bet · GF01FiU29 · 1992-05-27 00:00:00 — Ifortsättningen föreslås utbetalningarna ske det år skatten avseroch inte som i dagens system senare.Ett nytt generellt statsbidrag för kommunernaI propositionen föreslås att tolv av de nuvarandespecialdestinerade statsbidragen till kommunerna avskaffas ochersätts av ett nytt generellt statsbidrag för kommunerna. Detsärskilda systemet för mellankommunal kostnadsutjämning, sominfördes med anledning av äldrereformen, föreslås upphöra vidsamma tidpunkt som ett nytt statsbidragssystem träder i kraft.Skatteutjämningsavgifterna och avräkningsskatten föreslåsavskaffas . Rundgången av pengar mellan stat ochkommun upphör därmed.Det nya s.k. utjämningsbidraget består av tre delar: ett bidrag för utjämning av kommunernas skatteinkomster upptill en generell garantinivå, uttryckt som andel av en uppräknadmedelskattekraft, tillägg till resp. avdrag från bidraget på grund avopåverkbara skillnader i strukturella förhållanden samt ett tillägg för befolkningsminskning.I propositionen föreslås övergångsregler för åren 1993 och1994 för att begränsa omfördelningseffekterna av det nyautjämningsbidraget.En expertgrupp föreslås tillsättas för attvidareutveckla systemet med avseende på utjämning avstrukturkostnader. Gruppen skall lägga fram förslag i sådan tidatt förändringen kan träda i kraft den 1 januari 1995.Förändringar för landstingenFör landstingen föreslås att sex specialdestinerade bidragavvecklas liksom skatteutjämningsavgiften och avräkningsskatten.Under år 1993 kvarstår dock en reducerad skatteutjämningsavgift.År 1993 återbetalas den tillfälliga indragningen frånlandstingen som görs år 1992.Motioner om ett nytt generellt statsbidragI motion 1991/92:Fi44 av m.fl. (v) anförs attnär regeringens politiska inriktning är att krympa den kommunalasektorn är det nödvändigt att ha ett behovsinriktat generelltstatsbidrag som ges till kommunerna sektorsvis och attstatsmakterna därmed får stå till svars för varresursneddragningarna skall ske. Vidare anförs att förslagettill ett nytt generellt statsbidrag inte kan genomföras utifrånnu föreliggande underlag, utan att en ny kommitté bör tillsättasför att framlägga ett mer genomarbetat förslag som även utgårfrån mer realistiska ekonomiska förutsättningar. bör1992 års statsbidrag utgå sektorsvis.I enlighet med det ovan sagda hemställs att avslårregeringens förslag till ett nytt generellt statsbidragssystem(yrkande 13) samt att begär att regeringentillsätter en ny utredning med uppgift att lämna förslag tillett nytt behovsinriktat generellt statsbidragssystem som kanträda i kraft (yrkande 14).I motion 1991/92:Fi84 av m.fl. (s) anförsatt Socialdemokraterna säger ja till principen om ett samlatstatsbidrag till kommunerna, men underkänner denfördelningsnyckel och det direkta genomförande som regeringenföreslagit. En ny fördelningsnyckel bör arbetas fram av enparlamentarisk kommitté. Som övergångsregler föreslås bl.a. attstatsbidraget för beräknas i huvudsak efter nu gällanderegler och utbetalas efter kvittning i princip enligt den modellför ett nytt bidrag som föreslås i propositionen. För kommunernabetyder detta ett samlat bidragsbelopp baserat på gällanderegler och med den friare användning som propositionen föreslår,men med andra övergångsregler. I motionen anförs vidare attmöjligheten att målstyra, följa upp och utvärdera blir alltviktigare. Införandet av mera generella statsbidragssystem kanunder vissa omständigheter leda till negativa effekter. Det kanfinnas målkonflikter i den avvägning som skall göras mellanallmänna och enskilda intressen, hur en enskild skall kunnahävda rätten och även besvära sig eller hur sanktioner skallutformas. Inte minst inom handikappområdet måste analysen idetta avseende fördjupas. Rätten till barnomsorg ochkvalitetskraven på denna bör läggas fast i lag. Vidare är detangeläget att följa utvecklingen inom skolans område.Mot bakgrund