bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Detta innebär attfamiljepolitiken skall främja både valfrihet och jämställdhet mellan kvinnoroch män.Den nya familjepolitik som regeringen avser att genomföra syftar enligtregeringsförklaringen till att ge ökad valfrihet för småbarnsföräldrar, att gemer tid åt barnen och att i större utsträckning skapa rättvisa villkor föralla delar av landet. Om varje barnfamilj får möjlighet att lösa barnomsorgenpå det sätt den själv önskar skapas större trygghet. Det innebär enligtregeringen att det måste finnas barnomsorg utanför hemmet av god kvalitet fördem som vill ha det och bättre ekonomiska möjligheter för dem som så önskar attstanna hemma när barnen är små.I sitt av godkända betänkande 1991/92:SoU15 ställde sig utskottetbakom regeringens familjepolitik, eftersom den syftar till att förstärkafamiljens valfrihet. Utskottet ansåg det också angeläget att införa ettvårdnadsbidrag, så snart den statsfinansiella utvecklingen ger utrymme för det.Utskottet vidhåller denna uppfattning liksom uppfattningen i propositionenatt det är nödvändigt att säkerställa ett tillräckligt stöd för enskildaalternativ inom barnomsorgen och att skapa förutsättningar för att efterfråganpå barnomsorg utanför hemmet skall tillgodoses. Utskottet konstaterar att ettförslag till införande av vårdnadsbidrag aviseras samtidigtmed ett förslag till en utvidgad lagreglering av barnomsorgsområdet. Motion1991/92:Fi80 (kds) yrkande 2 får därmed anses tillgodosedd. Utskottet föreslåratt motionen avslås.Något konkret förslag till utformning av vårdnadsbidraget eller enfinansiering av bidraget föreligger ännu inte. Motion 1991/92:Fi83 (s) yrkande9 bör därför inte föranleda något uttalande av . Utskottet föreslåratt motionen avstyrks.I motion 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omprinciperna för effektivare barnomsorg (yrkande 15). Motionärerna anför attkostnadsutvecklingen för barnomsorg i form av daghem är oroande. Skillnaderna ikostnader mellan olika kommuner och mellan daghem i samma kommun kan varamycket stora. Kommunerna måste nu sätta kostnadseffektiviteten i förgrunden.Utskottets bedömningOmläggningen av de specialdestinerade statsbidragen syftar till attmöjliggöra för kommunerna att anpassa verksamheten till rådande ekonomiskaförhållanden och lokala förutsättningar. Genom färre detaljregler ökarmöjligheterna att utveckla olika lokala lösningar. Härigenom ökas ocksåmöjligheterna till kostnadseffektivitet. Utskottet föreslår att motion1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 15 avstyrks med hänvisning till det anförda.Bidrag till invandrar- och flyktingbarn i förskolanUtskottet har inget att erinra mot förslaget att statsbidraget tillinvandrar- och flyktingbarn i förskolan slopas per den 1 januari 1993.Bidrag till service och vårdSom en följd av äldrereformen har statsbidraget fr.o.m. kalenderåret 1992fått en ny utformning. Statsbidraget utbetalas nu i förhållande till antaletäldre i olika åldersklasser, andelen ensamboende i de högre åldrarna, kommunensglesbygdsgrad och antalet förtidspensionärer.Riksdagen beslutade om den ekonomiska regleringen till följd aväldrereformen (prop. 1990/91:150, SoU25, rskr. I samband med denekonomiska regleringen överfördes en viss del av den allmännasjukvårdsersättningen från sjukvårdshuvudmännen till kommunerna som ersättningför kommunernas övertagande av sjukhemmen. Utöver förändringen i statsbidragetgenomfördes också förändringar av skatteutjämningssystemet, systemet förmellankommunal kostnadsutjämning och skatteväxling. Målet för den samladeekonomiska regleringen är att kommunerna för skall ges täckning för detillkommande kostnader som äldrereformen för med sig.Systemet med en mellankommunal kostnadsutjämning skall för bidra tillatt ge kommunerna täckning för tillkommande kostnader till följd aväldrereformen vilka inte täcks genom övriga regleringsinstrument. År 1992omfördelas netto ca 1 