bet · GG01KU2 · 1992-10-08 00:00:00 — Fri- och rättigheter m.m. I detta betänkande behandlas, under särskilda rubriker,motioner från allmän motionstid 1991 och 1992 i följande frågor.1. Äganderätt, avtalsfrihet, beskattningsmaktens gränserSid 62. Närings- och yrkesfrihet 104. Negativ föreningsrätt 115. Samernas rätt 158. Patienternas rätt till vård 169. Skydd mot hemlig telefonavlyssning 1710. Fackliga stridsåtgärder 2011. Politisk åsiktsregistrering 2112. Diskriminering, rasism och hets mot folkgrupp m.m. 2213. Rättssäkerhet m.m. 3617. Offentlighet och insyn 3818. Kontaktannonser 41Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden, huvudsakligenmed hänvisning till pågående utredningsarbete. En reservation(nyd) och en meningsyttring (v) har avgetts. 1990/91:K203 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär ett förslag till grundlagsskydd av enskildegendom.1990/91:K204 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbudet mot politisk åsiktsregistreringockså skall gälla för utländska medborgare.1990/91:K205 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i grundlagen innebärande engaranti för enskild persons negativa föreningsrätt.13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om kontrollmakt.1990/91:K206 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen för att säkerställa den negativaföreningsrätten.1990/91:K209 av och (m,fp)vari yrkas att beslutar anta följande nya lydelse av 2kap. 18 § regeringsformen: Varje medborgare har rätt till sinegendom. Han får dock av det allmänna frånhändas egendom genombeslut om skatt eller annan pålaga eller genom beslut ombrottspåföljd eller vite, förutsatt att åtgärden inte genomomfattning, syfte eller eljest framstår som uppenbart oskälig iett demokratiskt samhälle. I övrigt får han inte berövas egendomannat än genom föreskrift i lag för tillgodoseende av viktigtallmänt intresse och under förutsättning att ersättning förförlusten är tillförsäkrad honom genom lag. I medborgarensrådighet över sin egendom får inskränkning göras genomföreskrift i lag för att tillgodose viktigt allmänt intresse avsärskild betydelse. För därav föranledd förlust eller skadaskall ägaren vara tillförsäkrad ersättning enligt föreskrift ilag. Beträffande begränsning enligt första stycket tredjemeningen och andra stycket första meningen gäller vad somföreskrivs i 12 § andra stycket.1990/91:K215 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förstärkt grundlagsskydd för rätten att vidta fackligastridsåtgärder.1990/91:K216 av m.fl. (m) vari yrkas8. att hos regeringen begär utredning omgrundlagsskyddad äganderätt och avtalsfrihet i enlighet med vadsom i motionen anförts,9. att hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen för att säkerställa den negativaföreningsrätten,10. att hos regeringen begär utredning omgrundlagsskyddad näringsfrihet i enlighet med vad som i motionenanförts,1990/91:K218 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombegreppet rättskipning i regeringsformen.1990/91:K224 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av förbudet mot retroaktivskattelagstiftning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sk636.1990/91:K225 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förbud mot retroaktiv lagstiftning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sk811.1990/91:K226 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till grundlagsskyddadnärings- och yrkesfrihet i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:K235 (delvis) av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att frågor om rättssäkerhet ochkonstitutionell kontroll bör utredas och prövas i ett sammanhanginom den ram som har angivits i motionen.1990/91:K238 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen för att säkerställa den negativaföreningsrätten.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A755.1990/91:K239 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fri etableringsrätt och grundlagsskydd avnäringsfriheten.