bet · GG01JoU8 · 1992-11-26 00:00:00 — I motionen erinras omatt en FN-studie inom området utarbetats under svensktordförandeskap. I studien föreslås att FN skall sätta upp eninternationell miljöräddningstrupp, ordna en kunskapsbank förerfarenhetsutbyte m.m. Varje land bör undersöka vilka militäraresurser som kan användas i miljöarbetet och göra upp ennationell aktionsplan. bör enligt motionen göra ettuttalande om om militären och miljön avseendenationella och internationella åtgärder (yrkande3). Även imotion Jo5 hänvisas till . De textavsnitt somregeringen i sin skrivelse hänvisar till motsvarar på intet sättde ambitioner som kom till uttryck i arbetsgruppens rapporteller i det tidigare svenska engagemanget i denna fråga, anförmotionären och yrkar att gör ett uttalande om fortsattaktivt engagemang i arbetet för omställning av militära resursertill miljöskydd (yrkande4).Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att den redovisning av åtgärder förförbättrad miljö som ÖB lämnat innefattar en inventering ochsammanställning av miljöarbetet inom försvaret. Den mynnar ut iett förslag till en försvarsmaktens miljöpolicy.I redovisningen framhåller ÖB att försvarsmakten följer civilamiljöregler när det gäller avloppsrening och avfallshantering.Militärt skrot hanteras genom avtal mellan och Svensk skrothandel. Flygfält och skjutbanormiljöprövas enligt miljöskyddslagen. Hantering av oljor,drivmedel, asbest m.m. regleras genom föreskrifter som anpassatstill gällande miljö- och kemikalielagstiftning. Nya metoderprövas för destruktion vid avveckling av materiel som innehållerkomponenter med miljörisker. Ett särskilt kapitel ägnas åt behovoch möjligheter till återställning efter militär verksamhet.Alla soldater utbildas i markhänsyn. I redovisningen citerasen utredning av enligt vilken de militäraskjutfälten utgör en väsentlig tillgång i den svenska naturensom i allmänhet förvaltas med stor hängivenhet och hänsyn tillväsentliga naturvärden. Fälten är utan tvekan generellt rikarepå arter och i individantal både vad gäller faunan och änomgivande marker, heter det.I ÖB:s förslag till miljöpolicy redovisas etthandlingsprogram. En viktig inriktning är därvid att skapa engenomarbetad plan att arbeta efter. Den höga miljökompetens somfinns på skilda specialområden inom försvaret skall samlas i enFörsvarets miljöberedning. Denna bör få i uppdrag att se överbestämmelser, att påskynda bullerutredningar och att byta utmiljöskadliga ämnen m.m. Försvarsmakten skall enligt planen tastörsta möjliga hänsyn till människor, natur, hav, växt- ochdjurliv vid planering av övningar och annan verksamhet samtverka för en minskning av buller, avfall och utsläpp av skadligaämnen. Även i fortsättningen skall försvarsmakten biträda medatt tidigt upptäcka och bekämpa miljökatastrofer, framhåller ÖBavslutningsvis.ÖB:s förslag beräknas enligt vad utskottet erfarit komma attbehandlas i budgetpropositionen 1993.Utskottet ser positivt på det intensifierade miljöarbete somsåledes kan förväntas inom den militära sektorn. Det återspeglarden strävan att utvidga miljöskyddsarbetet att även innefattamilitär verksamhet som icke helt utan framgång verkatför i det internationella förhandlingsarbetet.De motioner som behandlas i detta avsnitt och som främst gårin på en FN-studie om överföring av olika militära resurser tillmiljöområdet kommenteras i utrikesutskottets yttrande.Utrikesutskottet erinrar om att det svenska aktivaförberedelsearbetet inför UNCED syftade till att rikta ökaduppmärksamhet på möjligheterna att använda militär teknik ochkunskaper för miljöändamål samt på vikten av strikta miljönormerför militära aktiviteter i fredstid. Utrikesutskottetkonstaterar att detta arbete tyvärr inte rönte störreframgångar. Resultat nåddes dock bl.a. i Riodeklarationensprinciper 24 och25 samt i Agenda21 i avsnitten ommiljöfarligt avfall resp. om finansiering. Utskottet utgår frånatt regeringen, trots dessa motgångar, fortsatt driver dessafrågor på sätt som den