bet · GF01JoU20 · 1992-05-14 00:00:00 — Med hänsyntill de akuta svårigheter fiskerinäringen upplever i dagslägetär dock utskottet benäget att något minska takten i anpassningenjämfört med regeringens förslag. Utskottet återkommer i detföljande till bl.a. de problem som uppstått till följd av dendrastiskt minskade tillgången på torsk. För att i någon månstyra över fångstansträngningarna till andra fiskslag förordarutskottet att i enlighet med förslagen i motionernaJo37 yrkande 2, Jo38 yrkande 1 och Jo39 fastställernormkvantiteten för sill/strömming till 40000ton /93. Det anförda får till konsekvens attkostnadsramen i enlighet med förslaget i motion Jo38 yrkande 2bör öka med 11 milj.kr. vilka medel får disponeras urprisregleringens kassa.Utskottet delar regeringens bedömning att de medel som stårtill förfogande inom ramen för prisregleringen för fisk i störreutsträckning än bör användas för åtgärder som främjarnäringens konkurrenskraft. Regeringens förslag att öka ramen förutsättning av fisk bör godtas. Enligt vad utskottet erfaritfäster forskare stora förhoppningar vid denpågående försöksverksamheten med odling av torsk för utsättningi havet och som även beskrivs i bilagan till propositionen.Regeringens förslag är ägnat att i väsentliga delar tillgodosesyftet med motionerna Jo415 yrkande 6 och Jo676 yrkande 3. Dessapåkallar alltså ingen ytterligare åtgärd.Utskottet biträder även förslaget i propositionen att2milj.kr. bör användas för produktutveckling av sill/strömmingunder nästa regleringsår. Härigenom finns möjlighet att tillviss del tillgodose syftet med motion Jo676 yrkande6 omförädlingsindustri för fisk i . Inte heller dettayrkande påkallar något uttalande från sida.Utskottet avstyrker i detta sammanhang yrkande 7 i motionJo676 om industrilokalisering.Utskottet har stor förståelse för de krav som ställs imotionerna Jo36 (c), Jo37 (v) och Jo434 (c) om en utredning avdet svenska fiskets problem och utvecklingsmöjligheter.Yrkesfisket brottas med stora svårigheter genom atttillgången på torsk i minskat starkt och genom attpriserna på andra viktiga fångstslag som sill/strömming och laxsjunkit. Övergången till frihandel innebär attprisregleringsavgifterna tas bort, liksom även prisstödet vilketmedfört viss inkomstgaranti. En ny situation kräver nytänkande,anpassning och effektivisering av produktions- och salumetoder ien traditionell näring. Den regionala utvecklingen ärbekymmersam i den allmänt sviktande konjunkturen.Utskottet betonar att det är angeläget att även iframtiden har en vital och bärkraftig fiskerinäring. Fisket harstor betydelse för försörjningen i många regioner, och inteminst i glest bebyggda trakter. Fisk som näringsmedelrekommenderas av livsmedelsverket som god föda med hög kvalitet.Utskottet har ingen invändning mot de riktlinjer för denframtida anpassningen av fisket till ett eventuellt EG-inträdesom skisseras i propositionen. Utskottet har även erfarit attjordbruksministern aviserat en mera systematisk utredning avfiskets utvecklingsmöjligheter. En sådan utredning synesberättigad, och utskottet utgår från att den kommer attgenomföras. Därmed kommer motionärernas syfte att i väsentligmån tillgodoses. Något särskilt riksdagsuttalande med anledningav motionerna Jo36 (c), Jo37 (v) yrkande 1 och Jo434 (c) yrkande2 påkallas alltså icke.Regeringens förslag i propositionen bör således godkännas avriksdagen med de ändringar som föranleds av utskottetsställningstagande till förslagen om normkvantitet försill/strömming.