bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Medavseende på att den överhettning på fastighetsmarknaden som motiveradehöjningen inte längre föreligger föreslås att fastighetsskatt skall utgå medden tidigare lägre skattesatsen -- yrkande 26.Enligt motion Fi65 av m.fl. (s) får en avskaffadfastighetsskatt för kommersiella lokaler inte så positiva effekter påfastighetsmarknaden som regeringen hävdar. Enligt motionärernas mening kan detifrågasättas om staten genom att ge stora särskilt riktade skattelättnaderskall rädda fastighetsägare och andra placerare från konsekvenserna av debeslut som visat sig förlustbringande. Med hänvisning härtill avvisasregeringens förslag om sänkt fastighetsskatt på lokalhyreshus -- yrkande 22.Fastigheter som huvudsakligen utnyttjas som samlingslokaler är enligt motionFi65 (s) befriade från fastighetsskatt. Enligt motionärerna har dock upplåtelseav sådana lokaler till kommun i vissa fall i skatterättslig mening kommit attbetraktas som kommersiellt utnyttjande. Fastigheten har härigenom belastats medfastighetsskatt. Mot bakgrund härav föreslås att icke-kommersiellt utnyttjandeav samlingslokaler inte skall föranleda att fastighetsskatt utgår -- yrkande36.Enligt motion Fi81 av och () innebär dagensregler problem för vissa hyresfastigheter som innehåller såväl lokaler sombostäder. Beroende på fördelningen mellan lokaler och bostäder ger dagensgränsdragningsregler enligt motionärernas mening ett oacceptabelt utfall förvissa fastigheter. Med hänvisning härtill förordas att reglerna skall utformasså att fastighetsbeskattningen blir likartad för olika fastighetstyper.Fastighetsskatten på andra fastigheter än kommersiella bör enligt motionFi101 av i (nyd) yrkande 1 ses över. Dessutom böråtgärder vidtas för att sänka fastighetsskatten i dessa fall. Enligt förslagetbör det uppdras åt regeringen att återkomma med förslag i frågan under hösten1992.Skatteutskottet anför i sitt yttrande att det tidigare inte har funnitstillräckliga skäl för att prioritera en sänkning av fastighetsskatten pålokalhyreshus framför vissa andra angelägna skattesänkningar. Utvecklingen påfastighetsmarknaden har dock medfört allvarliga problem somminskas genom det förslag som regeringen nu lägger fram. Det bör framhållas attförslagen i motionerna inte kan anses utgöra realistiska alternativ medmärkbara förbättringar.Med det anförda tillstyrker skatteutskottet propositionen i denna del ochavstyrker motion Fi65 (s) i här angivna delar.Ställningstagandet innebär att yrkande 36 i motion Fi65 (s) angåendesamlingslokaler blir tillgodosett utan särskild åtgärd från sida.Skatteutskottet avstyrker därför detta yrkande.Socialdemokraterna i skatteutskottet avstyrker i en avvikande meningpropositionens förslag och tillstyrker motion Fi65 (s) i berörda delar.Som framgår av propositionen kommer regeringen att redovisa enöversyn av fastighetsskattens tekniska utformning. Den detaljfråga som tas uppi motion Fi81 (m) angår fastigheter med blandad användning och kommer attbehandlas i detta sammanhang. Med hänvisning härtill avstyrker skatteutskottetäven denna motion.I motion Fi101 (nyd) återkommer krav om en allmän sänkning avfastighetsskatten. har vid sin tidigare prövning avmotsvarande yrkanden hänvisat till att dessa frågor bör prövas först i sambandmed bostadspolitiken i övrigt. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt och avstyrkermotionen.Ledamoten för Ny demokrati i skatteutskottet tillstyrker motion Fi101 i enavvikande mening.Bostadsutskottet behandlar i sitt yttrande (1991/92:BoU6y) bl.a. fråganom slopande av fastighetsskatten för hyreshusenhet som huvudsakligen består avlokaler.Som framhålls i kompletteringspropositionen är syftet med att slopafastighetsskatten att motverka värdefallet på fastigheter med kommersiellalokaler och härigenom bidra till en ökad stabilitet i fastighetssektorn ochkreditsystemet. Även enligt bostadsutskottets mening finns det i rådande lägepå fastighetsmarknaden anledning att vidta åtgärder som bidrar till