finner ändamålsenliga. Därmed anserutskottet att här berörda motionsyrkanden bör besvaras.Jordbruksutskottet delar utrikesutskottets bedömning. Somframhålls i finansieringskapitlet av Agenda21 kannedrustningen lösgöra resurser för miljö och utveckling.Utskottet utgår från att regeringen beaktar dessa möjligheter iden fortsatta beredningen. Något särskilt uttalande frånriksdagens sida med anledning av motionerna Jo3 yrkande3 ochJo5 yrkande4 synes icke påkallat.TransportpolitikSkrivelsenEnligt skrivelsen har redan tagit initiativ för att fåtill stånd en konferens om trafik och miljö i ECE:s regi somrekommenderats av UNCED. Vidare har aktualiserat enhearing med världens bil- och bränsleindustri för att driva påutvecklingen mot nya miljöanpassade bil- och bränslealternativ.Tillsammans med EFTA har på expertnivå föreslagit ettinförande av koldioxidkrav som leder till en minskning avbränsleförbrukningen.MotionernaDe miljöskador som orsakas av trafiken tas upp i fleramotioner. Enligt motion Jo2 bör en nationell trafikplanutarbetas för en uthållig trafikutveckling. Exempelvis skallskattebelastningen på olika drivmedel motsvara derasmiljöbelastning enligt "polluter pays principle" (yrkande1). Imotion Jo3 hävdas att kommande beslut för att begränsa trafikensmiljöskador kommer att kräva nya styrmedel, och dessa måste varaförankrade bland människor (yrkande4 i denna del). Enligtmotion Jo4 bör göra ett uttalande om behovet av attutveckla och introducera hållbara transportsystem och attstimulera utvecklingen av alternativa bränsleslag (yrkande3).Vidare begärs en utredning om hur man kan göra de kollektivatransportalternativen mer attraktiva genom att stimuleraforskning som syftar till ett effektivt transportsystem fråndörr till dörr (yrkande4). Slutligen betonas behovet av att istörre skala utveckla alternativa bränsleslag (yrkande5).Utskottets övervägandenUtskottet har ingen annan mening än motionärerna om att kravenpå en hållbar utveckling innebär att de miljöproblem somåtföljer trafiken måste nedbringas. Dessa problem innefattarsåväl fara för människors hälsa och säkerhet på grund avluftföroreningar, stress och trafikolyckor som även, ,risk för globala miljöstörningar genom växthuseffekten ochutarmning av ändliga naturresurser. I Agenda21 behandlastrafikens miljöproblem under två rubriker, nämligen kapitel7om utveckling av boende och bebyggelse samt kapitel9 omskyddet av atmosfären. I kapitel7 formuleras ett mål förfrämjandet av energi- och transportsystem i tätorter så, atttillgången till energieffektivare teknik ochalternativa/förnybara energikällor bör öka samt att de negativaverkningar som energiproduktion och användning av energi har påmiljön och på människors hälsa bör minska. Enligt kapitel9 börkostnadseffektiva program utvecklas och främjas för attbegränsa, reducera eller bemästra skadliga utsläpp i atmosfären.Regeringarna uppmanas att undersöka möjligheterna attsammankalla regionala konferenser om transporter och miljö.Utskottet framhåller för egen del att det brådskar medsammankallandet av transportkonferenser både i och andravärldsdelar. Med hänvisning till vad som anförts iregeringsskrivelsen utgår utskottet från att regeringen aktivtverkar i den riktningen. Vid de kommande konferenserna bör bl.a.de frågor komma upp till behandling som tas upp i motionerna ochsom alla ligger i linje med Agenda21. Utskottet vill ävenunderstryka betydelsen av att ett utvecklingsarbete sker i vårteget land för att få fordonsparken mer miljövänlig. Arbetet medatt gynna introduktionen av alternativa bränslen liksom avvätgas- och el-drivna motorer bör intensifieras, bl.a. för attåstadkomma en minskning av koldioxidutsläppen. Det kan tilläggasatt (1992/93:JoU5) behandlat frågan ommiljöanpassade drivmedel. Vad utskottet anfört är ägnat atttillgodose motionärernas syfte, och motionerna Jo2 yrkande1,Jo3 yrkande4 i denna del samt Jo4 yrkandena 3, 4 och5påkallar ingen ytterligare åtgärd.Handelspolitik m.m.SkrivelsenEnligt skrivelsen har sambandet mellan miljö och handelutvecklats till ett viktigt ämne för det internationellahandelspolitiska samarbetet. I pågår ett arbete för attformulera icke-bindande riktlinjer för , och enarbetsgrupp i arbetar bl.a. med förhållandet mellan GATToch internationella miljökonventioner.Ett viktigt mål för energipolitiken är att tryggatillgången på energi på konkurrenskraftiga villkor och på ettlångsiktigt hållbart sätt, framhåller miljöministern.Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära ochenergisystemet skall i största möjliga utsträckning bygga påvaraktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt eneffektiv energihushållning.Beträffande uppföljningen i kommunerna anförs i skrivelsenatt utarbetandet av lokala handlingsprogram för att genomföraAgenda21 kan kopplas samman med den utveckling som sker ikommunerna, inte minst i de s.k. ekokommunerna. Många användbarasystem och praktiska lösningar har redan utarbetats. Regeringenvälkomnar en utveckling där fler kommuner arbetar aktivt förekologisk anpassning.Ett särskilt kapitel ägnas i åt Kvinnorsmedverkan i miljöarbetet. Enligt skrivelsen kommerRiodeklarationens princip om kvinnors deltagande i miljö- ochutvecklingsarbete att utvecklas vid ett Europarådsseminarium iSverige . FN:s kvinnokommission är förberedandeorgan för i år 1995.Enligt skrivelsen förbereder regeringen flera aktiviteter föratt stimulera folkrörelsernas engagemang i förverkligandetav UNCED. Fortsatt informationsspridning kring kopplingarnamellan miljö och utveckling är därvid en viktig uppgift, anförmiljöministern.MotionernaEnligt motion Jo2 leder världshandeln som betecknas som högstofri till överexploatering av den odlingsbara jorden genom attråvaruprisraset driver staterna att med mer eller mindre brutalametoder lägga om jordar från mat- till exportgrödor.Motionärerna yrkar att miljökonsekvensanalyser görs avinternationella avtal på handelsområdet (yrkande15). Imotionen yrkas även på ett tillkännagivande om behovet av ennationell energiplan för omställning av energisektorn. Enrapport från visar enligt motionen att det dels behövsklara besked om skattelagstiftning, kärnkraftsavveckling m.m.,dels också en samlande strategi för hur energisektorn skallkunna ingå i ett uthålligt samhälle (yrkande2).I motion Jo2 erinras även om att över en miljard människorsaknar tillgång till rent vatten. Den sinande tillgången påsötvatten håller på många håll på att leda till konfliker somdet behövs internationella avtal för att kunna lösa. bördriva på arbetet för en global ramkonvention på vattenområdet(yrkande17).I motion Jo5 yrkande 10 begärs en redovisning av situationen ikommunerna när det gäller miljötillsyn och övriga miljöåtgärder.Motionären hänvisar till att det pågår en bantning runt om ilandet av kommunernas anslag till miljö- ochhälsoskyddsförvaltningarna och varnar för att detta kommer attresultera i försämrad miljötillsyn på olika områden. Iyrkande11 av samma motion begärs ett svenskt initiativ för attbättre ta till vara erfarenheterna från kvinnors konkretamiljöarbete, och i yrkande12 hävdas att uppföljningsarbetetvia folkrörelserna bör samordnas och att det gemensamma kanslietbör vara helt fristående från det politiska etablissemanget.Utskottets övervägandenI Riodeklarationens princip 2 betonas staternas suveräna rättatt bestämma över sina egna naturtillgångar. har deansvaret för att tillse att verksamheter inom deras område inteskadar miljön i andra länder. I de internationellahandelsorganen och verkar , som framgår avreferatet av regeringsskrivelsen, aktivt för att handelnsmiljöaspekter skall tillerkännas ökad betydelse. för miljöpolitiska riktlinjer i handeln har enligtvad utskottet erfarit låtit utarbeta sektorsstudier för att ommöjligt få underlag till miljökonsekvensbedömningar. Ettmotsvarande arbete har påbörjats även av (FN:s handels-och utvecklingskonferens). OECD-gruppens studier omfattarsektorerna jordbruk, energi, transporter, utrotningshotade arteroch