Åtskilliga fiskeföretag befinner sig i akut ekonomiskttrångmål. I motionerna Jo408 (s), Jo415 (c) yrkande 3 och 4,Jo419 (kds) delvis, Jo427 (m) yrkande 4, Jo431 (m) yrkande 1,Jo434 (c) yrkande 1 och Jo676 (s) yrkande 5 begärs förslag omtemporära ekonomiska åtgärder såsom förlängd räntefrihet ochlättnader i amortering av fiskerilån m.m. Även dessa motionersynes bli tillgodosedda utan någon särskild riksdagsåtgärd.Fiskeriverket har nämligen i skrivelse föreslagitregeringen en rad åtgärder till stöd för yrkesfisket. Iskrivelsen konstaterar verket en ökad frekvens av uteblivenbetalning av fiskerilån och garantilån från fiskeriföretag runthela . Verket föreslår därför vissa lättnader ibestämmelserna för betalning av fiskerilån, nämligenAtt amorteringsfrihet och räntefrihet får lämnas med i stället för nu gällande avseendefiskerilån/fiskberedningslån;Att amorteringstiden/-planen får bestämmas till högst istället för nu gällande avseendefiskerilån/fiskberedningslån och garantilån;Att amorteringsfrihet får lämnas med avseendegarantilån utöver gällande regel att amorteringen skall börjasenast efter den första lyftningsdagen.I en riksdagsdebatt ställde sig jordbruksministernpositiv till förslag. Utskottet utgår från att deföreslagna ändringarna kommer att genomföras. Därigenom blirsyftet med motionerna tillgodosett.Utskottet finner även de motioner som innehåller yrkanden omsvensk aktivitet i de internationella förhandlingarna inomGdansk-konventionen om fisket i värda beaktande.Enligt vad utskottet erfarit har torskpopulationen nu minskat såkraftigt att forskare befarar att bortåt 60--70 %av den storvuxna torsken kommer att fiskas upp vid lekplatsernaunder årets säsong (april--juli) mot normalt ett par tiotalsprocent. Det kommer därför enligt havsfiskelaboratoriet att blinödvändigt att freda lekplatserna , om inte en hotandelångsiktig minskning av torskbeståndet skall bli verklighet. Motden bakgrunden föreligger starka motiv för att den svenskadelegationen vid höstens förhandlingar i Warszawakommissionenför fisket i kräver fredning av lekplatserna undertorskens lektid . Utskottet utgår från att så sker utanatt vidtar någon särskild åtgärd med anledning avmotion Jo415 yrkande 1.Utskottet utgår även från att de förslag som väckts imotionerna Jo427 (m) yrkande 1 och Jo676 (s) yrkande 4 ominternationell samverkan för övervakning och kontroll av fisketi resp. om internationell redskapsbestämmelse beaktasvid Warszawa-förhandlingarna utan något särskiltriksdagsuttalande.Bättre vattenmiljö är en förutsättning för fortsattframgångsrikt fiske i . Som anförs i motionernaJo431 och Jo676 måste arbetet med att komma till rätta medföroreningar intensifieras. Frågor om miljö hanterasi allmänhet av utskottet som vattenvårdsproblem. Utskottet har imånga betänkanden framhållit vikten av att verkar aktivti internationella sammanhang för att förbättra miljö.Den förändrade politiska situationen i har även medförtatt Östersjösamarbetet utvecklats . vid tillsatta internationellaarbetsgruppen framlagt en rapport om rening av de 100 svårasteutsläppskällorna till havet. Miljöministrarna i länderna runtÖstersjön har enligt vad som meddelats ikompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150) antagit en planför att återställa ekologiska balans. deltaralltså aktivt i en internationell verksamhet för att renaÖstersjöns vatten. Syftet med motionerna Jo431 yrkande 3 ochJo676 yrkande 2 synes därmed tillgosett.Riksdagen har avslagitmotionsyrkanden om inrättande av en katastroffond för fisket somskulle bispringa fiskare som drabbas av plötsligamiljöstörningar. Utskottet har därvid dels pekat på de allmännamöjligheter samhället har i sysselsättnings- och socialpolitikenatt bistå personer som råkat i svårigheter, dels framhållit attregeringen alltid har möjlighet att ingripa i