bet · GG01FiU2 · 1992-12-02 00:00:00 — Utskottetvill i sammanhanget också understryka det som sägs i proposition 36 om attmetoden kan sägas slå lika för alla kommuner och landsting, eftersom den äroberoende av skattekraft, utjämningsbidragets storlek och skatteuttag. Den ärockså administrativt enkel att hantera.Neutraliseringen av effekterna av sänkta arbetsgivaravgifter har tagits upp inågra motioner. Utskottet vill i anslutning därtill betona att den valdametoden är neutral i förhållande till den produktionsform som den enskildakommunen väljer. Utskottet anser också att det är värdefullt att de samladeeffekterna av beslutade och föreslagna åtgärder kan regleras i ett sammanhangpå det sätt som föreslås i propositionerna. Detta har enligt utskottet ettbetydande egenvärde för såväl stat som kommun.Utskottet har erfarit att de i proposition 129 föreslagna förändringarna närdet gäller avgifter inom äldre- och handikappomsorgen nu skall träda i kraftden i stället för . De belopp som skall reglerasmellan staten och kommunsektorn bör därför jämkas till för kommuner, landstingresp. landstingsfria kommuner 739, 398 resp. per invånare.Med hänvisning till vad finansutskottet här anfört tillstyrker utskottet --med de ändringar som ovan redovisats -- propositionernas förslag i här berörddel och avstyrker motionerna Fi77 (kds), Fi78 (v) och Fi79 (s).Övergången till de nya systemenProposition 36I enlighet med riksdagsbeslutet om den kommunala ekonomin skallslutavräkningen av kommunalskattemedel som betalas ut under år 1993räknas av mot följande poster:de ökade utbetalningar av kommunalskattemedel som är en följd av attutbetalningssystemet läggs om och skattemedlen beräknas på ett senareskatteunderlag (nivåförändringen),de minskade statsinkomster som beror på att avräkningsskatten helt slopasredan år 1993 och att nivån på avräkningsskatten är högre och1994 jämfört med den långsiktiga nivå som kvittats ut när storleken på det nyautjämningsbidraget fastställts,den periodiseringseffekt som uppstår när statsbidragssystemet läggs om.I propositionen föreslås att periodiseringseffekten fastställs till för kommunerna och för landstingen.Avdragen föreslås ske kollektivt för kommunerna och landstingen.Återstående belopp fördelas till de enskilda kommunerna och landstingen iförhållande till den slutavräkning var och en skulle ha fått enligt det gamlasystemet. Enligt de prelimiära beräkningar som redovisas i propositionen skullekommunerna få behålla och landstingen av slutavräkningen.Proposition 123I propositionen föreslås att en förändring görs i den lagreglering förövergången till ett nytt utbetalningssystem som föreslagits i proposition 36.Det gäller den del av förslaget som rör minskningen av utbetalningar som följerav att utbetalningssystemet läggs om (nivåförändringen).Nivåförändringen är bl.a. beroende av de åtgärder som påverkarskatteunderlaget och som föreslås regleras i proposition 123. För att det inteskall bli en dubbel reglering måste enligt propositionen en nedjustering görasav nivåförändringen. Nedjusteringen skall enligt förslaget uppgå till för kommunerna och för landstingen.MotionenI motion Fi2 av () föreslås att det i samband med skiftetav utbetalningssystem skall införas ett särskilt övergångsbidrag. Bidragetskall enligt motionären betalas ut för att säkerställa att beslutfrån om neutralitet ur såväl likviditets- som verksamhetssynpunktuppfylls.I motionen hävdas att drabbas synnerligen hårt av det nyautbetalningssystemet. Det uppges att slutavräkningen innebär ettinkomstbortfall och en försämrad likviditet med , vilketskulle motsvara av totala intäkt av skatter och bidragför . Verksamheten kommer enligt motionären att i hög grad påverkas avdetta inkomstbortfall. Resultatet av det nya utbetalningssystemet skullesåledes strida mot uttalande om att skiftet skall ske påett för kommunerna neutralt sätt ur såväl likviditets- som