en ökadstabilitet. Regeringens förslag tillstyrks. Förslagen i Vänsterpartietspartimotion Fi44 yrkande 25 samt i motion Fi65 (s) yrkande 22 avstyrks.Bostadsutskottets ställningstagande ovan innebär att förslaget iVänsterpartiets partimotion Fi44 yrkande 26 om en återgång till den tidigaregällande skattesatsen för lokalhyreshus liksom förslaget i motion Fi65 (s)yrkande 36 om fastighetsskatten för samlingslokaler saknar aktualitet.Motionsyrkandena avstyrks.Socialdemokraterna i bostadsutskottet avstyrker i en avvikande meningpropositionens förslag och tillstyrker motion Fi65 (s) i berörda delar.När det gäller den i motion Fi81 (m) aktualiserade frågan omfastighetsskatten för vissa fastigheter som innehåller såväl lokaler sombostäder vill bostadsutskottet anföra följande. Som redovisas ikompletteringspropositionen har frågan aktualiserats dels av ien skrivelse till regeringen, dels av fastighetsskatteutredningen i betänkandetSOU 1992:11 Fastighetsskatt. I propositionen aviserar regeringen också sinavsikt att efter avslutad remissbehandling och sedvanlig beredning iregeringskansliet återkomma till med förslag i sådan tid atterforderliga ändringar kan gälla . Resultatet av det pågåendeutredningsarbetet bör avvaktas. Motionerna avstyrks av bostadsutskottet.Mot bakgrund av det i motion Fi101 (nyd) yrkande 1 framlagda förslaget om enöversyn av fastighetsskatten vill bostadsutskottet erinra om att frågoravseende fastighetsskattens framtida utformning m.m. är föremål föröverväganden i bl.a. med utgångspunkt i de förslag som lagtsfram av fastighetsskatteutredningen. Utskottet är med hänvisning härtill inteberett förorda ytterligare utredningsinsatser med den allmänt utformadeinriktning som förs fram i motionen. Motionsyrkandet avstyrks.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än den skatte- ochbostadsutskotten anfört. Utskottet tillstyrker därmed propositionens förslagoch avstyrker motionerna Fi44 (v) yrkandena 25 och 26, Fi65 (s) yrkandena 22och 36, Fi81 (m) samt Fi101 (nyd) yrkande 1.BudgetpolitikenBudgetutvecklingen /90--1992/93Underskottet i statsbudgeten fortsätter att öka. För innevarande budgetår harunder loppet av underskottet successivt justerats uppfrån 5,5 till . För nästa budgetår räknade man i åretsfinansplan med ett underskott på . väntas dettaunderskott i stället bli , dvs. drygt 30 miljarder kronorstörre. Försvagningen är i allt väsentligt föranledd av att man justerat ned inkomsterna med 37 miljarder kronor.Till en del, ca , beror inkomstminskningen på att detfaktiska utfallet av olika skatter för blev lägre än vad man räknademed i finansplanen. Inkomstbortfallet förklaras också till ca 17 miljarderkronor av de kommunalekonomiska förslag som presenteras ikompletteringspropositionen och som innebär att kommunernas avgifter tillstaten begränsas som statsbidragen till kommunerna minskas. En annanviktig orsak är den betydligt lägre pris- och löneökningstakten som i sig ärmycket positiv, men som på kort sikt sänker statsinkomsterna med ca 12miljarder kronor. Slutligen har den något svagare reala tillväxten föranlettatt inkomstberäkningarna justerats ned med ca 3 miljarder kronor.Mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93 ökar således det redovisadebudgetunderskottet eller med närmare 35miljarder kronor. Regelmässigt redovisas i budgetpropositionen och ikompletteringspropositionen den s.k. underliggande budgetutvecklingen, vilketär ett sätt att försöka belysa mer varaktiga utvecklingstendenser. Detunderliggande saldot framkommer om det redovisade saldot korrigeras förengångsvisa effekter och andra tillfälliga åtgärder. Mellan de båda budgetårenökar detta saldo med till 132,3 miljarder kronor.Skillnaden mellan det underliggande saldot och det redovisade saldot /93 uppgår till och förklaras bl.a. av entilltänkt, engångsvis indragning från delpensionsfonden som enligt regeringensursprungliga planer skulle uppgå till , av en snarlikindragning från arbetslivsfonden på , av Vattenfallsbolagisering som i