av det ovan sagda yrkar motionärerna attriksdagen dels bör godkänna principerna för och omläggningentill ett nytt statsbidragssystem i enlighet vad som anges imotionen (yrkande 4), dels beträffande avvecklingen avstatsbidrag och avgifter i fråga om kommuner godkänna vad somanges i motionen (yrkande 5). bör vidare godkännaförslagen till ett nytt generellt statsbidrag i enlighet medmotionens förslag (yrkande 6), godkänna priciperna förfördelning av statsbidrag och övergångsreglerna enligtmotionens förslag (yrkande 7) och godkänna förslagen tillavveckling av angivna statsbidrag och avgifter i fråga omlandstingen i enlighet med motionens förslag (yrkande 8).Vidare föreslås ge regeringen till känna vad som imotionen anges beträffande målstyrning, uppföljning ochutvärdering (yrkande 11).I motion 1991/92:Fi92 av () yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition 1991/92:150 del II.Motionären anför att kommunalekonomiska kommitténs förslag harvarit svårt att analysera och frågetecknen har varit många. Förvissa kommuner blir omställningen svår. Motionären hänvisar tillde konsekvenser som skulle uppstå för kommun omförslaget antogs av . Reformen bör, enligt motionären,inte genomföras nu utan utredas på nytt.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i propositionen att kommunernaskall ges större handlingsfrihet när det gäller verksamhetensutformning samt prioriteringen mellan olika verksamhetsområden.Den kommunala verksamheten kan därmed bedrivas på etteffektivare sätt. Den statliga regleringen av den kommunalaverksamheten skall minskas, och de krav som statsmakternaställer på kommunsektorn skall i första hand regleras genomlagstiftning.Ett nytt generellt statsbidrag utan detaljreglering gerkommunerna förutsättningar att kunna anpassa sin verksamhet tillrådande ekonomiska förhållanden och lokala förutsättningar.Utskottet har mot bakgrund av detta inget att erinra motpropositionens förslag att ett nytt generellt statsbidrag införsfr.o.m. Utskottet föreslår därmed att motionerna1991/92:Fi44 (v) yrkandena 13--14 och 1991/92:Fi92 (v) avstyrks.Utskottet har heller ingen erinran mot principerna för det nyastatsbidragssystemet och de övergångsregler som föreslås för attåren 1993 och 1994 begränsa omfördelningseffekten av det nyautjämningsbidraget. Utskottet delar uppfattningen ipropositionen att bidraget skall vara ett komplement tillkommunernas skatteinkomster och utgå oberoende av vilkenverksamhet som kommunerna bedriver. skall skillnaderna iskatteuttag spegla skillnader i service, avgifter ocheffektivitet. Mot bakgrund av det ovan sagda finner utskottetinte anledning att ytterligare gå in på förslagen i motion1991/92:Fi84 (s) yrkandena 4--8. Utskottet föreslår attyrkandena avstyrks.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att dagensstyrning via statsbidrag inte bör ersättas av annandetaljreglering av verksamheten. Däremot krävs en precisering avde resultatkrav som staten ställer på verksamheten. Den statligauppföljningen bör avse resultaten av verksamheten och intemetoderna att uppnå resultaten. Statsmakterna bör följa upp ochutvärdera verksamheten inom olika sektorer såsom hälso- ochsjukvård, äldreomsorg, barnomsorg, skola m.m. Utskottet delarvidare föredragandens uppfattning att kommuner och landstinginom ramen för sitt ansvar kommer att åtgärda de eventuellabrister och försummelser som uppmärksammas.Utskottet noterar vidare att i propositionen aviseras enproposition med förslag om en lagreglering avkommunens ansvar för barnomsorgen liksom ett förslag tillvårdnadsbidrag.Mot bakgrund av det ovan sagda föreslår utskottet att motion1991/92:Fi84 (s) yrkande 11 avstyrks.BesparingsförslagI propositionen föreslås statsbidragen till kommuner ochlandsting av samhällsekonomiska skäl minskas med sammanlagt 7,5miljarder kronor . Föredraganden anför vidare attdet inte finns utrymme för att utlova någon uppräkning