verksamhetssynpunkt.Utskottets bedömningUtskottet är medvetet om att införandet av ett nytt utbetalningssystemövergångsvis kan medföra ett antal problem. finns en bred samsynmellan stat och kommun när det gäller behovet av en nyordning. Utskottetuttalade i samband med sin behandling av frågan (1991/92:FiU29 s.29--30) att det är av grundläggande vikt att omläggningen ger ett iförhållandet mellan staten och kommunsektorn neutralt utfall ur såvällikviditets- som verksamhetssynpunkt. konstaterade utskottet att detvalda förfaringssättet leder till en engångseffekt på kommunernasbalansräkningar. Utskottet vill ånyo understryka vad utskottet anförde vidsamma tillfälle om att det är väsentligt att regeringen i sina överläggningarmed företrädare för kommunsektorn följer upp de balansräkningseffekter somförändringarna får för kommunerna.Enligt utskottets mening följer den föreslagna övergångslösningen i alltväsentligt de riktlinjer som har angivits. Utskottet vill också pekapå att inga kommuner eller landsting genom de kollektiva avdragen får vidkännasen negativ slutavräkning. Den valda metoden innebär nämligen att alla kommunererhåller av sin slutavräkning. Med det anförda avstyrker utskottetdärför det särskilda övergångsbidrag som föreslås i motion Fi2 av () och tillstyrker propositionernas båda förslag till lag om slutavräkning avkommunalskattemedel för . Det av utskottet samordnade förslaget till lagåterfinns som bilaga 3 till detta betänkande.Det kommunala skattestoppetProposition 36Riksdagen beslutade att förlänga det gällande kommunalaskattestoppet till att även avse . I sambanddärmed anmälde finansministern att det kunde finnas kommuner, landsting,församlingar eller kyrkliga samfälligheter som till följd av skattestoppetskulle kunna hamna i en akut ekonomisk kris. I sådant fall kunde frågan i sistahand hanteras i särskild ordning genom att regeringen föreslog en lagändringsom gav utrymme för skattehöjning. I propositionen föreslås nu ett sådantundantag för i län.MotionernaI motion Fi3 av m.fl. (s) ställs krav på att den gällandelagen om kommunalt skattestopp skall upphävas. Enligt motionärerna kan de skäloch omständigheter för en höjning som förts fram och som accepterats avregeringen säkerligen förebäras av många. Rättviseskäl talar därför för attskattestoppet bör upphävas generellt.Ett lagstadgat kommunalt skattestopp är ett mycket allvarligt ingrepp i denkommunala självstyrelsen. Ett sådant bör enligt motionärerna endast tillgripastemporärt och under korta perioder. Ett långsiktigt skattestopp innebär därförett oacceptabelt ingrepp i självstyrelsen. Ett skattestopp hindrar också enkommun från att arrangera verksamheten på det sätt den önskar och kan tvingafram en låneekonomi som snabbt leder till ohållbara förhållanden.Även i motion Fi1 av m.fl. (v) tas skattestoppsfrågan upp. Imotionen följer upp sitt ställningstagande sominnebar ett nej till regeringens förslag att förlänga det kommunalaskattestoppet.I motion Fi22 av (-) tas de kommunalekonomiska frågornaupp med anledning av de åtgärder som föreslås i proposition 1992/93:50 för attstabilisera den svenska ekonomin. Enligt motionären är en av möjligheterna attklara lågkonjunkturen att öka utrymmet för de kommunala verksamheterna. Av detskälet bör också det kommunala skattestoppet hävas. Det innebär en inskränkningi den kommunala självständigheten som inte är acceptabel.