skogsbruk. Enligt uppgift visar studierna att storasvårigheter är förenade med miljökonsekvensbedömningar men attåtminstone transportfrågorna anses kunna göras till föremål försådana analyser. Arbetet pågår fortfarande och beräknas ledatill resultat i form av riktlinjer under de närmaste åren.Utskottet vill för egen del betona att olika aspekter av deninternationella handelns miljöpåverkan närmare bör utforskas föratt åtgärder skall kunna vidtas mot miljöstörningar som kanhärledas till världshandeln. De enskilda staternas suveränitetöver det egna territoriet måste givetvis respekteras. Samtidigthar varje nation ansvaret för att verksamheten inom landet intenegativt inverkar på grannländernas miljö och inte heller på denglobala miljön. Vad utskottet anfört är ägnat att i viss måntillgodose syftet med yrkande15 i motion Jo2. Motionsyrkandetpåkallar således ingen särskild åtgärd från sida.Energifrågorna behandlades vid som relateradetill utveckling och miljö. Energifrågorna utgör en del avatmosfärsavsnittet i 9kap. Där framhålls attbehovet av att begränsa emissionen av växthusgaser i ökande gradleder till behov av förbättrad effektivitet i energiproduktionenoch -konsumtionen samt ökad användning särskilt av förnybaraenergikällor. Denna målsättning stämmer enligt utskottets meningväl överens med det mål som gäller för energipolitikalltsedan energiöverenskommelsen och som isammanfattning återges i regeringsskrivelsen. Inom ramen förenergipolitiken har sedan överenskommelsen träffats en fortsattutveckling ägt rum. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attåtskilliga skatteändringar vidtagits i styrande syfte, att medelanvisats för främjande av biobränslen och attBiobränslekommissionen analyserat de långsiktigaförutsättningarna för en ökad kommersiell användning avbiobränslen samt lämnat förslag till åtgärder för att stärkabiobränslenas konkurrenskraft. Regeringen föreslår i proposition1992/93:99 om åtgärder inom klimatområdet och i Östersjöregionenatt medel anvisas för insatser för ny energiteknik. Den delen avpropositionen bereds av näringsutskottet. Som framgår av detanförda pågår en ständig utveckling av energipolitiken iriktning mot ett fullföljande av de mål som sätts upp iAgenda21 och överenskommelse om energipolitiken.Därmed synes syftet med yrkande2 i motion Jo2 i viss måntillgodosett, och yrkandet påkallar ingen ytterligare riksdagensåtgärd.Utskottet delar den mening som framförs i yrkande17 avmotion Jo2 om vikten av att frågan om tillgången till rentsötvatten görs till föremål för internationellt samarbete. Ikapitel18 av Agenda21 görs en bred ansats beträffandevattenproblematiken. Där behandlas bl.a. integrerad utvecklingoch förvaltning av vattenresurser, värdering och skydd avvattenreservoarer, vattenkvalitet, tillgången till dricksvattenoch sanitet samt klimatförändringarnas påverkan påvattenresurserna. Däremot har meningarna varit delade i fråganom en global ramkonvention skulle vara det mest effektiva sättetatt föra ut frågan till de länder som berörs mest avkonkurrensen om vattnet. Från svensk sida har man enligt vadutskottet erfarit snarare ansett att subregionala konferenserknutna till de gränsöverskridande flodernas (, Mekong,och , m.fl.) vattenområden skulle ha störremöjligheter att verka för en rättvis fördelning och rening avvattnet. Utskottet är med hänvisning till det anförda inteberett tillstyrka motionen i denna del.Som framhålls i motion Jo5 är arbetet i kommunerna av storvikt för uppföljningen av , liksom att kvinnornaserfarenheter av miljöarbete tas till vara och att folkrörelsernaengageras. Utskottet har i ett betänkande om naturvården(bet.3) betonat vikten av att det naturvårdsinriktade arbetetpå nivå utvärderas. Utskottet framhöll i detsammanhanget att det kan behövas särskilda insatser för attstödja och utveckla ekologisk kompetens hos kommunerna.Regeringen avser enligt vad miljöministern meddelat att skickaAgenda21 på remiss till kommunerna för att senare inbjudarepresentanter