avstatsbidragen . Kommuner och landsting bör utgåfrån att det nya statsbidraget kommer att utvecklas mycketrestriktivt --1995.I motion 1991/92:Fi44 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att minska statsbidragentill kommuner och landsting med fr.o.m. år1993 (yrkande 8).I motion 1991/92:Fi83 av m.fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den föreslagna indragningen avstatsbidrag till kommunerna inte genomförs (yrkande 12).I motion 1991/92:Fi84 av m.fl. (s) yrkasavslag på att minska bidraget till kommuner och landsting med7,(yrkande 1).Utskottets bedömningI propositionen framhålls att huvuduppgiften för regeringensekonomiska politik är att öka tillväxt- och utvecklingskraften iekonomin och att lägga grunden för en god konkurrenskraft och envaraktigt låg inflationstakt. Denna inriktning förutsätter bl.a.att de skyddade sektorerna hålls tillbaka så att det finns etttillräckligt utrymme för de konkurrensutsatta delarna avekonomin att växa. Vidare förutsätter det en stram finanspolitikbaserad på en restriktiv prövning av offentliga utgifter ochmålet att skapa finansiell balans i den offentliga sektorn underen konjunkturcykel.Vidare anförs att det för finns ett finansielltutrymme för kommunerna att bibehålla en oförändrad real nivå påde totala utgifterna jämfört med . Genom det nyastatsbidragssystemet, avregleringen, omfattande utnyttjandeav anbudskonkurrens m.m. erbjuds möjligheter till ökadproduktivitet. Utskottet har mot bakgrund av detta förståelseför behovet att i dagens samhällsekonomiska läge görabesparingar även på bidragen till kommuner och landsting.Utskottet biträder propositionens förslag. Det ankommer påfinansutskottet att inom den av propositionen angivna ramen göraden närmare bedömningen av fördelningen av de olika beloppen.Utskottet föreslår därmed att motionerna 1991/92:Fi44 (v)yrkande 8, 1991/92:Fi83 (s) yrkande 12 och 1991/92:Fi84 (s)yrkande 1 avstyrks.Lagfäst kommunalt skattestopp för år 1993I propositionen anförs att med hänsyn till det ekonomiskaläget och i syfte att begränsa det kommunala skatteuttaget bördet kommunala skattestoppet förlängas. Ett lagfäst kommunaltskattestopp föreslås för . Föredraganden anför att detkan finnas kommuner som kan hamna i en akut svår ekonomisksituation. Om så skulle vara fallet får i sista hand fråganhanteras i särskild ordning genom att regeringen föreslårriksdagen en lagändring som ger utrymme för skattehöjningar.I motion 1991/92:Fi44 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag till kommunalskattestopp(yrkande 16). Motionärerna anför att det är den kommunalasjälvstyrelsens hörnsten att kommunerna själva får bestämmautdebiteringsnivå utifrån sina egna ambitioner.I motion 1991/92:Fi83 av m.fl. (s) yrkasatt ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att det föreslagna lagfästa skattestoppet för kommunerna integenomförs (yrkande 11).I motion 1991/92:Fi84 av m.fl. (s) yrkasatt avslår förslaget om lag om begränsning avkommunernas rätt att ta ut skatt för (yrkande 14).Motionärerna anför att genom lagstiftning upprätthållalångvariga kommunala skattestopp inte är förenligt med deras synpå självstyrelse. finns en överenskommelsemellan staten och de båda kommunförbunden om ett frivilligtskattestopp. Ett lagfäst skattestopp för är enligtmotionärerna inte motiverat.Utskottets bedömningMot bakgrund av vad utskottet tidigare uttalat om behovet avatt skapa förutsättningar för tillväxt- och utvecklingskraft iekonomin har utskottet inte någon erinran mot förslaget attgenom lagstiftning förlänga skattestoppet för kommunerna tillatt omfatta även . Utskottet föreslår att motionerna1991/92:Fi44 (v) yrkande 16, 1991/92:Fi83 (s) yrkande 11 och1991/92:Fi84 (s) yrkande 14 avstyrks.Förslag inom socialutskottets ansvarsområdeBidrag till barnomsorgStatsbidraget har till syfte att stödja och stimulerautbyggnad av barnomsorg i form av öppen