400 milj. kr.Kommunalekonomiska kommittén har funnit att det inte finns anledning attsärskilt reglera omfördelningseffekter inom en mindre del av den kommunalaverksamheten. Föredraganden anser i likhet med kommittén att den särskildamellankommunala kostnadsutjämningen skall upphöra i samband med att det nyastatsbidraget träder i kraft.I propositionen föreslås att godkänner att bidraget till serviceoch vård slopas fr.o.m. . Som en konsekvens av detta föreslåsriksdagen till bidrag till service och vård för /93 anvisa ettbelopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop. 1991/92:100,bil. 6 (SoU15, rskr. 223).Riksdagen har i samband med äldrereformen beslutat om tillfälliga särskildastatliga stimulansbidrag om totalt . Dessa särskilda medelskall bl.a. användas för att stimulera utbyggnaden av gruppbostäder, tillombyggnad av sjukhem m.m. Dessa tidsbegränsade statsbidrag föreslås bibehållasoch utges enligt de principer som har beslutat om. Medlenkommer även fortsättningsvis att anvisas under femte huvudtiteln.I motion 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandeav ålderdomshem (yrkande 16). Motionärerna anför att vård på ålderdomshemär betydligt billigare än hemsjukvård. Många äldre vill dessutom gärna bo påålderdomshem. är det brist på ålderdomshemsplatser. Men outnyttjadkapacitet finns på hotell och andra byggnader som snabbt kan ändras till välfungerande ålderdomshem. Dessutom bör det finnas goda förutsättningar förprivata initiativ att driva ålderdomshem. Motionärerna yrkar vidare attriksdagen under femte huvudtiteln sänker anslaget G 1 Bidrag till service ochvård för /93 med 800 milj.kr. (yrkande 17). Motionärernaanför att eftersom ålderdomshem är billigare än hemsjukvård kan samhället spara100 . per person och år i omvårdnadsomkostnader genom att äldre erbjudsflytta till ålderdomshem. Detta innebär redan under /93 enbesparing på 800 milj.kr. (halvårseffekt).Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag att slopastatsbidraget till service och vård per . Utskottet har inteheller någon erinran mot att anslaget till Bidrag till service och vård /93 minskas med den andel av beloppet som avser bidrag förverksamheten . Utskottet anser att det ankommer på finansutskottetatt göra den närmare bedömningen av avräkningsbeloppets storlek.Utskottet konstaterar att äldrereformen innebär att kommunerna åläggs enskyldighet att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för demsom behöver det. För att stimulera en utbyggnad av omsorgen om äldre ochhandikappade anvisade i samband med äldrereformen särskilda medel förbyggande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformer och för ombyggnadav sjukhem m.m. Byggandet kan ske i såväl som enskild regi.Regeringen har i regeringsförklaringen bl.a. framhållit att den är starktmedveten om de växande problemen inom sjukvården och äldreomsorgen. Attförbättra och förändra vården är en av regeringens viktigaste uppgifter när detgäller välfärdspolitiken. Arbetet med att skapa värdiga villkor för gamla ochsjuka måste intensifieras. Det gäller bl.a. tillskapandet av ålderdomshem ochandra trygga boendealternativ för våra äldre, dagvård och gruppbostäder fördementa och rätten till ett eget rum för dem som lever på institution.Ett viktigt mål är, enligt regeringen, att öka valfriheten för patienter ochäldre. Bättre förutsättningar skall skapas för att nya former av vård ochomsorg snabbt skall kunna växa fram.Några kortsiktiga besparingar på detta område anser utskottet dock inte attdet går att göra . Utskottet föreslår att motion 1991/92:Fi42(nyd) yrkandena 16 och 17 avstyrks.Bidrag till färdtjänst, servicelinjer m.m.Statsbidraget till färdtjänst, servicelinjer m.m. utgår med i princip 35%av bruttodriftskostnaderna för färdtjänst och särskilt anpassadkollektivtrafik. Bidrag utgår enligt förordningen (1990:489) om statsbidragtill färdtjänst och särskilt anpassad kollektivtrafik. Anslaget för