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att beslutade att förlänga detkommunala skattestoppet till att även gälla för . I det sammanhangetgjordes en avvägning mellan det nationella behovet av samhällsekonomisk balansoch den kommunala självstyrelsens intressen. Utskottet uttalade vid dettatillfälle att förlängningen av skattestoppet kunde accepteras även om ettsådant givetvis innebar en viss tillfällig begränsning av det kommunalasjälvbestämmandet. Utskottet finner inte anledning att ändra sittställningstagande på denna punkt.Vad nu är fråga om är ett undantag från det generella skattestoppet.Regeringen föreslår att så skall ske genom en särskild lag om undantag från dengällande lagen. Utskottet delar regeringens bedömning att Fröskogs pastoratuppfyller de krav på särskilda omständigheter som kan berättiga till ett sådantundantag. Utskottet noterar att lagen getts en sådan utformning attden inte utan medgivande ger utrymme för ytterligare undantag frånskattestoppet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi1 (v) yrkande 3 i denna del,Fi3 (s) yrkande 4 och Fi22 (-) yrkande 1 och tillstyrker propositionensförslag. beträffande avslag på proposition 36att avslår motionerna 1992/93:Fi1 yrkandena 1, 2 och 3 i denna delsamt 1992/93:Fi3 yrkandena 1--3,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande kommunernas skatte- och bidragsinkomsteratt riksdagendels med bifall till proposition 1992/93:36 mom. 3 antar av utskottet ibilaga 3 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1992:670) omstatligt utjämningsbidrag till kommuner,dels antar de i proposition 1992/93:36 mom. 1, 2 och 6 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i lagen (1992:341) om ändring i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt,m.m.,b) lag om ändring i lagen (1992:652) om ändring i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt,m.m.,c) lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning avskatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner ochförsamlingar,3. beträffande ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektornatt riksdagendels antar det i proposition 1992/93:36 mom. 7framlagda förslaget till lag om upphävande av lagen (1991:1148) ommellankommunal kostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskap förservice och vård för äldre och handikappade,dels med bifall till proposition 1992/93:123 mom. 2 och med avslag påmotionerna 1992/93:Fi77, 1992/93:Fi78 och 1992/93:Fi79 antar av utskottet ibilaga 3 framlagt förslag till lag med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel ,res. 2 (s)men. (v) - delvis4. beträffande övergången till de nya systemenatt med bifall till proposition 1992/93:123 mom. 1 och medanledning av proposition 1992/93:36 mom. 4samt med avslag på motion 1992/93:Fi2 antar av utskottet i bilaga 3framlagt förslag till lag om slutavräkning av kommunalskattemedel för ,5. beträffande det kommunala skattestoppetatt med avslag på motionerna1992/93:Fi1 yrkande 3 i denna del, 1992/93:Fi3 yrkande 4 och 1992/93:Fi22yrkande 1 antar det i proposition 1992/93:36 mom. 5 framlagda förslaget tilllag om undantag från lagen (1992:672) om begränsning av kommuners rätt att taut skatt för år 1993.res. 3 (s)den 2 december 1992På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), (), LarsTobisson (m), (), Per (), Tom (),(), (), Bo G Jenevall (nyd), (), (), (), (), AlfEgnerfors (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Avslag på proposition 36 (mom. 1), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med"vill" och på s. 8 slutar med "2 och 3" bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att propositionen innebär en uppföljning av vårensriksdagsbeslut om den kommunala ekonomin. Regeringen redovisar förslag tilllagregleringar för det nya utjämningsbidraget till kommunerna och för ett nyttutbetalningssystem för kommunalskattemedel.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi3 (s) att riksdagenbör avslå propositionen och hos regeringen begära ett nytt förslag tillstatsbidrag till kommunerna och till utbetalning av kommunalskattemedel. mening lider förslagen till tekniska lösningar av sådana brister attde inte bör godtas av . När det gäller utjämningssystemet är detytterst otillfredsställande att inte de rikaste kommunerna omfattas avsystemet. Detta måste givetvis rättas till när ett nytt statsbidragssystemutarbetas.Utskottet vill också peka på att regeringen avstått från att fullföljariksdagens beställning , då det bl.a. uttalades att riksdagenfortlöpande bör få en uppföljning av förändringarna i den kommunalaverksamhetens finansiering. Utskottet anser att bristen på analys av effekternaav de fattade besluten och konsekvenserna av de nu framlagda förslagen äranmärkningsvärd. bör ej acceptera ett så bristfälligtbeslutsunderlag.