engångsinleveranser och stämpelskatter väntas tillförastatsbudgeten , av periodiseringseffekter av olikaskatteförslag som sammanlagt ger ett tillskott på samt avavskattningen av företagens reserver som detta budgetår uppgår till 6,0miljarder kronor.Annorlunda uttryckt skulle således statsbudgeten under /93 hauppvisat ett underskott på utan dessa mer eller mindretillfälliga förstärkningar.Tabell 8. Budgetsaldo för budgetåren 1989/90--1992/93Miljarder kronor resp. procentandelar av BNP1989/90 1990/91 1991/92 1992/93Inkomster 401,6 403,5 416,5 381,8Andel av BNP (%) 31,2 28,8 29,1 26,0Utgifter exkl.statsskuldräntor 334,4 377,0 422,8 414,6Andel av BNP (%) 26,0 26,9 29,5 28,2Statsskuldräntor 63,7 61,0 61,3 69,0Redovisat budgetsaldo 3,4 -34,5 -67,6 -101,8Andel av BNP (%) 0,3 -2,5 -4,7 -7,1Underliggande budgetsaldo -29,3 -81,6 -132,3Andel av BNP (%) -2,1 -5,7 -9,0De snabbt försvagade statsfinanserna är en följd av den rådandelågkonjunkturen. Paradoxalt nog ger också nedgången i inflationen upphov temporär budgetförsvagning eftersom den leder till minskadestatsinkomster, medan effekterna på statsutgifterna blir märkbara först i ettsenare skede. Ett kraftigt ökat hushållssparande har via minskad konsumtion ochminskade momsintäkter också bidragit till att statens finanser försvagats.Den förda budgetpolitikenI den reviderade finansplanen redovisas en långsiktig konsekvenskalkyl (LK)som är en efterföljare till tidigare års långtidsbudgetar. Liksom dessa ärLK-kalkylen inte en prognos över den mest sannolika utvecklingen. Beräkningarnautgår från förutsättningen att redan fattade beslut och gjorda åtaganden liggerfast och att inga nya tillkommer . Syftet med LK-kalkylen är istället att få fram ett underlag för analyser av statsbudgetens och denoffentliga sektorns finansiella utveckling under den närmaste femårsperioden.LK-kalkylen visar att underskottet i statsbudgeten kommer att ligga kvar påsamma höga nominella nivå om inga åtgärder vidtas,dvs. runt eller mer. Bilden blir i stort sett densamma omman tittar på hur hela den offentliga sektorns finansiella sparande utvecklas.EG:s konvergenskrav innebär, som framgått, bl.a. att den offentliga sektornssamlade underskott skall begränsas till av BNP. För att nå därhän krävsbesparingar i de samlade offentliga utgifterna på närmare 10 miljarder kronorper år fr.o.m. /94, visar LK-kalkylerna.I propositionen återges också resultatet av långtidsutredning (LU92). De kalkyler som gjorts av LU 92 tyder på att det strukturella underskotteti hela den offentliga sektorn uppgår till förebesparingar. Denna del av underskottet försvinner alltså inte automatiskt närkonjunkturen förbättras.Mot bakgrund härav konstaterar regeringen att ytterligare åtgärder behövervidtas för att man helt skall kunna avlägsna underskottet i de offentligafinanserna.Regeringen har som ett av flera delmål för finanspolitiken angett att detstrukturella underskottet i de offentliga finanserna skall avskaffas. I denlångsiktiga utgiftsstrategi som regeringen nu lägger fast strävar man efter att successivt genomföra förändringar som begränsarutgifterna med . De besparingsområden som pekas ut ärsjukpenning- och arbetsskadeförsäkringen, pensionssystemet, bostadsstödet ochstatsbidragen till kommunerna. Dessutom förutsätts rationaliseringar komma tillstånd inom den statliga sektorn vilket leder till ytterligare besparingar.Av propositionen framgår att regeringen har tagit initiativ till enomfattande genomgång och omprövning av flera stora och viktigatransfereringssystem. Transfereringsutgifter på är som enföljd härav föremål för prövning. Det motsvarar av de totalainkomstöverföringarna till hushållen.Oppositionspartiernas alternativ till riktlinjer för budgetpolitikenSocialdemokraterna framhåller i motion Fi40 att finanspolitiken måsteges en sådan inriktning att det uppstår balans i statens finanser på längresikt. Stora och permanenta underskott måste undvikas. Enligt motionärerna börstatsmakterna bedriva en utgiftspolitik, som ger möjlighet attbåde bevara