budgetåret1992/93 avser bidrag för verksamheten under år 1992.Kommunernas ansvar för färdtjänsten framgår av socialtjänstlagen (1980:620).I propositionen föreslås godkänna att statsbidraget slopas per den1 januari 1993.I motion 1991/92:Fi86 av m.fl. (s) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om likvärdigservice och trygghet för handikappade. Motionärerna anför att en konsekvens avdet förenklade statsbidragssystemet kan bli att skillnaderna i den kommunalaservicen ökar, t.ex. vad gäller färdtjänst och hemtjänst. Detta drabbarsärskilt hårt människor med handikapp. En ramlag som socialtjänstlagen kräverkompletteringar och preciseringar som syftar till att göra servicen likvärdigöver landet och till att den erbjuds på en sådan nivå att den tillgodoser deskiftande behov människor med olika handikapp har.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag om att slopastatsbidraget till färdtjänst, servicelinjer m.m. per den 1 januari 1993.Utskottet konstaterar att handikapputredning i sitt huvudbetänkandehar lagt fram förslag till förbättringar i färdtjänsten. Regeringen planeraratt förelägga en proposition med förslag på det handikappolitiskaområdet . De frågor som tas upp av motionärerna övervägs sålunda iregeringskansliet. Något initiativ från sida behövs därmed inte.Utskottet föreslår att motion 1991/92:Fi86 (s) avstyrks.Statsbidrag till specialpedagogiska insatser för vissa förskolebarnUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag att statsbidragettill specialpedagogiska insatser för vissa förskolebarn slopas per den 1januari 1993. Utskottet konstaterar att regeringen har för avsikt att låtasamhällets stöd till dessa barn bli föremål för uppföljning i särskild ordning.Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.Kommunalekonomiska kommittén föreslår i sitt betänkande att den allmännasjukvårdsersättningen skall minskas med det belopp som motsvarar de ekonomiskakonsekvenserna av att skatteutjämningsavgifter och avräkningsskatter avvecklas.Till bidraget skall föras medel motsvarande de specialdestinerade bidrag somavvecklas. Vidare föreslår kommittén att den årliga automatiska ökningen avkostnaderna för skatteutjämningsbidragen, som följer av att de beskattningsbarainkomsterna ökar, bör finansieras antingen genom den allmännasjukvårdsersättningen eller genom att nivån på grundgarantierna iskatteutjämningssystemet minskas.I propositionen anförs att ett genomförande fullt ut av kommitténs förslagskulle leda till att ersättningarna till vissa sjukvårdshuvudmän skulleunderstiga de ersättningar som lämnats till privatavårdgivare inom huvudmannens område och som enligt nuvarande regler dras avfrån ersättningen till sjukvårdshuvudmannen. Därför föreslås attskatteutjämningsavgiften bibehålls och avvecklas förstfr.o.m. Vidare föreslås den tillfälliga indragningen från landstingensom beslutade 1992 (prop. 1991/92:100, bil. 9, FiU29, rskr.248) återföras till landstingen , vilket innebär enförstärkning av utgiftsramen med 1 500 milj.kr. bör avsamhällsekonomiska skäl bidragen till landstingen minskas med 2300 milj.kr.Den sammanlagda utgiftsramen för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenföreslås därmed för uppgå till 6995 milj.kr.I propositionen föreslås att till bidrag till allmän sjukvård m.m.för /93 anvisar ett belopp som är 975 milj.kr. lägre än vad somföreslogs i prop. 1991/92:100, bil. 6 (SoU15, rskr. 233).För att kunna avveckla skatteutjämningsavgiften och därmed fåtill stånd att strömmen av pengar endast går från staten till landstingenskall, enligt propositionen, en översyn göras av systemet för ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. med syfte att finna en ny utformning av systemet.I motion 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökadnyttjandegrad av det fysiska kapitalet, anläggningar och utrustning inomsjukvården, vilket medför en besparing med (yrkande 14). Motionärerna anför att nyttjandegraden