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N292.1990/91:K244 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om grundlagsskyddför äganderätten och näringsfriheten i enlighet med vad imotionen anförts.1990/91:K246 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen för att säkerställa rätten till opartisklagföring.1990/91:K247 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagstiftning mot rasistiskaorganisationer.1990/91:K250 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär att en utredning tillsättsmed uppgift att framlägga förslag till ändringar i grundlagenbeträffande beskattningsmakten och förbudet mot retroaktivlagstiftning i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:K417 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrad lagstiftning om rätt tilloffentlighet och skydd mot insyn.1990/91:K502 av () vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter en utredningi syfte att samordna de regler om diskriminering som gäller ivårt samhälle,2. att begär att regeringen tillsätter en utredningi syfte att samordna DOs och JämOs funktioner, på sätt som angesi motionen.1991/92:K207 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom grundlagsskyddad livsåskådningsfrihet.1991/92:K208 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär lagförslag ominförlivande av europeiska konventionen om mänskliga rättighetermed svensk rätt,3. att hos regeringen begär förslag till stärktgrundlagsskydd i enlighet med vad som i motionen anförts ommeddelarfriheten,5. att hos regeringen begär förslag till stärktgrundlagsskydd för strejkrätten enligt vad i motionen anförts omrätten att vidta fackliga stridsåtgärder.1991/92:K209 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i regeringsformen att medborgarnas integritet skyddasenligt de riktlinjer som anges i motionen.1991/92:K212 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grundlagsskydd av allemansrätten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsättandet av en arrendenämnd.1991/92:K215 av von der Esch m.fl. (m, nyd) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införlivande av medsvensk lagstiftning.1991/92:K218 av tredje vice talman () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om ett utvidgat skydd mot hemligavlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annatförtroligt meddelande.1991/92:K228 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skydd i regeringsformen motlagstiftning som diskriminerar homosexuella och om skydd mothets mot homosexuella i , tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen.1991/92:K230 av och (s, fp)vari yrkas att hos regeringen begär att förslagframläggs till slutlig reglering av samernas förhållanden enligtvad i motionen anförts och som tillgodoser samernas krav attutöva sina hävdvunna rättigheter.1991/92:K232 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medborgarkontrakt.1991/92:K410 av m.fl. (fp, s, m, c, kds) variyrkas att hos regeringen begär en skyndsam översyn avlagen om hets mot folkgrupp, i enlighet med vad som anförts imotionen.1991/92:K424 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvidgning av lagen mot hets motfolkgrupp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kartläggning av våldet mothomosexuella.1991/92:K427 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av förbudet av hets mot folkgrupp(BrB 16 kap. 8 §, Lag 1988:835) att omfatta även smädande av denkristna religionen.1991/92:K433 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kontaktförmedling av utländska kvinnor.1991/92:K513 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommedborgarkontrakt inom den offentliga sektorn.1991/92:K520 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en rättighetsombudsman (RO).1991/92:L415 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag till ändringar igrundlagen enligt vad i motionen anförts om ett grundlagsskyddmot lagstiftning som diskriminerar homosexuella.1991/92:Sf256 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att patienternas rätt till vård ochomvårdnad garanteras i lag och inskrivs i grundlagen.1991/92:So250 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vårdbehövande personers rätt tillomvårdnad garanteras i lag och inskrivs i grundlagen.1991/92:So292 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärkt skydd för homosexuella i såvälregeringsformen som tryckfrihetsförordningen.1991/92:Ub277 av () vari yrkas2. att beslutar att hos regeringen begära förslagtill ändring av regeringsformens 2 kap. så att föräldrarätten iovan nämnda artikel 2 blir grundlagsfäst. Äganderätt och avtalsfrihet samtbeskattningsmaktens gränserMotionernaI motion 1990/91:K244 av (), ()och () begärs -- såvitt nu är i fråga -- enutredning om grundlagsskydd för äganderätten. Motionärernaframhåller att rätten till enskilt ägande är en av grundstenarnaför rättsordningen och en förutsättning för en fungerandemarknadsekonomi. Trots äganderättens avgörande betydelse har deninte fått något skydd i grundlagen; den kommer endast indirekttill uttryck genom en regel om ersättning vid egendomsberövandei 2 kap. 18 § regeringsformen. Enligt motionärerna kan denenskilda äganderättens princip slås fast inom ramen för deegentliga rättighetsreglerna. Man kan sedan överväga en regel ommöjliga inskränkningar. Därefter kommer man till frågan omersättning vid egendomsavhändelse, som är den enda som tas uppi regeringsformen . Vid överväganden om ett merkvalificerat skydd för äganderätten får man gå in på frågor somfinansmaktens gränser, särskilt beskattningsmaktens innehåll.