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på proposition 36att med bifall till motion 1992/93:Fi3 yrkandena 1--3 och medanledning av motion 1992/93:Fi1 yrkandena 1, 2 och 3 i denna del avslårproposition 1992/93:36 samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn (mom.3), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med"Utskottet vill" och på s. 11 slutar med "och Fi79 (s)" bort ha följandelydelse:Utskottet instämmer i den grundläggande principen att kommuner och landstinginte bör åläggas nya uppgifter utan att de får möjlighet attfinansiera dessa med annat än höjda skatter. Enligt utskottets mening är detemellertid tveksamt om den ekonomiska reglering som föreslås i propositionenföljer denna princip. Det är inte möjligt att bedöma om principen hartillämpats.Enligt utskottets uppfattning måste den ekonomiska regleringen bygga på etträttvisebegrepp och inte ha så stora inslag av schabloner som förslagen ipropositionen har. Om ett belopp skall återföras till staten skall det motsvarakostnadsminskningen inom resp. kommun av den skattefinansierade verksamheten.För den affärsdrivande verksamheten bör ingen reglering ske.Utskottet vill peka på att en betydande orättvisa kommer att uppstå genom attavräkningen för sänkningen av arbetsgivaravgifter och särskild löneskattföreslås baseras på antalet invånare i kommunen. Det är enligt utskottetuppenbart att antalet invånare inte samvarierar med den på propositionens sättkorrigerade lönedelen i den kommunala verksamheten. Metoden är därförotillfredsställande.Med hänvisning till det anförda menar utskottet att den i propositionenföreslagna metoden inte kan godtas. Utskottet avstyrker därför proposition1992/93:123 och tillstyrker motion Fi79 (s).dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektornatt riksdagendels antar det i proposition 1992/93:36 mom. 7framlagda förslaget till lag om upphävande av lagen (1992:1148) ommellankommunal kostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskap förservice och vård för äldre och handikappade,dels med bifall till motionerna 1992/93:Fi78 och 1992/93:Fi79 samt medanledning av motion 1992/93:Fi77 avslår proposition 1992/93:123 mom. 2,3. Det kommunala skattestoppet (mom.5), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "propositionens förslag" bort haföljande lydelse:Riksdagen beslutade att förlänga det kommunala skattestoppet till attäven gälla för . Enligt utskottets mening är ett långvarigt skattestoppett oacceptabelt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Ett sådant bör endasttillgripas temporärt och under korta perioder. Utskottet anser därför att lagenom begränsning av kommuners rätt att ta ut skatt bör upphöra att gälla.I proposition 36 föreslås en särskild lag om undantag från den gällandekommunala skattebegränsningen. Ett pastorat ges rätt att utan hinder av detkommunala skattestoppet få höja sin skatt. Utskottet menar att de skäl somanges för undantaget säkerligen kan åberopas av många. Rättviseskäl talarsåledes för att skattestoppet generellt bör upphävas. Det kan ocksåifrågasättas om den föreslagna undantagslagen uppfyller de krav på generalitetsom vi normalt ställer på lagstiftning. Enligt utskottets mening bordelagförslaget ha underställts Lagrådet för prövning.Med det anförda avstyrker utskottet propositionens förslag och tillstyrkermotion Fi3 (s) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande det kommunala skattestoppetatt riksdagendels med bifall till motionerna 1992/93:Fi1 yrkande 3 i denna del,1992/93:Fi3 yrkande 4 och 1992/93:Fi22 yrkande 1 beslutar anta följandeFörslag tillLag om upphävande av lagen (1992:672) om begränsning av kommuners rätt att taut skatt för år 1993Härigenom föreskrivs att lagen (1992:672) om begränsning av kommuners rättatt ta ut skatt för upphör att gälla.