av anläggningar ochutrustning borde kunna öka med en femtedel. Härigenom skulle man kunna dra nerkapitalet med en femtedel.I motion 1991/92:Fi72 av m.fl. (s) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser förbättre folkhälsa, bättre arbetsmiljö, bättre rehabilitering och godsamhällsekonomi. Motionärerna hänvisar till att genom socialdemokraternaskommunalekonomiska alternativ tilldelas landstingen drygt 2 miljarder kronormer än enligt regeringens kompletteringsproposition. Detta betyder attlandstingen ges bättre förutsättningar att klara sina åtaganden inomsjukvården. Detta ökade ekonomiska utrymme bör också finansiera de relativtbegränsade merkostnader som faller på för att förverkliga detprogram för ont i ryggen som av medicinskteknologi (SBU) utarbetat. Motionärerna hänvisar till att av allasjukskrivningar i beror på ont i ryggen. Genom att tillämpa rättbehandling och åtgärda brister i arbetsmiljön kan stora samhällsekonomiskabesparingar göras. Enligt SBU kan det röra sig om besparingar på drygt 4miljarder kronor.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag till bidrag förvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Utskottet anser att detankommer på finansutskottet att göra den närmare bedömningen avavräkningsbeloppet från anslaget Bidrag till allmän sjukvård m.m.En motion (nyd) om effektivare utnyttjande av sjukhusens resurser avstyrktesav utskottet i betänkande 1991/92:SoU15 med hänvisning till att syftet medmotionen tillgodosågs av innehållet i direktiven till utredningen omsjukvårdens finansiering och organisation. Utredningsarbetet har nyligenpåbörjats. Utskottet anser det inte möjligt att på kort sikt åstadkomma debesparingar som motionärerna förutskickar.Utskottet finner i stället den i propositionen föreslagna nivån på bidragettill landstingen väl avvägd och föreslår därmed att motion 1991/92:Fi42 (nyd)yrkande 14 avstyrks.Utskottet, som i det föregående tillstyrkt propositionens förslag att avstatsfinansiella skäl minska anslaget till landstingen med 2,3 miljarder kronorför , föreslår därmed att motion 1991/92:Fi72 (s) avstyrks.BeredskapsplanläggningUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag att per den 1januari 1993 slopa det statsbidrag som utgör ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för planläggning under fred vad avser hälso- och sjukvårdi krig. Utskottet har heller inte någon erinran mot att anslaget tillDriftkostnader för beredskapslagring m.m. för /93 minskas medden andel av beloppet som avser bidrag för verksamheten under år 1993.Utskottet anser att det ankommer på finansutskottet att göra den närmarebedömningen av avräkningsbeloppets storlek.Statsbidrag till ungdomsvård och missbrukarvårdUtskottet delar uppfattningen i propositionen att ett ställningstagande tillkommunalekonomiska kommitténs förslag i denna del bör anstå till dess attregeringen tar ställning till institutionsutredningens förslag under hösten1992.Bidrag till insatser mot aidsUtskottet delar Aids-delegationens uppfattning att bidraget till insatser motaids inte bör inordnas i det generella bidraget, eftersom det är angeläget attbidraget kan initiera och trygga ett långsiktigt och effektivt hiv-preventivtarbete. Utskottet har därmed inget att erinra mot propositionens förslag attbidraget bibehålls som ett särskilt statsbidrag.Reviderad finansplan m.m.BarnbidragBarnbidragets storlekI motion 1991/92:Fi40 av m.fl. (s) yrkas att riksdagenbeslutar att barnbidraget skall höjas till . per barn och år från den1 (yrkande 3).Samma krav framförs i motion 1991/92:Fi83 av m.fl. (s)(yrkande 2).Utskottets bedömningUtskottet behandlade två motioner om höjning av barnbidragen i betänkandet1991/92:SoU15 vid behandlingen av regeringens budgetförslag för budgetåret1992/93. Utskottet anförde då att med hänsyn till det statsfinansiella ochekonomiska läget kunde utskottet inte ställa sig bakom förslagen i motionerna.Yrkandena avstyrktes.Det