Även förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning ochmarklagstiftningen måste ses över.En utredning om grundlagsskydd för äganderätt och avtalsfrihetbegärs i motion 1990/91:K216 yrkande 8 av m.fl. (m).Det finns enligt motionärerna ett starkt samband mellanäganderätt och avtalsfrihet. Som exempel på inskränkningar iavtalsfriheten nämns förköpslagen, hyreslagstiftningen ocharbetsrättsliga lagar. Även avtalsfriheten har stor betydelseför vårt samhällsskick och bör därför ges ett uttryckligtgrundlagsskydd; friheten kan visserligen inte vara obegränsad,men i grundlagen bör anges vilka inskränkningar som får ske. Imotion 1990/91:K203 av () begärs ett förslagfrån regeringen om grundlagsskydd för enskild egendom.Beskattningsmaktens gränser tas upp i motion 1990/91:K224yrkande 2 av m.fl. (fp). Motionärerna förordaren översyn av förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning.Erfarenheterna visar att de tillåtna undantagen från förbudetmåste klarläggas och lagtexten preciseras. Vidare bör denformuleras om så att den innefattar en större del av den reellaretroaktiviteten. Synpunkter bl.a. på lagändringar medretroaktiv verkan under ett löpande beskattningsår förs ocksåfram i motion 1990/91:K225 av m.fl. (m).I motion 1990/1991:K250 av och (bådam) yrkas också en utredning av förbudet mot retroaktivskattelagstiftning syftande till att omformulera grundlagstextenså att den även innefattar en större del av reell retroaktivitetoch så att möjligheterna att undvika formell retroaktivitetgenom särskilt meddelande inskränks. Vidare bör enligtmotionärerna beskattningsmakten som sådan utredas. Frågor omegendomsskyddets omfattning, beskattningens gränser ochföreskrifters utformning m.m. har aktualiserats;frågeställningarna behöver belysas och det konstitutionellaskyddet bli klarare och mera effektivt.Allan () och () lägger i motion1990/91:K209 fram ett förslag om ändrad lydelse bl.a. av dettidigare berörda stadgandet i 2 kap. 18 § regeringsformen omrätt till ersättning när egendom tas i anspråk genomexpropriation m.m. Innebörden och räckvidden av den nuvaranderegeln är oklar, och den ger även i övrigt ett svagt skydd föräganderätten; ger ett mera långtgåendeskydd som de mot varandra stående intressenabalanseras. Enligt motionärerna bör införlivaEuroparådsstadgandet med den nationella rättighetskatalogen i 2kap. regeringsformen, och deras förslag innefattar en sådanöversättning och anpassning.BakgrundI fråga om egendomsskyddet innehåller regeringsformen enbestämmelse som innebär att varje medborgare, vilkens egendomtas i anspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande,skall vara tillförsäkrad ersättning för förlusten enligt grundersom bestäms i lag (2 kap. 18 § regeringsformen). Vid tillkomstenav den nuvarande regeringsformen infördes en bestämmelse enligtvilken enskild skulle vara tillförsäkrad ersättning enligtgrunder som bestäms i lag för det fall hans egendom togs ianspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande (KU1973:26, rskr. Bestämmelsen fick sin nuvarande lydelse isamband med en partiell reform av regeringsformen . Genomsistnämnda ändring skrevs således en ersättningsnorm in istadgandet, så att det blev klarlagt att den vilkens egendom tasi anspråk skall få ersättning för sin förlust (prop.1978/79:195, KU 39, rskr. 359).Avtalsfriheten berörs inte i regeringsformen.Enligt 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen får skatteller statlig avgift inte tas ut i vidare mån än som följer avföreskrift, som gällde när den omständighet inträffade somutlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Om finneratt särskilda skäl påkallar det får dock en lag innebära attskatt eller statlig utgift tas ut trots att lagen inte hadeträtt i kraft när nyssnämnda omständighet inträffade, omregeringen eller riksdagsutskott då hade lämnat förslag om dettatill . Med förslag jämställs ett meddelande i skrivelsefrån regeringen till om att sådant förslag är attvänta. Ytterligare undantag gäller i samband med krig, krigsfaraeller svår ekonomisk kris.Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrktmotionsyrkanden om ett förstärkt grundlagsskydd för äganderätt,om skydd för avtalsfrihet samt om tydligare gränser förbeskattningsmakten. Senast avstyrktes motionsyrkanden i dessafrågor (1990/91:KU13 s. 9 f). M-, fp- ochc-ledamöterna reserverade sig gemensamt. följdeutskottet.Utskottets bedömningRegeringen beslöt att tillkalla enparlamentarisk kommitté med uppdrag att bl.a. utreda frågan omgrundlagsskydd för äganderätten m.m. Enligt direktiven (dir.1991:119) är det angeläget att skyddet för äganderätten skrivsin i grundlagen på ett mera uttryckligt sätt än för närvarande.Kommittén bör därför överväga frågan om att införa en regel iregeringsformen som slår fast att den enskilda äganderättensprincip är orubblig och att inskränkningar endast får ske iklart angivna fall. Kommittén bör därvid studera hur sådanaregler formulerats i utländska författningar samt iEuropakonventionen och i andra liknande internationelladokument. När det gäller frågan om ersättning videgendomsavhändelse bör kommittén enligt direktiven övervägapreciseringar som ytterligare förstärker den enskildes rätt tillersättning vid expropriation och liknande förfoganden.I direktiven sägs vidare att skyldigheten att erlägga skatteroch avgifter till stat och kommun också har beröringspunkter medfrågan om vilka inskränkningar i äganderätten som kanaccepteras. Kommittén bör mot bakgrund av regeln i 2 kap. 10 §regeringsformen om förbud mot retroaktiv skattelagstiftning sökaklarlägga beskattningsmaktens gränser.Förslag till grundlagsändringar i fråga om bl.a. äganderättenbör enligt direktiven lämnas i sådan tid att proposition kanläggas fram för i december 1993.De frågor som tas upp i de aktuella motionerna faller såledesinom ramen för Fri- och rättighetskommitténs uppdrag. Enligt vadutskottet inhämtat har utredningen beslutat utreda frågan omgrundlagsskydd för avtalsfriheten. Motionsyrkandena är såledesi huvudsak tillgodosedda. När det gäller det lagförslag somläggs fram i en av motionerna anser utskottet att resultatet avutredningens arbete inte bör föregripas. Motionerna1990/91:K203, 1990/91:K209, 1990/91:K216 yrkande 8, 1990/91:K224yrkande 2, 1990/91:K225, 1990/91:K244 i denna del och1990/91:K250 avstyrks följaktligen.2. AllemansrättMotionenI motion 1991/92:K212 av Bo Finnkvist m.fl. (s) framhålls attdet är nödvändigt att även allemansrätten tas med i utredningenom äganderätten och i så fall grundlagsskyddas på samma sätt(yrkande 1). Vidare begärs att det inrättas en speciellarrendenämnd, dit alltför stora höjningar av arrendeavgifter förjakträtt och fritidshustomter kan överklagas (yrkande 2).BakgrundI 1 § första stycket naturvårdslagen (1964:822) anges attnaturen utgör en nationell tillgång som skall skyddas och vårdassamt att den är tillgänglig för alla enligt allemansrätten.Bestämmelsen fick denna lydelse 1975. I förarbetena (prop.1974:166 s. 92) noterades att det på flera punkter råddeoklarheter om vad allemansrätten innebär. Enligtdepartementschefen brukar man i stort med allemansrätten avsefriheten för envar att färdas till fots över och under kortaretid uppehålla sig på annans mark, om det inte är fråga om tomteller plantering eller över huvud mark som kan skadas avbeträdandet, samt att där plocka blommor, bär och svamp.Departementschefen fann att en lagstiftning om denna rättsinnehåll skulle kunna leda till många svårbedömda tvister iskälighetsfrågor där olägenheterna inte ansågs vara större än dekunde övervinnas med upplysning och uppmaning till hänsyn. Hanansåg det emellertid värdefullt att markera allemansrättensbetydelse i naturvårdslagens inledande bestämmelse, och därförgjordes tillägget varigenom -- utan någon precisering avallemansrättens innebörd -- slås fast att naturen är tillgängligför alla i enlighet med allemansrätten.Utskottet har tagit upp frågan omgrundlagsskydd för allemansrätten utan att yrkandena vunnitgehör (KU 1973:26, 1990/91:KU13 s. 7 och 1991/92:KU10 s. 2 f.).Vid det senaste tillfället framhöll utskottet att allemansrättenär svår att definiera samt att den i första hand avserförhållandet mellan enskilda, medan det skydd som bereds genomregeringsformens kapitel om fri- och rättigheter i huvudsakgäller gentemot det allmänna (jfr prop. 1975/76:209 s. 85 f.).Vidare hänvisades till att utskottet tidigare avstyrktmotionsyrkanden på angränsande områden, nämligen grundlagsskyddför outbyggda älvar samt för nationalparker.Arrende föreligger när någon upplåter jord till nyttjande motersättning. Upplåtelse kan enligt 8 kap. 1 § jordabalken ske iform av jordbruksarrende, bostadsarrende, anläggningsarrendeeller lägenhetsarrende. Med bostadsarrende