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.dels avslår proposition 1992/93:36 mom. 5.Meningsyttring av suppleantMeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Johan () anför:Jag anser att såväl proposition 36 som proposition 123 bör avslås avriksdagen.Riksdagen beslutade om ett nytt utjämningssystem för kommunerna ochen ny utbetalningsordning av kommunalskatt. drogs 7,5 miljarderkronor in från kommunsektorn. De följdförslag som regeringen nu presenterar iproposition 36 innebär sammantaget att ett krångligt och svåröverskådligtsystem skapas. Detta är betänkligt inte minst ur kommunaldemokratisk synvinkel.Enligt vår mening bör en parlamentarisk utredning tillsättas med uppgift attutreda om de nuvarande finansiella restriktionerna för kommunerna ochlandstingen är förenliga med den kommunala självstyrelsens principer.Förslagen i proposition 123 är i huvudsak effekter av en rad beslutade ochföreslagna åtgärder som rör kommuner och landsting och som vi motsatt oss. Ikonsekvens därmed avslår vi förslagen att återföra ca frånkommunsektorn.För att undvika ytterligare nedskärningar och kvalitetssänkningar inomsjukvård, skola, barnomsorg och äldrevård kräver också attbeslutet att dra in7,5 miljarder upphävs. bör det nuvarande kommunala skattestoppetslopas.Med hänvisning till vad jag här har redovisat anser jagdels att utskottets hemställan under 1 och 3 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på proposition 36att med bifall till motion 1992/93:Fi1 yrkandena 1, 2och 3 i denna del och med anledning av motion 1992/93:Fi3 yrkandena 1--3avslår proposition 1992/93:36 samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,3. beträffande ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektornatt med bifall till motion 1992/93:Fi78 och med anledningav motionerna 1992/93:Fi77 och 1992/93:Fi79 avslår propositionerna1992/93:36 mom. 7 och 1992/93:123 mom. 2,dels att utskottets hemställan under mom. 5 bort vara likalydande medreservation 3.I proposition 36 framlagda lagförslag I proposition 123 framlagda lagförslagBilaga 2Av utskottet framlagda lagförslagBilaga 31Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:670) om statligt utjämningsbidrag till kommunerHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:670) om statligtutjämningsbidrag till kommunerdels att nuvarande 4 och 5 samt 6--11 §§ skall betecknas 5 och 6 samt10--15 §§,dels att 2 och 3 samt de nya 5, 6, 11 och 12 §§ skall ha följandelydelse,dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 4 och 7--9 §§, avföljande lydelse,dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen skall införas fem nyapunkter, 4--8, av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§I denna lag förstås medbidragsår det år under vilket bidraget utbetalas,uppräkningsfaktor den uppräknat skatteunderlagfaktor som används för antalet skattekronor enligtatt fastställa uppräknat skattemyndighetens beslutskatteunderlag för enligt 4kap. 2§bidragsåret och som taxeringslagen (1990:324) omårligen fastställs taxering till kommunalenligt 7§, inkomstskatt året före bidragsåret för en kommun multiplicerat meduppräknat skatteunderlag uppräkningsfaktorerna,antalet skattekronor enligt enligt 4§ lagen (1965:269)skattemyndighetens beslut med särskildaenligt 4kap. 2§ bestämmelser om kommuns ochtaxeringslagen (1990:324) om annan menighets utdebiteringtaxering till av skatt, m.m.,inkomstskatt året förebidragsåret för en omräknat uppräknatkommun multiplicerat med skatteunderlag antaletuppräkningsfaktorn, skattekronor enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2§ taxeringslagen om taxering till