreslårregeringen att skall gå ifrån det beslut som riksdagenfattade vid föregående . Propositionen innehålleremellertid inte några tillräckligt starka skäl för detta.Utskottet anser därför att styrelserna bör utses i enlighet medvad uttalade i sitt tidigare beslut. Utskottetavstyrker propositionen i denna del och tillstyrker motion Kr5yrkandena 11 och 12.10. Programföretagens styrelser (avsnitt 10.4.1)(nyd) anser att utskottets yttrande underrubriken bedömning bort ha följande lydelse:Frågan gäller vem som skall utse styrelserepresentanter.Propositionens förslag är att regeringen utser ordförande ochtre övriga ledamöter. Mot detta står ett förslag att styrelsernaskall utses efter de regler som gäller bl.a. vadgäller den parlamentariska förankringen. Med den utgångspunktsom utskottet intagit om fri radio och television anserutskottet att styrelseledamöterna i stället bör utses i enlighetmed vad som i allmänhet gäller i aktiebolag. En sådan ordninggaranterar de krav på hög kompetens inom radio- ochtelevisionsområdet som bör ställas på varje styrelseledamot.11. Publikråd (avsnitt 10.5.3)(), (m), Hans Nyhage (m), IngerRené (m), (m), () och RolandLében (kds) anser att utskottets yttrande under rubrikenUtskottets bedömning bort ha följande lydelse:Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ominrättande av ett publikråd. De farhågor för otillbörligpåverkan från publikrådet på programföretagen som förs fram imotion Kr5 yrkande 3 är enligt utskottets mening ogrundade.Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrkerden nämnda motionen. Som anförs i propositionen bör det ankommapå regeringen att utse dem som skall ingå i publikrådet. Någotuttalande från sida om sammansättningen bör enligtutskottets mening inte göras. Utskottet avstyrker därför motionKr3 yrkande 3.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Enligt min mening bör bifalla de motionsyrkanden somförs fram i motionerna Kr7 av m.fl. (v) och Kr269 avJohan m.fl. (v).Av kulturutskottet ordnad offentlig utfrågning om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996 m.m.Bilaga 3Tid: Tisdagen den 21 april 1992Plats: Förstakammarsalen, RiksdagshusetDeltagarförteckningInbjudna deltagareFrån kulturdepartementet:Statssekreteraren AB:VD det nya ljudradiobolaget:V VD i i i AB:VD i Kiruna AB:VD ägargrupp:Thord-Ove , frikyrkorådLasse , FolkbildningsrådetStefan , LandsorganisationenFrån Pressens ägargrupp:Chefredaktören i ägargrupp:Direktören och suppleanter i utskottetÅke (), ordförande, (),(), (), (),(), (), (), LeoPersson (s), (), (nyd),(), (), () och ().Nedan följer en utskrift av vad som förekommit vidutfrågningen. Utskottet har berett deltagarna tillfälle att görakorrigeringar och -- i begränsad omfattning -- föreslåförtydliganden i utskriften av resp. inlägg.Ordförande (): Å kulturutskottets vägnarber jag att få hälsa er alla varmt välkomna. Här finns alltsåföreträdare för den politiska ledningen på kulturdepartementetsamt företrädare för , , detnya ljudradiobolaget, i Kiruna ABoch ägarna -- dvs. företrädare för folkrörelsernas ägargrupp,företrädare för pressens ägargrupp och företrädare förnäringslivets ägargrupp.Vi har tänkt oss följande talarordning. Enligt utsänd listafår statssekreteraren i kulturdepartementetCarin inleda med ett långt anförande.Därefter kommer i tur och ordning de inledningsanföranden somframgår av utsänd lista.Strax efter torde alla ha hållit sitt inledandeanförande. Vi har tänkt oss att bryta då för en stunds paus.Därefter vidtar utfrågningen.När det gäller frågorna från utskottet kommer dessa enligtträffad överenskommelse att från de olika partierna ställas iföljande ordning: (s), (s), (nyd), (v), (m), (fp), (c) och(kds). Vissa ändringar kan förekomma. Det kan ju t.ex. blitilläggsfrågor.Vi räknar med att utfrågningen kan avslutas senast kl. 15.45.Ännu en gång hälsar jag er alla varmt välkomna hit. Jag lämnarså över ordet till statssekreteraren i CarinFischer. Var så god!Carin : Tack, ! Jag skall be att få framföra etttack för inbjudan till utskottet. Jag har redan tidigare varitinbjuden till utskottet och har då sagt att jag gärna återkommerom utskottet finner det lämpligt eller önskvärt att jag kommerför att svara på frågor. Tack alltså för inbjudan!Dagens utfrågning handlar om ett nytt avtal med SverigesRadio. Jag kommer därför att kort gå igenom huvudpunkterna i denproposition som lagts på bord. Enligt minmening sammanfaller den till stora delar med de riktlinjer somangavs av . Vidareöverensstämmer den till stora delar med vad som gällt under dengångna avtalsperioden.En bland många viktiga utgångspunkter för arbetet medpropositionen har självfallet varit att ge programföretagenstörsta möjliga självständighet samt konstnärliga ochpublicistiska oberoende under den kommande avtalsperioden. Dettabetyder bl.a. att ägarmakt och ekonomisk makt bör kringgärdas avregler som gör att ett otillbörligt inflytande inte kanförekomma.I arbetet har det också tagits hänsyn till den utveckling somhar ägt rum . Det handlar bl.a. omytterligare synpunkter på