statsfinansiella läget ger inte utrymme för höjning av barnbidraget den 1juli 1992. Utskottet kan följaktligen inte ställa sig bakom förslagen imotionerna. Motionerna 1991/92:Fi40 (s) yrkande 3 och 1991/92:Fi83 (s) yrkande2 bör avstyrkas.Inkomstprövat barnbidrag m.m.I motion 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd) yrkas att riksdagenomedelbart enligt vad som sägs i motionen initierar en förändring avbarnbidragssystemet till ett inkomstrelaterat system som innebär att barnbidraginte utgår för barn till höginkomsttagare, vilket ger en besparing med 1,2miljarder kronor för /93 om den träder i kraft den 1 januari1993, i följd varav anslaget kan sänkas med motsvarande belopp (yrkande11).Utskottets bedömningUtskottet behandlade en likartad motion (nyd) i betänkandet 1991/92:SoU15.Utskottet redovisade då skälen för att införa allmänna, icke behovsprövade,barnbidrag (s. 69 f.). Utskottet uttalade i det aktuella betänkandetatt flera skäl talar mot att införa ett inkomst- eller behovsprövat barnbidrag.Barnbidragen bör ses som ett komplement till familjebeskattningen som innebäratt inkomsttagare med barn i huvudsak beskattas lika mycket sominkomsttagare utan barn. Det allmänna barnbidraget utjämnar skillnaderna mellandem som har barn och dem som inte har det. Det skulle vidare leda tillytterligare tröskel- och marginaleffekter om ett inkomstprövat barnbidragskulle införas genom att hela eller delar av barnbidraget skulle falla bort vidökad inkomst. Barnbidraget är också med nuvarande regler mycket enkelt ochbilligt att administrera. Vid en inkomstprövning skulle det krävas en betydandeadministration för att bestämma och betala ut bidraget. Myndigheterna skullebehöva gå igenom och kontrollera uppgifter från över en miljon barnfamiljer.Med det anförda avstyrkte utskottet den då aktuella motionen.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och föreslår att motion1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 11 avstyrks.Stockholm den 19 maj 1992På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (nyd),(), (), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Ett nytt generellt statsbidrag för kommunernaBo Holmberg, , ,, , och (alla s)anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Ett nytt generelltstatsbidrag för kommunerna som börjar med "Utskottet har" och slutar med "11avstyrks. " bort ha följande lydelse:Utskottet anser dock att propositionen inte är ett fullgott underlag för attkunna göra en helhetsbedömning av effekterna av förslagen på samhällsekonomin.Vissa förslag aviseras för behandling i kommande propositioner. En mycketbesvärande oklarhet råder om effekterna på lokal nivå. Det framgår inte avpropositionen att de skillnader i utdebitering som blir resultatet av denföreslagna statsbidragsmodellen enbart beror på skillnader i standard ocheffektivitet mellan kommunerna.Utskottet föreslår mot bakgrund av detta att reformen genomförs i två steg.En parlamentarisk beredning bör tillsättas. Denna bör ges i uppdragatt utarbeta en rättvis fördelningsnyckel för det nya statsbidraget. Somövergångsregler föreslås att statsbidraget för beräknas i huvudsakefter nu gällande regler och utbetalas efter kvittning i princip enligt denmodell som föreslås i propositionen. För kommunerna betyder detta ett samlatbidragsbelopp baserat på gällande regler och med den fria användning sompropositionen föreslår.Utskottet vill vidare framhålla att införandet av mera generellastatsbidragssystem kan under vissa omständigheter leda till negativa effekter.Det kan finnas målkonflikter i den avvägning som skall göras mellan allmännaoch enskilda intressen, hur en enskild skall kunna hävda rätten och ävenbesvära sig eller hur sanktioner skall utformas. Inte minst inomhandikappområdet måste analysen i detta avseende fördjupas. Regeringen aviserarpropositioner som bl.a. avses eliminera de här senast antydda problemen.Utskottet instämmer i att detta är nödvändigt men anser att förslagen bordeföreligga . Utskottet vill framhålla att särskild uppmärksamhet börägnas handikappsektorn och barnomsorgen. Rätten till barnomsorg ochkvalitetskraven på denna skall läggas fast i lag.