enkatastrofsituation. Utskottet finner icke att motion Jo415 börföranleda något ändrat ställningstagande. Motionen avstyrkssåledes i berörd del (yrkande 2).Det åligger att utfärda sådana föreskrifter omfiskets vård och bedrivande som behövs för fisket i Sverigesfiskezon. bör avslå motion Jo417 (fp) omtrålfiskeförbud i med hänvisning till fiskeriverketsansvar.Vissa andra aktuella fiskefrågorMotionernaRedskapsbegränsningarI motionerna Jo404 (c), Jo416 (s) yrkande 1, Jo431 (m) yrkande2 och Jo439 (c) förordas sådana förändringar av fiskereglernaatt någon form av begränsning av användningen av mängdfånganderedskap införs för fritidsfisket. Motionärerna begär att fråganutreds. Bl.a. anförs att det nuvarande fisketrycket på sina hållär ohållbart ; yrkesfisket utsätts för kvotering medandet olicensierade fisket kan expandera; det bör inte längre varatillåtet att använda fiskeredskap i en omfattning som uppenbartöverstiger vad som behövs för vanligt fritids- ochhusbehovsfiske; som exempel anges där man införtvissa begränsningar av fritidsfisket. Enligt motion Jo416yrkande 2 bör även ett system med redskapsbegränsningar förbiologiskt utsatta fiskslag införas.Bevarande av de naturlekande vilda laxstammarna I motion Jo412 (nyd) yrkas på tillkännagivanden om behovetav total fredning av lax i de till hörandeuppväxtområdena i södra (yrkande 1) och ytterligarebegränsningar av fiske efter lax med mängdfångande redskap längsNorrlandskusten samt i och strax utanför älvarna (yrkande 2).Sverige bör verka för en internationell överenskommelse omfredning av laxens uppväxtområden i hela (yrkande 3)samt inleda förhandlingar med yrkesfiskets organisationom de kompensationsåtgärder som föreslås i laxutredningen (DS Jo1984:5) och som skulle möjliggöra ett yrkesfiske efter lax utanatt äventyra den naturreproducerade laxen. I motion Jo422 (v)krävs åtgärder för att säkra den naturreproducerande laxen iÖstersjön.Laxfond VänernI flera motioner framförs yrkanden om stöd till projektet, en kombinerad turist- och fiskesatsning. Imotion Jo426 (c) yrkas på en snabbutredning för att utrönaförutsättningarna för införande av en särskild fiskevårdsavgiftför fiske i . Yrkanden med likartad syftning framställs imotionerna Jo410 (kds), Jo429 (s), Jo433 (fp) yrkande 2, Jo435(kds) och Jo437 (fp). I motionerna Jo405 (fp) och Jo433 (fp)yrkande 1 ges synpunkter på fiskebestämmelserna i övervägandenRedskapsbegränsningar för fritidsfisketDet kustnära fisket med mängdfångande redskap kan i dagbedrivas med stor effektivitet från små båtar och med modernaredskap. I flera motioner påpekas att det förekommer missbruk avden fria fiskerätten, och motionärerna förespråkar införande avredskapsbegränsningar.Fisket på allmänt vatten och frifiskevatten är av hävd frittför varje svensk medborgare. har vidflera tillfällen haft anledning att ta ställning till förslag omredskapsbegränsningar vid fiske som är icke-yrkesmässigt. Senastår 1990 bekräftades dock principen att fiske på allmänt vattenoch frifiskevatten i samma utsträckning som bör varafritt för var och en. Om en begränsning av fisket är nödvändigmed hänsyn till hushållningen med fiskbeståndet skall den iförsta hand vara generell, anförde departementschefen iproposition 1989/90:123. I det fall visst utrymme ändå finns förfiske med fångstintensiva redskap och det är fråga om allmäntvatten skall sådant fiske i första hand medges den för varsförsörjning fisket är av väsentlig betydelse. Fiske med trål fårbedrivas endast av den för vars försörjning fisket är avväsentlig betydelse. I sitt av godkända betänkande(1989/90:JoU22) erinrade utskottet om att årsfiskevattensutredning uppmärksammat attkonfliktsituationer