ägandet från olika ägargrupper. Dethandlar också om en ny lag om kabelsändningar och om ett förslagsom presenterats och som gäller reklamfinansierad radio.I regeringens proposition om den avgiftsfinansierade radio-och TV-verksamheten anges riktlinjer för publicservice-verksamhetens uppdrag, ägande, organisation,finansiering m.m. De skall gälla den1 januari1993--den 31 december 1996.De riktlinjer som anges i nu gällande avtal mellan regeringenoch företagen inom går tillbaka på enrad beslut om från 1966 och framåt.I förra vårens proposition om radio- och TV-verksamhetredovisade dessutom den dåvarande regeringen vissagrundprinciper för Radio-företagen inför den nyaavtalsperioden. Propositionen föregicks av ett beredningsarbetedär riksdagspartierna deltog.Sedan riksdagsbehandlingen har regeringen tagitinitiativ till reklamfinansierade kabelsändningar och enreklamradiolagstiftning som ändrat en del av förutsättningarnainom medieområdet.Eftersom public service-företagens förutsättningar och statensuppdrag till dessa företag är beroende av medieutvecklingeninnebär förslagen i den nu aktuella propositionen attavtalsperioden bör vara fyraårig, vilket är kortare änvad som angavs i förra årets proposition.Även osäkerheten om allmänhetens reaktioner på den ökandemångfalden, reklammarknadens utveckling samt teknikutvecklingenmotiverar en kort avtalsperiod. Den s.k. kontrollstationen ifråga om finansieringen av verksamhet, somdiskuterades i förra årets proposition, bör därför flyttas framett år, så att den inte infaller under löpande avtalsperiod.Överväganden om finansiering bör i stället ske inför denavtalsperiod som inleds den1 januari 1997.Public service-företagens uppdrag under nästa avtalsperiod böri huvudsak vara oförändrat. En särskild markering görs genom attdet betonas att hela programutbudet bör ha hög kvalitet.De frekvensmässiga förutsättningarna för publicservice-företagen -- dvs. , det nyaljudradioföretaget, alltså , och Utbildningsradion-- bör också vara i huvudsak oförändrade. Ett publicservice-utbud med två TV-kanaler och fyra radiokanaler ärrimligt. I programföretagens sändningsrätter bör också ingåregionala och lokala sändningar. Utbildningsradion bör sändautbildningsprogram i och Radioskanaler.Finansieringen bör liksom i huvudsak ske medTV-avgifter. TV-avgiftens storlek bör liksom bestämmasav och intäkterna tillföras rundradiokontot. Därtillkommer intäkter till rundradiokontot från koncessionsavgifterfrån och överföringar som hänger sammanmed förändrade avskrivningsprinciper för investeringar isändningsutrustning.Public service-företagen bör inte få finansiera verksamhetenmed reklam. Däremot bör även ges möjligheter tillviss sponsring på villkor motsvarande dem som gäller förSveriges Television.Storleken på reformtillskott och rationaliseringskravöverensstämmer med vad som angavs i förra årets proposition.Under perioden 1992--1996 föreslås public service-företagen fåett reformtillskott om sammanlagt 600milj.kr. När det gällerrationaliseringskravet uppgår summan till totalt 200milj.kr.Medlen värdesäkras genom ett index liksom hittills.Programföretagen tillförsäkras därmed en generös och ijämförelse med andra medieföretag säker medelstilldelning.Medlen fördelas i början av avtalsperioden mellanprogramföretagen och gäller under hela avtalsperioden, ienlighet med den fördelningsnyckel som programföretagengemensamt har utarbetat.Sveriges Television, och Utbildningsradiontillförsäkras härigenom goda och långsiktigaplaneringsförutsättningar och ges också möjligheter att uppfyllahögt ställda public service-krav.Public service-företagen bör, liksom och i enlighetmed proposition, ägas av ett antal utomstående grupper.Det gäller i första hand dem som är ägare, dvs.folkrörelserna, näringslivet och pressen. En ny fjärde grupp avkonstnärliga och vetenskapliga akademier samt oberoendekulturella sammanslutningar bör beredas tillfälle att bli ägare.Vid inledningen av nästa avtalsperiod bör aktierna i de treföretagen därmed fördelas så, att pressen har ,näringslivet , folkrörelserna och den nya ägargruppen20%. Om enskilda ägare engagerar sig i olika medieprojekt ikonkurrens med public service-företagen och därmed hamnar ijävssituationer, bör dessa ägares aktier i publicservice-företagen hembjudas till staten.I debatten har stiftelseformen förts fram som en alternativägandeform. Osäkerheten i fråga om innehållet i kommandelagstiftning om stiftelser innebär att det ärolämpligt att överväga sådana konstruktioner. Att nu bilda enstiftelse skulle komma att försvåra för att för allframtid över huvud taget påverka förutsättningarna för publicservice-verksamheten.Inför den avtalsperiod som inleds 1997 bör dock villkoren föratt driva verksamheten i stiftelseform ha klarlagts. Vid dentidpunkten kan en stiftelse vara ett alternativ bland fleraolika lösningar.Styrelserna bör under kommande avtalsperiod vara mindre ännuvarande. bör bestå av nio personer, varav VDoch två personalrepresentanter är självskrivna. Vidare börregeringen utse fyra ledamöter, inkl. ordföranden.