välfärden och att på i takt med ökad tillväxt sänka deoffentliga utgifternas andel av BNP. Det innebär, sägs det i motionen, att enstram utgiftspolitik bör behållas och att utrymmet för nya, långsiktigautgiftsåtaganden är mycket begränsat.Socialdemokraterna avvisar regeringens förslag till långsiktigutgiftsstrategi. Enligt deras mening är det inte heller möjligt att sänkaskatterna med tanke på de dramatiskt försämradeoffentliga finanserna och behovet av insatser för att skapa arbete ochutbildning. De vill därför återta vissa av de skattesänkningar som riksdagenfattat beslut om under innevarande . De avvisar också de ikompletteringspropositionen framlagda skatteförslagen och förordar i ställetegna lösningar beträffande energiskatten och fastighetsskatten. Motionärernavill dessutom höja miljöavgiften på handelsgödsel och som enengångsförstärkning tillföra statsverket det överskott på 5 miljarder kronorsom uppkommer vid likvidationen av Stadshypotek.I det socialdemokratiska budgetalternativet avvisas också regeringens förslagatt begränsa överföringarna till kommunerna med liksom deaviserade planerna på att införa i sjukförsäkringen.Motionärerna vill att det av tidigare beslutade men sedermeraupphävda förslaget om räntelånesystem skall komma till stånd. Likaså bör enligtderas mening investeringsbidraget för bostadsbyggande inte avvecklas utan istället höjas retroaktivt till 8,. Barnbidragshöjningen -- som enligttidigare beslut skall genomföras /93 -- föreslås blitidigarelagd ett halvt år.Motionärerna vill få till stånd ett omfattande program för investeringar,arbete och utbildning. Företag inom tillverkningsindustrin som satsar påkompetensutveckling skall sålunda till viss del få göra avdrag för dessakostnader, och särskilda medel skall tilldelas AMS för s.k. otraditionellainsatser. Investeringsprogrammet, som uppgår till , avserhuvudsakligen den offentliga sektorn och är tänkt att genomföras under entvåårsperiod. Den belastning på statsbudgeten som programmet ger upphov tillunder nästa budgetår har av motionärerna uppskattats till 3,5 miljarder kronorutöver vad regeringen redan har föreslagit.Socialdemokraterna kritiserar i motionen regeringen för de skattesänkningarsom genomförts. Motionärerna uppskattar att skattesänkningarna ledertill ett inkomstbortfall på ca ochfinner det oansvarigt att låta staten ta upp lån för att täcka detta bortfall.De avvisar, som de uttrycker det, sådana ofinansierade skattesänkningar.Utskottet får med anledning härav anföra följande. En viktig orsak tillekonomins försämrade utvecklingskraft är att har ett internationelltsett högt skattetryck. För att uppnå högre tillväxt och en bättre fungerandeekonomi måste de samhällsekonomiskt mest skadliga skatterna sänkas så att de iallt mindre utsträckning snedvrider företagens och hushållens ekonomiskabeteende. På förslag av regeringen har sådana skattesänkningar redan kommittill stånd, och i kompletteringspropositionen föreslås ytterligare förändringari detta avseende. Bl.a. föreslås en väsentlig sänkning av industrinsenergiskatter eftersom sådana skatter begränsar de svenska företagenskonkurrenskraft.De genomförda skattesänkningarna har haft det gemensamt att de finansieratsfullt ut, i första hand genom utgiftsnedskärningar men även på annat sätt.Motionärernas påstående att skattesänkningarna saknat finansiering är såledesinte korrekt.Motionärernas budgetalternativ bärs upp av förslag om att de genomfördaskattesänkningarna i allt väsentligt skall återtas för att skapa utrymme förökade offentliga utgifter. Som utskottet redan har berört är detta ett alltförkortsiktigt synsätt. Skattehöjningar lägger en hämsko på ekonominsutvecklingskraft och löser därför inte några grundläggande problem. Dennödvändiga saneringen av statsfinanserna måste åstadkommas genomutgiftsbegränsningar och genom att ekonomins utvecklingskraft tas till vara.Eftersom en önskvärd reformering av ett utgiftssystem kanske når full effektförst efter måste finanspolitiken ges en långsiktig inriktning.Detta