ibland uppstår till följd av konkurrens omt.ex. vissa fiskarter, fiskeplatser eller möjligheterna attsälja fångsten. Utskottet konstaterade för egen del att deproblem som behandlats av kommitté liksom även av ensenare utredning, nämligen fiskekommitté, fortfarandegör sig gällande. Utskottet var dock icke berett att föreslånågon ändring av de regler som gäller och som grundar sig påen fastighetsrätt med lång tradition och avstyrkte på dengrunden en motion om redskapsbegränsningar.Utskottet erinrar om att det inte finns något licenstvång föryrkesfiske i . Däremot förutsätter prisstöd till fisketliksom stöd enligt stödförordningen (1985:439) att fiskeföretagsom åtnjuter stöd innehar licens för yrkesfiske.Enligt vad utskottet erfarit har bestämmelser om begränsningav fritidsfiskares mängdfångande redskap (högst sex fastafiskeredskap eller rörliga nät) införts i . Dessafritidsfiskare har även att betala en avgift om . per årmedan fritidsfiskare med handredskap betalar en avgift om 100kr. Medlen används till finansiering av fiskevårdandeåtgärder, främst utsättning av fisk.Utskottet delar den mening som framförs i motionerna.Riksdagen bör alltså begära att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag om begränsningar av husbehovs- ochfritidsfiskares redskapsinsatser vid fiske med mängdfånganderedskap på frifiskevatten och allmänt vatten. Vad utskottetanfört bör med anledning av motionerna Jo404, Jo416yrkandena 1 och 2, Jo431 yrkande 2 och Jo439 som sin mening geregeringen till känna.Bevarande av de naturlekande vilda laxstammarnaMed anledning av motionerna Jo412 och Jo422 får utskottetframhålla följande.Fisket efter lax och frågan om bevarandet av de vildalaxstammarna i har under en följd av år varitföremål för överväganden i . I samband med behandlingenav EFTA-överenskommelsen om fisket belystes fråganingående (prop. 1989/90:123, JoU22 s. 22--24). Utskottet anfördei det sammanhanget att "laxfisket bör utformas så att det intehotar de naturreproducerande stammarna och så att derasgenetiska mångfald bevaras. Alla fiskande har ett gemensamtansvar för att medverka till att rädda den naturreproducerandelaxen. Det är nödvändigt att vidta ytterligare effektivaåtgärder för att skydda den. Åtgärderna måste beröra såväl älv-och kustfisket som det traditionella havsfisket.Ansträngningarna att få till stånd internationell reglering avhavsfisket efter lax bör fortsätta. "Utskottet har erfarit att en arbetsgrupp inom fiskeristyrelseni PM föreslagit totalförbud för laxfiske meddrivlinor och drivnät i och samt iÖstersjön . Vidare föreslogs fiskeförbudlängs kusterna med fasta redskap resp. totalt fiskeförbud undervissa tider. Åtgärderna borde följas upp genom internationellaöverenskommelser om motsvarande fiskeförbud i övrigaÖstersjöstaters vatten. Arbetsgruppens förslag har dock avvisatsav resp. styrelse i ett paromgångar.För närvarande och finns det enligt samstämmigauppgifter gott om lax i . Huvuddelen utgörs avindivider som odlats och satts ut av kraftbolagen efterkompensationsodlingar enligt meddelade vattendomar. Samtidigthar antalet laxar som leker fritt i deoutbyggda älvarna och vilka skall svara för den genetiskavariationen i framtidens laxbestånd minskat radikalt. Vid deninledningsvis omnämnda uppvaktningen framhölls att naturlaxenklassas som hänsynskrävande (kategori 4) i den lista överhotade svenska ryggradsdjur som och databankenför hotade arter tagit fram. Vissa populationer bedöms t.o.m.som akut hotade (kategori1).Merparten av laxfisket bedrivs som havsfiske iuppväxtområdena. En stor del av fångsten utgörs av ickefullvuxna fiskar. Från såväl ekonomisk som ekologisk synpunkt ärdet