för kommunerna till en överläggning omkommunernas del i genomförandet av Agenda21. Målet bör varaatt alla kommuner tar fram en egen Agenda21 så att Sverigeskall kunna tjäna som internationell förebild. Enligthandlingsplanen bör lokala planer vara upprättade till år 1996.Utskottet utgår även från att kvinno- och ungdomsorganisationerliksom andra folkrörelser skall få del av handlingsplanen ochdärigenom ges möjlighet att delta i arbetet på att inom landetbidra till genomförandet av planen. Den organisatoriskainfrastruktur som finns i i bildningsförbund och ideellaorganisationer liksom på skolans område bör enligt utskottetsmening utgöra en fruktbar grogrund för detta arbete. anfört är ägnat att tillgodose syftet medyrkandena10, 11 och12 av motion Jo5. Någon ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av dessa motionsyrkandenpåkallas alltså ej.Internationell uppföljning, m.m.SkrivelsenRiokonferensen var ett led i en internationellförhandlingsprocess, framhåller miljöministern. Genom att lyftaupp miljö- ocn utvecklingsfrågorna på ett högt politiskt planhar förutsättningar skapats för mera effektiva multilateralaförhandlingar om dessa frågor. Det är nu angeläget att i berördainternationella organ utnyttja dessa nya möjligheter. Vid skall beslut fattas om att upprätta enkommission för hållbar utveckling (Commission on SustainableDevelopment CSD).Mot bakgrund av skrivningarna i omfinansieringsfrågorna fortsätter resursöverföringarna att varaen central punkt i relationerna mellan i- och u-länder.MotionernaDe finansieringsfrågor som är förknippade med uppföljningen avRiokonferensen är föremål för flera yrkanden i vänstermotionenJo2. I yrkande4 begärs att får i uppdrag attredovisa hur miljöskuld skall minska. Motionärernaanser att kraftåtgärder måste sättas in för att snabbt minskadet ekologiska budgetunderskottet. Regeringen har enligt derasmening inte presenterat några idéer eller visioner om hurmiljöskulden skall hanteras, än mindre minskas. Enligtyrkande5 bör göra ett uttalande om finansiering avdet internationella miljösamarbetet vid sidan avbiståndsramarna. I yrkande6 lämnas förslag till finansieringav Agenda21 med exempelvis en global miljöskatt, avgifter påolja och kol och skatt på vapenhandel. Motionärerna hävdar ävenatt miljösamarbetet med Östersjöstaterna måste bli effektivareoch få ökade resurser. bör medverka till att utvecklabiobränsleprojekt i (yrkande9). Slutligenyrkas att Miljö- och naturresursdepartementet bör medverka vidutformningen av den svenska politiken i de internationellafinansinstitutionerna (yrkande19).Enligt motion Jo5 belyser skrivelsen den nuvarande regeringensljumma intresse för de globala perspektiven och för de socialaaspekterna av dessa perspektiv. bör i ett uttalandekräva ett nytt perspektiv på de globala miljö- ochutvecklingsproblemen (yrkande5) samt hos regeringen begära enredovisning av uppföljningen av Rioprocessen med tonvikt påglobala och sociala perspektiv (yrkande7).Utskottets övervägandenAv regeringens redovisningar för UNCED framgår att frågan omfinansieringen av de åtgärder som bör vidtas av världssamhälletför att nå målet om en långsiktigt hållbar utveckling vållatoenighet. Inget förslag till text förelåg vid konferensensbörjan. Småningom nåddes överenskommelse om att genomförandet avAgenda21 i första hand bör finansieras av varje lands egnaresurser. Vidare borde det offentliga biståndet öka. Flertaletindustriländer (dock inte ) bekräftade sina åtaganden att ökasina biståndsåtaganden för att nå 0,7-procentsmålet så snart sommöjligt (bl.a. år2000). Konferensen kunde även enasom principer för ändring av den globala miljöfond (GEF) somupprättats gemensamt av , och i syfte attersätta för de extra kostnader som uppstår när de tarhänsyn till globala miljöeffekter.Som anförs i skrivelsen fortsätter resursöverföringarna attvara en central punkt i relationerna mellan i- och u-länder.