beaktas inte i motionärernas budgetalternativ. Motionärernas alternativleder till en fortsatt växande offentlig sektor som begränsar denkonkurrensutsatta sektorns framtida expansionsutrymme. Risken med en sådanpolitik som motionärerna förespråkar är, som utskottet ser det, att man i dessförlängning lätt kan hamna i en överhettad situation med snabba prisökningaroch urholkad konkurrenskraft som följd. Utskottet avvisar med hänsyn härtillSocialdemokraternas förslag till riktlinjer för budgetpolitiken.Ny demokrati slår i motion Fi42 fast att det måste föras en mycketstram finanspolitik med ytterligare utgiftsnedskärningar. De resurser somdärmed frigörs skall användas på ett tillväxtfrämjande sätt och komma alla tilldel. Enligt motionärerna är det viktigt att kunna minska budgetunderskottet föratt klara . Statsbudgetens saldoutveckling enligtLK-kalkylen ser motionärerna som ett skräckscenario som till varje pris måsteundvikas genom att besparingskraven sätts högre och genom att man stimulerartill ökade inkomster.I motionen återkommer Ny demokrati till flera av sina tidigare redovisadeförslag. Bl.a. gäller detta förslaget om sänkt turistmoms, inkomstprövatbarnbidrag och minskat stöd till flyktingmottagning. Motionärerna villemellertid också satsa utöver regeringens förslag påunderhållsåtgärder av vägar och järnvägar för sysselsättning och föreslår attdetta finansieras med medel från arbetslivsfonden.Utskottet behandlar i detta sammanhang också ett antal yrkanden i sammamotion med förslag som utgör viktiga beståndsdelar i Ny demokratisbudgetalternativ.Motionärerna står fast vid sitt tidigare förslag om nedskärningar avutvecklingsbiståndet men ifrågasätter dessutom om inte biståndsmålet skallsänkas från 1,0 till 0,av BNP. Dessa huvudprinciper bör kunna läggas tillgrund för den fortsatta biståndspolitiken, anser motionärerna, som vill attriksdagen gör ett tillkännagivande av denna innebörd (yrkande6).I motionen begärs också att skall ta initiativ till åtgärder somleder till ett bättre och effektivare resursutnyttjande inom sjukvården. Detskall ske genom att man avskaffar landstingsmonopolet och Dagmarreformen samtgenom att den fria etableringsrätten återinförs för läkare. Detta ger enligtmotionärerna en besparingseffekt under nästa budgetår på sammanlagt 4 miljarderkronor (yrkandena 12 och 13).Motionärerna föreslår vidare att skall göra ett tillkännagivande omatt nyttjandegraden av det fysiska kapitalet, anläggningar och utrustning inomsjukvården måste öka och hävdar att detta leder till en besparing på 2,5miljarder kronor (yrkande 14).Särskilda yrkanden förs i motionen fram om effektivare barnomsorg (yrkande15), om inrättande av fler ålderdomshem (yrkande 16) som enligtmotionärerna är en mindre kostnadskrävande omsorgsform än hemsjukvård, vilketgör det möjligt att sänka anslaget Bidrag till service och vård med 800milj.kr. (yrkande 17). Motionärerna vill begränsa organisationsbidragen ochbegär därför att frågan utreds skyndsamt (yrkande 30). De föreslårslutligen också att det statliga stödet till hemspråksundervisning avvecklas(yrkande32).Utskottet får med anledning härav anföra följande. I likhet med motionärernaanser utskottet att finanspolitiken måste vara stram och att nyautgiftsnedskärningar måste komma till stånd. Detta synsätt överensstämmer ocksåmed den uppfattning som regeringen givit uttryck för i den revideradefinansplanen. De utgiftsnedskärningar som motionärerna vill genomföra haremellertid i de flesta fall redan prövats av utan attfå något stöd. Utskottet kan inte finna att motionärerna nu redovisar några nyaskäl som talar för att dessa beslut bör ändras.Flertalet av motionärernas förslag som utskottet behandlar i detta sammanhanggäller dessutom eller landstingskommunal verksamhet. De eventuellabesparingar som kan göras inom dessa verksamhetsområden berör således intestatsbudgeten direkt. Till några av verksamhetsområdena utgår emellertidstatligt stöd i form av olika specialdestinerade bidrag, och genom att skäraned