mera rationellt att fånga fisken när den vid tre, ålder, storväxt och med hög kvalitet söker sig tillbakatill sin hemälv för lek. Det har visats i en försöksverksamhetsom finansierats med prisregleringsmedel att man genom s.k.fördröjd utsättning på lämpliga platser nära land kan få denodlade laxen att återvandra till utsättningsplatsen. Genomlämpligt utformade restriktioner för havs-, kust- och älvfisketbör det enligt finnas förutsättningar att rädda devilda laxstammar som fortfarande existerar.Ett skäl till viss passivitet i fråga om reglering avlaxfisket ansågs vara, att fisket bl.a.öster om (i den s.k. vita zonen) skedde utan någon somhelst reglering. Sedan överenskommelse träffats med dåvarandeSovjetunionen om uppdelning av zonen mellan och Sovjetbedömde utskottet att det skulle bli lättare att att nåresultat inom Gdanskkonventionens ram som säkrar laxensfortlevnad (1988/89:JoU2).Utskottet vill för sin del framhålla att har ett stortansvar för laxens fortlevnad i . Angelägenhetenatt skydda kvarvarande naturreproducerande laxbeståndunderstryks, vilket framhölls av dåvarandejordbruksministern, av att laxreproduktionen i andraÖstersjöländer i stor utsträckning upprätthålls på artificiellväg och är beroende av svenskt avelsmaterial om ett lämpligtgeninnehåll skall kunna behållas hos materialet (prop.1984/85:143). Vad regeringen anförde och vadutskottet anfört i frågan i bl.a. de avsnitt som här citerats ärfortfarande giltigt. Utskottet anser alltså att åtgärder snarastbör vidtas för att få stopp på den pågående utarmningen av devilda naturlekande populationerna. Regeringen bör enligtutskottets mening intensifiera de förhandlingar som i omgångarpågått för att få till stånd överenskommelser medandra i detta syfte. Åtgärder bör vidtas förreglering av laxfisket i den svenska fiskezonen. ärdet angeläget att fiskerinäringens intressen i laxfisketbeaktas, och att kompensation kan erbjudas, exempelviskompensationsfiske vid fiskeplatser dit den "fördröjt utsatta"laxen söker sig. Det bör enligt utskottets mening vara enuppgift för regeringen att tillsammans med ansvariga myndighetervidta de mått och steg som är möjliga och önskvärda i dettasyfte. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo412och Jo422 bör som sin mening ge regeringen till känna.Laxfond VänernUtskottet har behandlatfrågan om stöd till "Laxfond ". Utskottet har isammanhanget framhållit det angelägna i att de naturligastammarna bevaras (i första hand Gullspångslax ochGullspångsöring, Klarälvslax och Klarälvsöring men även stammari de mindre åarna). I sitt av godkända betänkande1990/91:JoU25 framhöll utskottet att en reform för finansieringav angelägna fiskevårdsåtgärder vilken innefattade införande avallmän fiskevårdsavgift även borde komma Laxfond tilldel. har sedermera beslutat att icke införa allmänfiskevårdsavgift (prop. 1991/92:100, JoU12, rskr. 212).Utskottet har erfarit att Stiftelsen satt uppsom mål att bygga upp en grundfond om 90 milj.kr. Stiftarna --kommunerna -- beräknas enligt stiftelsen bidra med 30 milj.kr.,staten med 30 milj.kr. och näringslivet med 30 milj.kr. Fondenskall utnyttjas för att bygga upp ett turistfiske, och manräknar med att även yrkesfisket skall gynnas.Utskottet har vidare erfarit att en avelsstation för denstorväxta och åtråvärda Gullspångslaxen nu är under uppförandemed medel som vederbörande kraftbolag ställt till förfogande.Därmed kan det långsiktiga bevarandearbetet för Gullspångslaxensoch Gullspångsöringens genetiska status intensifieras.Utskottet finner de motioner beaktansvärda vari förordas etteventuellt införande av en särskild fiskevårdsavgift för Vänern.Med hjälp av denna skulle den