Även inom i-världen kommer enligt utskottets meningfinansieringen av en anpassning till ett ekologiskt uthålligtsamhällssystem att kräva uppoffringar. Utskottet delar denmening som framförs i motion Jo2 om att nya finansieringsformerkan komma att erfordras. Som miljöministern framhållit kan detvara möjligt att omvandla delar av de militära budgetarna tillutvecklingspengar. Internationella miljöavgifter skulle kunnainföras och medlen därifrån användas till internationellabiståndsprojekt med miljöinriktning. Härigenom skulle kravet påkonkurrensneutralitet mellan rika länder kunna tillgodoses.Utskottet utgår från att regeringen i det fortsatta miljöarbetetbåde inom och utom landet noga beaktar de möjligheter somerbjuds för att finna nya finansieringsformer.Utskottet har ingen annan mening än motionärerna om detangelägna i att de baltiska länderna bör ges ett betydandebistånd. Utskottet behandlar regeringsförslag omåtgärder i bl.a. (prop. 1992/93:99). Ipropositionen erinras om att en finansieringskonferens omåterställandet av ekologiska balans kommer att ägarum . I avvaktan på långsiktiga lösningar föreslårregeringen omedelbara insatser och begär bl.a. att riksdagenanvisar 45miljoner kronor för stöd till energieffektiviseringoch utveckling av miljöanpassad energiproduktion i de trebaltiska länderna.Sveriges delegationer vid sammanträden och konferenser i olikainternationella organ tillsätts av regeringen. Utskottet utgårfrån att Miljö- och naturresursdepartementet vid behov blirrepresenterat i dessa sammanhang. Som exempel kan nämnas attdepartementet var representerat i den svenska delegationen viddet senaste i februari 1992.Vad utskottet anfört i detta avsnitt är ägnat att i betydandeutsträckning tillgodose syftet med motion Jo2 yrkandena5, 6, 9och19. Motionen bör såvitt nu är i fråga icke föranleda någotsärskilt riksdagsuttalande.Miljövårdsberedningen publicerade rapporten (SOU1992:58) Miljöskulden. En rapport om hur miljöskulden utvecklasom vi ingenting gör. I denna uppskattas miljöskuld tillomkring 260miljarder kronor. beräknas motsvarandesumma ha varit knappt hälften så stor i fast penningvärde. Detyngsta posterna finns inom områdena jordbruk, avfall ochförsurning. Utifrån de scenarier som redovisas i rapportenberäknas miljöskuld öka med ytterligare nästan7miljarder kronor . Rapporten bereds i regeringenskansli. Med hänvisning till att frågan alltså är under beredningavstyrker utskottet motion Jo2 yrkande4.Utskottet har ingen erinran mot regeringens redovisning avsitt arbete med för miljö och utveckling i deJaneiro. Som framgår av detta betänkande har uppföljningsarbetetredan påbörjats. Utskottet utgår från att uppföljningenmålmedvetet fortsätter och fullföljs. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo5 yrkandena5 och7. bör läggaregeringens skrivelse nr13 till handlingarna. beträffande sättet för uppföljningsarbetetatt avslår motion 1992/93:Jo1,2. beträffande redovisning av regeringens prioriteringaratt avslår motion 1992/93:Jo5 yrkande 9,men. (v) -- delvis3. beträffande kommission för långsiktigt hållbarutvecklingatt avslår motion 1992/93:Jo3 yrkande 1,res. 1 (s)4. beträffande förhandlingar med EGatt avslår motion 1992/93:Jo3 yrkande 2,5. beträffande internalisering av miljökostnaderatt avslår motion 1992/93:Jo4 yrkande 1,6. beträffande riktlinjer för kemikaliehanteringenatt avslår motion 1992/93:Jo2 yrkande 8,7. beträffande tidsram enligt klimatkonventionenatt avslår motionerna 1992/93:Jo2 yrkande7 och1992/93:Jo5 yrkande6,men. (v) -- delvis8. beträffande planer för reduktion av växthusgaseratt avslår motion 1992/93:Jo4 yrkande 2,9. beträffande strategi för bevarande av den biologiskamångfaldenatt avslår motionerna 1992/93:Jo2 yrkande 3 och1992/93:Jo4 yrkande6,men. (v) -- delvis10. beträffande skogspolitiken och den biologiskamångfaldenatt avslår motion 1992/93:Jo4 yrkande 7,11. beträffande inställning till konventionenatt avslår motion 1992/93:Jo5 yrkande 13,12. beträffande miljöräkenskaperatt avslår motionerna 1992/93:Jo3 yrkande 4 i dennadel och 1992/93:Jo5 yrkandena1 och2,13.