förskola, deltidsgrupp,daghem, kommunala familjedaghem, fritidshem och öppenfritidsverksamhet. Statsbidrag lämnas även till andra änkommuner som driver daghem och fritidshem. Bidraget infördesursprungligen för att stimulera kommunerna att bygga utbarnomsorgen. Bidraget har efter hand kommit att bli ett direktstöd till kommunerna. Statsbidrag lämnas enligt förordningen1987:860 (ändrad senast 1991:1973).Statsbidrag har i princip endast lämnats för etableradebarnomsorgsformer som definierats på visst sätt. Olika lokalalösningar har därför inte kunnat erhålla statsbidrag. Samtidigthar statsbidraget utgjort en viss garanti för verksamhetenskvalitet.I propositionen föreslås godkänna att statsbidragettill barnomsorg slopas per . För attsäkerställa ett tillräckligt stöd till enskilda alternativ ochockså skapa förutsättningar för att efterfrågan på barnomsorgutanför hemmet skall tillgodoses krävs, enligt föredraganden, enutvidgad lagreglering av kommunernas ansvar på detta område.Regeringen har därför för avsikt att återkomma till riksdagenunder med förslag om en utvidgad lagreglering avbarnomsorgsområdet samt med ett förslag om vårdnadsbidrag.Som en konsekvens av slopandet av bidraget per den 1 januari1993 föreslås till bidrag till barnomsorgen /93 anvisa ett belopp som är . lägreän vad som föreslagits i prop. 1991/92:100, bil. 6 (SoU15, rskr.223).I motion 1991/92:Fi80 av () yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvad syftet med en eventuell lagreglering av barnomsorgen skallvara (yrkande 2). Motionären anför att familjepolitikenskall underlätta för föräldrar att själva välja den vård ochfostran av barnen och den arbetsfördelning som passar dem ochbarnen bäst. Det avgörande måste vara vad som är bäst för barnenoch föräldrarna och inte i första hand vad som ärsamhällsnyttigt. En eventuell lagreglering av barnomsorgsområdetmåste därför ha sin utgångspunkt i att ekonomiskaförutsättningar skall skapas för dem som önskar vårda barnen ihemmet när de är små. Någon lagreglering enbart för det som kallas barnomsorg är inte möjligt, om det ärrättvisa man avser att skapa.I motion 1991/92:Fi83 av m.fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett avvisande av införandet avvårdnadsbidrag (yrkande 9). Motionärerna anför att det nustår helt klart, efter uttalanden från socialministern, attfinansieringen av vårdnadsbidraget uteslutande kommer attbelasta nuvarande föräldraförsäkrings- och statsbidragssystem.Det betyder, enligt motionärerna, att det är de arbetandeföräldrarna som kan räkna med att få betala för de föräldrar somvill -- och har ekonomiska möjligheter -- att med hjälp av ettvårdnadsbidrag stanna hemma.Utskottets bedömningUtskottet, som i det föregående tillstyrkt propositionensförslag till nytt generellt statsbidragssystem, har inget atterinra mot propositionens förslag att statsbidraget tillbarnomsorg slopas per och inordnas i ettgenerellt bidrag. Utskottet har heller ingen erinran mot attanslaget Bidrag till barnomsorg för /fastställt minskas med den andel av beloppet som avserbidrag för verksamhet . Utskottet anser att detankommer på finansutskottet att göra den närmare bedömningen avavräkningsbeloppet.I regeringsförklaringen anförs att familjepolitiken skallunderlätta för föräldrarna att själva välja den vård och fostranav barnen och den arbetsfördelning som passar dem och barnenbäst. Detta innebär att familjepolitiken skall främja bådevalfrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män.Den nya familjepolitik som regeringen avser att genomförasyftar enligt regeringsförklaringen till att ge ökad valfrihetför småbarnsföräldrar, att ge mer tid åt barnen och att i störreutsträckning skapa rättvisa villkor för alla delar av landet. Omvarje barnfamilj får möjlighet att lösa barnomsorgen på det sättden själv önskar skapas större trygghet. Det innebär enligtregeringen att det måste finnas barnomsorg utanför