inkomstskatt under bidragsåret för en kommun multiplicerat med uppräkningsfaktorn för bidragsåret enligt 4§ lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., slutligt skatteunderlag antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut enligt 4kap. 2§ taxeringslagen om taxering till inkomstskatt året efter bidragsåret för en kommun,uppräknad medelskattekraft uppräknad medelskattekraftantalet skattekronor enligt antalet skattekronor enligtskattemyndighetens beslut skattemyndighetens beslutenligt 4kap. 2§ enligt 4kap. 2§taxeringslagen om taxering taxeringslagen om taxeringtill inkomstskatt till inkomstskattför riket per för riket perfolkbokförd invånare den folkbokförd invånare den1 oktober året före året förebidragsåret multiplicerat bidragsåret multipliceratmed uppräkningsfaktorn, med uppräkningsfaktorerna, enligt 4§ lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., omräknad uppräknad medelskattekraft antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut under bidragsåret enligt 4kap. 2§ taxeringslagen om taxering till inkomstskatt för riket per folkbokförd invånare året före bidragsåret multiplicerat med uppräkningsfaktorn för bidragsåret enligt 4§ lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., slutlig medelskattekraft antalet skattekronor enligt skattemyndighetens beslut året efter bidragsåret enligt 4kap. 2§ taxeringslagen om taxering till inkomstskatt för riket per folkbokförd invånare året före bidragsåret,garantiskatteunderlag det garantiskatteunderlag detantal skattekronor som antal skattekronor sommotsvarar den uppräknade motsvarar den uppräknademedelskattekraften medelskattekraftenmultiplicerat med antalet multiplicerat med antaletfolkbokförda folkbokfördakommuninvånare den 1 kommuninvånare den 1oktober året året förebidragsåret och med ett bidragsåret och med ettprocenttal, som procenttal (garantinivå),fastställs av regeringen, som fastställseller den myndighet regeringen av regeringen, eller denbestämmer, myndighet regeringen bestämmer, omräknat garantiskatteunderlag det antal skattekronor som motsvarar den omräknade uppräknade medelskattekraften multiplicerad med antalet folkbokförda kommuninvånare året före bidragsåret och med ett procenttal (omräknad garantinivå), som fastställs av regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, slutligt garantiskatteunderlag det antal skattekronor som motsvarar den slutliga medelskattekraften multiplicerad med antalet folkbokförda kommuninvånare året före bidragsåret och med ett procenttal (slutlig garantinivå), som fastställs av regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer,tillskott av skatteunderlag omräknat tillskott avdet antal skattekronor varmed skatteunderlag det antaldet uppräknade skattekronor varmed detskatteunderlaget understiger omräknade uppräknadegarantiskatteunderlaget, skatteunderlaget understiger det omräknade garantiskatteunderlaget, slutligt tillskott av skatteunderlag det antal skattekronor varmed det slutliga skatteunderlaget understiger det slutliga garantiskatteunderlaget. 3§För kommun vars För kommun varsuppräknade skatteunderlag uppräknade skatteundelagunderstiger understigergarantiskatteunderlaget garantiskatteunderlagetberäknas ett grundbelopp. beräknas ett grundbelopp.Grundbeloppet motsvarar Grundbeloppet motsvarartillskottet av skatteunderlag tillskottet av skatteunderlagmultiplicerat med den multiplicerat med denskattesats som skattesats som årligenfastställs enligt 7§. fastställs enligt 11§. För kommun vars omräknade uppräknade skatteundelag understiger det omräknade garantiskatteunderlaget beräknas ett omräknat grundbelopp. Det omräknade grundbeloppet motsvarar det omräknade tillskottet av skatteunderlag multiplicerat med den skattesats som fastställs för bidragsåret enligt 11§. För kommun vars slutliga skatteundelag understiger det slutliga garantiskatteunderlaget beräknas ett slutligt grundbelopp.