avsesarrendeupplåtelser som sker för annat ändamål än jordbruk ochsom berättigar arrendatorn att uppföra eller bibehållabostadshus på marken (10 kap. 1 § jordabalken). Vidjordbruksarrende -- som avser upplåtelse av jord för brukande --har enligt 10 § jaktlagen (1987:259) arrendatorn jakträtten påden arrenderade marken om inget annat avtalats. Jakträtt fårinte överlåtas utan fastighetsägarens samtycke (14 § jaktlagen).Arrendereglerna och reglerna om jakträtt bygger på att avtalträffas också när frågan om ändringar av avgiften ellerersättningen eller andra villkor aktualiseras. Både arrendatoroch i fråga om jakträtt nyttjanderättshavaren har principiellrätt till förlängning av avtalet. Om tvist föreligger rörandevillkoren för den nya upplåtelseperioden prövas tvisten avarrendenämnd enligt 1 § lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder. Vid förlängning av avtal finns regler om skäligtbelopp för avgift resp. ersättning.Utskottets bedömningEnligt vad utskottet inhämtat har Fri- och rättighetskommitténbeslutat utreda frågan om grundlagsskydd för allemansrätten.Motion 1991/92:K212 yrkande 1 är därmed tillgodosett ochavstyrks följaktligen.När det gäller frågan om inrättande av arrendenämnder förprövning av alltför stor höjning av avgifterna får utskottethänvisa till att jordbruksutskottet inom den närmaste tidenkommer att behandla motioner som tar upp prisutvecklingen närdet gäller jakträtt. Mot denna bakgrund och med hänsyn till attdet redan finns arrendenämnder med uppgift att vid tvister isamband med förlängningar av avtal göra skälighetsbedömningar ifråga om höjningar av avgifter och ersättningar börmotionsyrkandet inte nu föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Motion 1991/92:K212 yrkande 2 avstyrks.3. Närings- och yrkesfrihetenMotionernaI motion 1990/91:K244 av (), ()och () begärs -- såvitt nu är i fråga -- enutredning om grundlagsskydd för näringsfriheten som, enligtmotionärerna, är en av vårt samhällssystems ekonomiskagrundvalar. Den har vidare betydelse för de aktuellainternationella samarbetssträvandena.Carl Bildt m.fl. (m) har samma yrkande i motion 1990/91:K216(yrkande 10). Där framhålls att det har blivit allt svårare förden enskilde att fritt utöva näring. Bidragsbestämmelser,monopol och andra regleringsåtgärder lägger hinder i vägen. Ettgrundlagsskydd utesluter inte auktorisationskrav för vissaverksamheter. Därför bör näringsfriheten grundlagsskyddas ocksåenligt motion 1990/91:K239 yrkande 2 av m.fl.(fp).I motion 1990/91:K226 av m.fl. (fp, m och c)anförs att någon ytterligare utredning inte behövs. Motionärernabegär ett förslag till grundlagsskyddad närings- ochyrkesfrihet.BakgrundI samband med riksdagsbehandlingen av proposition 1978/79:195om förstärkt skydd för fri- och rättigheter togs även frågan omgrundlagsskydd för näringsfriheten upp. I propositionenuttalades att erfarenheterna av den utbyggnad avrättighetsskyddet som skett genom reform samt av denförstärkning av detta skydd som föreslogs borde avvaktas.Utskottet (KU 1978/79:39 s.25) anslöt sig till detta och fanninte skäl föreslå att ta några initiativ tillytterligare förstärkningar av rättighetsskyddet. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 359).Utskottet har vid ett flertal tillfällen därefter behandlatmotioner om grundlagsskydd för närings- och yrkesfriheten,(1990/91:KU13 s. 12). Utskottet avstyrkte dåmotionsyrkandena bl.a. med hänvisning till att man bör undvikaatt införa en grundlagsbestämmelse vars värde urholkas av en radundantagsregler. M-, fp- och c-ledamöterna reserverade sig.Riksdagen följde utskottet.Utskottets bedömningRegeringens direktiv (dir. 1991:119) till tar också upp närings- och yrkesfriheten.Enligt direktiven är rätten att bedriva näringsverksamhet ochatt utöva ett yrke så grundläggande i ett fritt samhälle att detbör övervägas om den inte också bör ges ett grundlagsskydd. Engrundlagsregel som skyddar närings- och yrkesfriheten kan dockenligt direktiven inte vara ovillkorlig. Vissa andra intressenkan motivera att undantag görs. Kommittén bör därför utredafrågan om hur en grundlagsbestämmelse som medger undantag förvissa speciella fall bör vara utformad. Eventuella förslag tillgrundlagsändringar i ämnet bör enligt direktiven avlämnas isådan tid att proposition kan läggas fram för idecember 1993.Flertalet av de nu aktuella motionsyrkandena är såledestillgosedda. Enligt utskottets mening bör resultatet avutredningens arbete inte föregripas. Motionerna 1990/91:K216yrkande 10, 1990/91:K226, 1990/91:K239 yrkande 2 och1990/91:K244 i denna del avstyrks följaktligen.4.