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening ges regeringen till kännamed anledning av motion 1991/92:Fi84 (s) yrkandena 4--8 och 11.2. BesparingsförslagBo Holmberg, , ,, , och (alla s)anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Besparingsförslag som börjarmed "I propositionen" och slutar med "1 avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en permanent neddragning med fr.o.m.år 1993 är olämplig. Den skulle direkt skada möjligheterna att i den kommunalaverksamheten erbjuda en god service. Den minskar möjligheterna att utföra vårdoch omsorg på ett bra sätt, att genomföra utbildning med god kvalitet, och denslår mot sysselsättningen, spciellt för kvinnorna. Utskottet säger därför nejtill en neddragning.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening ges regeringen till kännamed anledning av motionerna 1991/92:Fi44 (v) yrkande 8, 1991/92:Fi83 (s)yrkande 12 och 1991/92:Fi84 (s) yrkande 1.3. Lagfäst kommunalt skattestopp för år 1993Bo Holmberg, , ,, , och (alla s)anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Lagfäst kommunalt skattestoppför som börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "14 avstyrks." bort haföljande lydelse:För år 1992 gäller ett lagstadgat kommunalt skattestopp. finns enöverenskommelse mellan staten och de båda kommunförbunden om ett frivilligtskattestopp. Enligt utskottets mening är ett lagstadgat skattestopp ett mycketallvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Ett sådant bör endasttillgripas temporärt och under korta perioder. Ett lagfäst skattestopp är inteheller motiverat med hänsyn till att det finns en frivillig överenskommelse.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening ges regeringen till kännamed anledning av motionerna 1991/92:Fi44 (v) yrkande 16, 1991/92:Fi83 (s)yrkande 11 och 1991/92:Fi84 (s) yrkande 14.4. Bidrag till barnomsorg -- vårdnadsbidragBo Holmberg, , ,, , och (alla s)anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Bidrag till barnomsorg sombörjar med "I regeringsförklaringen" och slutar med "motionen avstyrks." bortha följande lydelse:I kompletteringspropositionen aviseras att en proposition med förslag omvårdnadsbidrag skall föreläggas . Utformningen avvårdnadsbidraget är ännu inte klart, men enligt tidigare uttalanden frånsocialministern kommer vårdnadsbidraget att finansieras inom ramen förnuvarande föräldraförsäkrings- och statsbidragssystem. Det betyder att det ärde förvärvsarbetande föräldrarna som kommer att få betala för de föräldrar somvill och har ekonomiska möjlighter att med hjälp av vårdnadsbidrag stannahemma.Enligt utskottets mening skall familjepolitiken göra det möjligt att förenaoch underlätta föräldraskap och förvärvsarbete. Genom arbete, barnomsorg,föräldraförsäkring och barnbidrag skapas förutsättningar för detta. Samtidigtfrämjas också jämställdhet. Enligt utskottets mening bör vårdnadsbidrag inteinföras. Utskottet anser att föräldraförsäkringen skall byggas ut när detstatsfinansiella läget så medger.En utbyggd barnomsorg är en absolut förutsättning för jämställdhetmellan män och kvinnor. Den är också en förutsättning för att föräldrarna skallkunna förvärvsarbeta i trygg förvissning om att deras barn får en godomvårdnad. Men framför allt är god omsorg, stöd och stimulans en förutsättningför att barnen skall kunna bygga upp en beredskap för skolan och vuxenlivet.Utskottet anser mot bakgrund av det ovan sagda att en lagreglering avkommunernas ansvar för barnomsorgen skall genomföras som detgenerella statsbidraget.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening ges regeringen till kännamed anledning av motion 1991/92:Fi83 (s) yrkande 9. Motion 1991/92:Fi80 (kds)yrkande 2 föreslås avslås.5.