statliga delen avlaxfondsprojektet kunna finansieras. Enligt utskottets meningbör en snabbutredning tillkallas om fiskevårdsfrågorna i Vänernmed sikte på införande av en särskild fiskevårdsavgift. anfört bör med anledning av motionernaJo410, Jo426, Jo429, Jo433 yrkande 2, Jo435 och Jo437 som sinmening ge regeringen till känna.Utfärdande av lokala fiskevårdsbestämmelser åliggerfiskeriverket resp. vederbörande länsstyrelser. Fiskeriverkethar utfärdat förslag till föreskrifter om ändring iföreskrifterna (FIFS 1984:15) om fisket efter lax, öring och ålsamt om trålfisket i . Utskottet ser inget skäl förriksdagen att göra något uttalande om dessa föreskrifter ochavstyrker motionerna Jo405 och Jo433 yrkande 2. beträffande svenska fiskerättigheter m.m.att avslår motion 1991/92:Jo427 yrkandena 2 och 3,2. beträffande normkvantiteten för sill/strömmingatt med anledning av propositionen samt medanledning av motionerna 1991/92:Jo37 yrkande 2, 1991/92:Jo38yrkande 1 och 1991/92:Jo39 fastställer normkvantiteten försill/strömming till 40000ton för /93,3. beträffande kostnadsramenatt med anledning av propositionen samt med bifalltill motion 1991/92:Jo38 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna att kostnadsramen för prisregleringen /93 bör få ökas med högst 11000000kr.utöver det belopp som förordas i propositionen,4. beträffande utsättning av fiskatt avslår motionerna 1991/92:Jo415 yrkande 6 och1991/92:Jo676 yrkande 3,5. beträffande produktutvecklingatt avslår motion 1991/92:Jo676 yrkande 6,6. beträffande industrilokaliseringatt avslår motion 1991/92:Jo676 yrkande 7,7. beträffande utredning av det svenska fisketsutvecklingsmöjligheteratt avslår motionerna 1991/92:Jo36, 1991/92:Jo37yrkande 1 och 1991/92:Jo434 yrkande 2,8. beträffande regeringens förslag i övrigtatt i de frågor som ej omfattas av mom. 2 och 3medger att för tiden --regleringav priserna på fisk m.m. jämte vad därmed hänger samman samtanvändningen av medel får ske enligt de grunder som förordats ipropositionen,9. beträffande vissa kreditlättnaderatt avslår motionerna 1991/92:Jo408, 1991/92:Jo415yrkandena 3 och 4, 1991/92:Jo419, 1991/92:Jo427 yrkande 4,1991/92:Jo431 yrkande 1, 1991/92:Jo434 yrkande 1 och1991/92:Jo676 yrkande 5,10. beträffande fredning av torskens lekplatseratt avslår motion 1991/92:Jo415 yrkande 1,11. beträffande internationell samverkan för övervakning ochkontrollatt avslår motion 1991/92:Jo427 yrkande 1,12. beträffande internationell redskapsbestämmelseatt avslår motion 1991/92:Jo676 yrkande 4,13. beträffande intensifierat miljösamarbeteatt avslår motionerna 1991/92:Jo431 yrkande 3 och1991/92:Jo676 yrkande 2,14. beträffande katastrofskydd för fiskerinäringenatt avslår motion 1991/92:Jo415 yrkande 2,15. beträffande trålfiskeförbud i avslår motion 1991/92:Jo417,16. beträffande begränsning av redskapsinsatseratt med anledning av motionerna 1991/92:Jo404,1991/92:Jo416, 1991/92:Jo431 yrkande 2 och 1991/92:Jo439 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. beträffande bevarande av de naturlekande vildalaxstammarnaatt med anledning av motionerna 1991/92:Jo412 och1991/92:Jo422 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. beträffande särskild fiskevårdsavgift för Vänernatt med anledning av motionerna 1991/92:Jo410,1991/92:Jo426, 1991/92:Jo429, 1991/92:Jo433 yrkande 2,1991/92:Jo435 och 1991/92:Jo437 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,19. beträffande föreskrifter om fiskets vård ochbedrivandeatt avslår motionerna 1991/92:Jo405 och1991/92:Jo433 yrkande 1.Stockholm den 14 maj 1992På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), DanEricsson i (kds), (nyd), (), (), (), ()och ().