hemmet av godkvalitet för dem som vill ha det och bättre ekonomiskamöjligheter för dem som så önskar att stanna hemma när barnen ärsmå.I sitt av godkända betänkande 1991/92:SoU15 ställdesig utskottet bakom regeringens familjepolitik, eftersom densyftar till att förstärka familjens valfrihet. Utskottet ansågdet också angeläget att införa ett vårdnadsbidrag, så snart denstatsfinansiella utvecklingen ger utrymme för det.Utskottet vidhåller denna uppfattning liksom uppfattningen ipropositionen att det är nödvändigt att säkerställa etttillräckligt stöd för enskilda alternativ inom barnomsorgen ochatt skapa förutsättningar för att efterfrågan på barnomsorgutanför hemmet skall tillgodoses. Utskottet konstaterar att ettförslag till införande av vårdnadsbidrag aviseras till hösten1992 med ett förslag till en utvidgad lagreglering avbarnomsorgsområdet. Motion 1991/92:Fi80 (kds) yrkande 2 fårdärmed anses tillgodosedd. Utskottet föreslår att motionenavslås.Något konkret förslag till utformning av vårdnadsbidrageteller en finansiering av bidraget föreligger ännu inte. Motion1991/92:Fi83 (s) yrkande 9 bör därför inte föranleda någotuttalande av . Utskottet föreslår att motionenavstyrks.I motion 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principerna för effektivare barnomsorg(yrkande 15). Motionärerna anför att kostnadsutvecklingenför barnomsorg i form av daghem är oroande. Skillnaderna ikostnader mellan olika kommuner och mellan daghem i samma kommunkan vara mycket stora. Kommunerna måste nu sättakostnadseffektiviteten i förgrunden.Utskottets bedömningOmläggningen av de specialdestinerade statsbidragen syftartill att möjliggöra för kommunerna att anpassa verksamheten tillrådande ekonomiska förhållanden och lokala förutsättningar.Genom färre detaljregler ökar möjligheterna att utveckla olikalokala lösningar. Härigenom ökas också möjligheterna tillkostnadseffektivitet. Utskottet föreslår att motion 1991/92:Fi42(nyd) yrkande 15 avstyrks med hänvisning till det anförda.Bidrag till invandrar- och flyktingbarn i förskolanUtskottet har inget att erinra mot förslaget att statsbidragettill invandrar- och flyktingbarn i förskolan slopas per den 1januari 1993.Bidrag till service och vårdSom en följd av äldrereformen har statsbidraget fått en ny utformning. Statsbidraget utbetalasnu i förhållande till antalet äldre i olika åldersklasser,andelen ensamboende i de högre åldrarna, kommunens glesbygdsgradoch antalet förtidspensionärer.Riksdagen beslutade om den ekonomiska regleringentill följd av äldrereformen (prop. 1990/91:150, SoU25, rskr.384). I samband med den ekonomiska regleringen överfördes enviss del av den allmänna sjukvårdsersättningen frånsjukvårdshuvudmännen till kommunerna som ersättning förkommunernas övertagande av sjukhemmen. Utöver förändringen istatsbidraget genomfördes också förändringar avskatteutjämningssystemet, systemet för mellankommunalkostnadsutjämning och skatteväxling. Målet för den samladeekonomiska regleringen är att kommunerna för skall gestäckning för de tillkommande kostnader som äldrereformen för medsig.Systemet med en mellankommunal kostnadsutjämning skall för år1992 bidra till att ge kommunerna täckning för tillkommandekostnader till följd av äldrereformen vilka inte täcks genomövriga regleringsinstrument. omfördelas netto ca 1 400milj. kr.Kommunalekonomiska kommittén har funnit att det inte finnsanledning att särskilt reglera omfördelningseffekter inom enmindre del av den kommunala verksamheten. Föredraganden anser ilikhet med kommittén att den särskilda mellankommunalakostnadsutjämningen skall upphöra i samband med att det nyastatsbidraget träder i kraft.I propositionen föreslås att godkänner att bidragettill service och vård slopas fr.o.m. . Som enkonsekvens av detta föreslås till bidrag till serviceoch vård för /93 anvisa ett belopp som är1 . lägre än vad som föreslagits i prop. 1991/92:100,bil. 6 (SoU15, rskr. 223).Riksdagen har i samband med äldrereformen beslutat omtillfälliga särskilda statliga stimulansbidrag om totalt 5,5miljarder kronor. Dessa särskilda medel skall bl.a. användas föratt stimulera utbyggnaden av gruppbostäder, till ombyggnad avsjukhem m.m. Dessa tidsbegränsade statsbidrag föreslåsbibehållas och utges enligt de principer som tidigarehar beslutat om. Medlen kommer även fortsättningsvis att anvisasunder femte huvudtiteln.I motion 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av ålderdomshem (yrkande16). Motionärerna anför att vård på ålderdomshem är betydligtbilligare än hemsjukvård. Många äldre vill dessutom gärna bo påålderdomshem. är det brist på ålderdomshemsplatser. Menoutnyttjad kapacitet finns på hotell och andra byggnader somsnabbt kan ändras till väl fungerande ålderdomshem. Dessutom bördet finnas goda förutsättningar för privata initiativ att drivaålderdomshem. Motionärerna yrkar vidare att underfemte huvudtiteln sänker anslaget G 1 Bidrag till service ochvård för /93 med 800 milj.kr. (yrkande 17).Motionärerna anför att eftersom ålderdomshem är billigare änhemsjukvård kan samhället spara . per person och år iomvårdnadsomkostnader genom att äldre erbjuds flytta tillålderdomshem. Detta innebär redan under /93 enbesparing på 800 milj.kr. (halvårseffekt).Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag attslopa statsbidraget till service och vård per den 1 januari1993. Utskottet har inte heller någon erinran mot att anslagettill Bidrag till service och vård för /93 minskasmed den andel av beloppet som avser bidrag 1993. Utskottet anser att det ankommer påfinansutskottet att göra den närmare bedömningen avavräkningsbeloppets storlek.Utskottet konstaterar att äldrereformen innebär att kommunernaåläggs en skyldighet att inrätta särskilda boendeformer förservice och omvårdnad för dem som behöver det. För att stimuleraen utbyggnad av omsorgen om äldre och handikappade anvisaderiksdagen i samband med äldrereformen särskilda medel förbyggande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformer ochför ombyggnad av sjukhem m.m. Byggandet kan ske i såväl kommunalsom enskild regi.Regeringen har i regeringsförklaringen bl.a. framhållit attden är starkt medveten om de växande problemen inom sjukvårdenoch äldreomsorgen. Att förbättra och förändra vården är en avregeringens viktigaste uppgifter när det gällervälfärdspolitiken. Arbetet med att skapa värdiga villkor förgamla och sjuka måste intensifieras. Det gäller bl.a.tillskapandet av ålderdomshem och andra trygga boendealternativför våra äldre, dagvård och gruppbostäder för dementa och rättentill ett eget rum för dem som lever på institution.Ett viktigt mål är, enligt regeringen, att öka valfriheten förpatienter och äldre. Bättre förutsättningar skall skapas för attnya former av vård och omsorg snabbt skall kunna växa fram.Några kortsiktiga besparingar på detta område anser utskottetdock inte att det går att göra . Utskottetföreslår att motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkandena 16 och 17avstyrks.Bidrag till färdtjänst, servicelinjer m.m.Statsbidraget till färdtjänst, servicelinjer m.m. utgår med iprincip av bruttodriftskostnaderna för färdtjänst ochsärskilt anpassad kollektivtrafik. Bidrag utgår enligtförordningen (1990:489) om statsbidrag till färdtjänst ochsärskilt anpassad kollektivtrafik. Anslaget för budgetåret1992/93 avser bidrag för verksamheten under år 1992.Kommunernas ansvar för färdtjänsten framgår avsocialtjänstlagen (1980:620).I propositionen föreslås godkänna att statsbidragetslopas per den 1 januari 1993.I motion 1991/92:Fi86 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om likvärdig service och trygghet förhandikappade. Motionärerna anför att en konsekvens av detförenklade statsbidragssystemet kan bli att skillnaderna i denkommunala servicen ökar, t.ex. vad gäller färdtjänst ochhemtjänst.