bidragen kan staten indirekt tillgodoräkna sig de rationaliseringsvinstersom görs i den kommunala sektorn.Enligt förslag i kompletteringspropositionen -- som utskottet ställt sigbakom (1991/92:FiU29) -- skall dock de viktigaste specialdestinerade bidragentill primärkommunerna avvecklas och då ersättas av ett generelltbidrag. För landstingen behålls övergångsvis nuvarande system, menersättningarna sänks till en sådan nivå att ytterligare nedskärningar knappastär möjliga utan att det drabbar landstingen olika hårt.Omläggningen leder till minskad detaljreglering av den kommunala verksamhetenoch skapar därmed förutsättningar för ett mer rationellt utnyttjande avtilldelade resurser. Propositionens förslag till besparingar har utformats ienlighet härmed. Motionärerna har för egen del inte angett hur deras förslagtill besparingar skall kunna tillföras statsbudgeten. Även i övrigt finnerutskottet motionärernas förslag vara alltför oprecisa för att kunna utgöragrund för budgetpolitiska riktlinjer. Utskottet kan med hänsyn härtill inteställa sig bakom Ny demokratis förslag till budgetpolitiska riktlinjer.Utskottets sammanfattande syn på budgetpolitikenUtskottet framhöll i anslutning till behandlingen av årets finansplan attbudgetpolitiken måste inriktas på att komma till rätta med de strukturellaobalanserna i de offentliga finanserna. Utvecklingen därefter har givitutskottet ytterligare stöd för denna uppfattning.För att säkerställa en låg inflation måste finanspolitiken vara fortsattmycket stram och ha en långsiktig inriktning. Stramheten får inte åstadkommastill priset av höjda skatter eftersom detta allvarligt skulle försämraförutsättningarna för tillväxten. Den skall i stället uppnås genombegränsningar i de offentliga utgifterna. Det är nödvändigt att de offentligautgifterna minskas mätt som andel av BNP. Den långsiktiga utgiftsstrategi somregeringen avser att lägga fast fyller därvid en viktigfunktion.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrker det förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer som regeringen lagt fram i finansplanen (moment 2).Utskottets ställningstagande innebär att utskottet avstyrkermotionerna Fi40 (s) yrkande 2 samt Fi42 (nyd) yrkandena 2, 6, 12--17 samt 30och 32.Särskilda frågorTäckning av merkostnader för löner och pensionerRegeringen har i bilaga 8 till årets budgetproposition under punkt F7föreslagit att till Täckning av merkostnader för löner och pensionerm.m. anvisa ett förslagsanslag på . Medelsbehovet harberäknats med ledning av gällande avtal mellan parterna på den statligaarbetsmarknaden. I bilaga till kompletteringspropositionen(bil.I:5) föreslår regeringen att ytterligare anvisas påanslaget med anledning av att även det militära försvarets lönemerkostnaderskall belasta detta anslag fr.o.m. /93.I enlighet med tidigare givna bemyndiganden kan anslaget användas för atttäcka de merkostnader som uppkommer på reservationsanslag och obetecknadeanslag till följd av nya löneavtal m.m. på det statliga området, vilka godkäntsav finansutskott eller regeringen. Anslaget kan på motsvarande sättockså utnyttjas för förslagsanslag och förslagsvis betecknade anslagsposter somhar maximerats av regeringen. Däremot omfattar täckningsanslaget inteaffärsverken generellt.Enligt tidigare givna bemyndiganden kan anslaget likaså användas för attbestrida merkostnader av speciell art. Sålunda får anslaget utnyttjas närreservationsanslag, obetecknade anslag eller affärsverk belastas medmerutgifter för personliga tjänster inrättade åt dem som av trygghetsnämndengivits rätt att stanna kvar när en myndighet utlokaliserats frånStockholmsområdet.I propositionen framhåller finansministern att regeringen -- efter prövning ivarje särskilt fall -- bör kunna anvisa medel från anslaget för de angivnaändamålen.När medelsbehovet för avlöningar och pensioner har beräknats under de olikaanslagen i budgetpropositionen har beräkningarna utgått från de lönenivåer somenligt gällande avtal tillämpades fr.o.m. resp. den 1 juli1991.