bet · GG01KU11 · 1992-12-03 00:00:00 — (v)2. beträffande lagförslaget i övrigtatt med avslag på motionerna 1992/93:K16 i denna deloch 1992/93:K17 i denna del antar regeringens förslag tilländring i sekretesslagen (1980:100) i den mån det inte omfattasav vad utskottet hemställt under mom. 1,res. (s) - delvis3. beträffande offentlighetsprincipenatt avslår motionerna 1991/92:K417 yrkande 2 och1992/93:K18,res. (s) - delvis4. beträffande översyn av sekretesslagen m.m.att avslår motion 1991/92:K417 yrkande 1,5. beträffande uppgift om föräldraskapatt avslår motion 1991/92:K411,6. beträffande privata donationsfonderatt avslår motion 1991/92:K401.Stockholm den 3 december 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), StigBertilsson (m), () (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Sekretessen hos de konkurrensövervakande organen m.m.(mom.1--3), , , HansGöran , , och LisbethStaaf-Igelström (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Offentlighetsprincipen är" och som på s. 8 slutar med "2avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Offentlighetsprincipen är omistlig för den svenskarättsordningen och för demokratin i . unika ochgenerösa offentlighetsprincip slås fast på olika ställen i våragrundlagar. Genom rätten att få ut allmänna handlingar främjasett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning i det svenskasamhället. Denna rätt till offentliga handlingar utgör ettmycket viktigt inslag i den medborgerliga yttrande- ochinformationsfriheten och är en av förutsättningarna för den friademokratiska åsiktsbildningen. Meddelarfriheten är också avcentral betydelse för den fria åsiktsbildningen genom massmedia.Väsentliga och viktiga allmänintressen får inte åsidosättasgenom sekretessbestämmelser, som hindrar en i grunden sund ochför ett öppet demokratiskt samhälle nödvändig kontroll ochinsyn.Det är enligt utskottets mening självklart att skalluppfylla de åtaganden som följer av . Men den svenskaintegrationen måste ske på ett sätt som är förenligt medoffentlighetsprincipen. Grundregeln måste vara att offentlighetgäller och att sekretess är undantag. Det är viktigt att vi frånsvensk sida i det kommande integrationsarbetet hävdar vårtradition av betydande öppenhet i förvaltningen och att man intetillmötesgår för oss främmande sekretessintressen. Risken ärannars att huvudregeln om offentlighet blir ett undantag.De förslag till ändringar i sekretesslagen som läggs framinnebär ingrepp i offentligheten och i meddelarfriheten.Ändringarna får dock inte anses gå längre än som är nödvändigtför att uppfylla åtaganden. Mot den angivna bakgrundentillstyrker utskottet propositionens förslag. Men detta fårsjälvklart inte leda till slutsatsen att i framtidenmåste underordna sig en allmän inskränkning avoffentlighetsprincipen. Tvärtom vill utskottet kraftigtunderstryka att samarbetet inom EES och längre fram eventuelltinom EG inte får leda till sådana inskränkningar.Motionerna K15 yrkandena 1 och 2, K16 och K17 avstyrkssåledes. Med anledning av vad som anförts i motion K17 fårutskottet hänvisa till att det i den nu aktuella propositioneninte begärs något godkännande av framtida beslut avEES-kommittén. Utskottet vill -- liksom (1992/93:EU1 s. 160) -- understryka att i de fall EES-kommitténfattar beslut i en fråga som hör till beslutsområdeeller som eljest är av större vikt blir beslutet inte bindandeför förrän godkänt det. Det betyder sålundaatt det slutliga avgörandet kommer att ligga i hand.När det gäller den i motion K18 behandlade frågan om detfortsatta integrationsarbetet inom ramen för EES och EG villutskottet starkt understryka att den svenskaoffentlighetsprincipen inte är förhandlingsbar. Dennauppfattning har också framhållits av företrädare för regeringen.Det är enligt utskottets mening nödvändigt att en deklarationmed denna innebörd görs av regeringens förhandlare redan närintegrationsarbetet startar.Internationellt förhandlingsarbete ställer ofta krav på visssekretess. Utan sekretess kan egna förhandlingspositioner blitillgängliga för motparter i sådana sammanhang att de svenskaintressena inte kan drivas på bästa sätt. I internationellasammanhang brukar man också ta vederbörlig hänsyn tillförhandlingsmotparten. Det är dock enligt utskottets meningangeläget att man från svensk sida verkar för största möjligaöppenhet i förhandlingarna. Bestämmelserna om utrikessekretessbör således som tidigare framhållittillämpas med utgångspunkt från att största möjliga öppenhetskall gälla (KU 1988/89:30 s. 19). Som framhållit(s. 177) kan uppgifter med anknytning till nya EES-regler somskall behandlas i komma att skyddas av sekretessmedan motsvarande uppgifter som gäller ett internt svensktlagstiftningsärende är offentliga. Liksom anserkonstitutionsutskottet att regeringen mot bakgrund av frågansvikt bör följa utvecklingen och ta de initiativ som behövs föratt offentlighetsprincipen inte skall inskränkas. Det materialsom t.ex. kommer att ligga till grund för lagar och andraförfattningar i vårt land får sålunda inte bli föremål för enslentrianmässig tillämpning av bestämmelserna omutrikessekretess. Det ankommer på regeringen att noga bevakadenna fråga.Utskottet förutsätter vidare att ser överde frågor som väckts med anledning av nyligenpresenterade förslag till direktiv om integritetsskydd förenskilda och att integrationsarbetet på detta område sker medutgångspunkt i intresset av största möjliga offentlighet.När det gäller det fortsatta integrationsarbetet inom ramenför EES och vid ett EG-medlemskap anser utskottetsammanfattningsvis att det är mycket angeläget att frågornakring offentlighet, sekretess och meddelarskydd blir noggrantbelysta och analyserade. I förhandlingsarbetet krävs enligtutskottets mening att regeringen agerar på ett kraftfullt sättför att försvara den svenska offentlighetsprincipen och attregeringen starkt markerar att denna princip inte ärförhandlingsbar.Enligt utskottets mening bör med bifall till motionK18 och med anledning av motion K417 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om offentlighet,sekretess och meddelarskydd i samband med det fortsattaintegrationsarbetet inom ramen för EES och vid ett medlemskap iEG.dels att utskottets hemställan under 1--3 bort ha följandelydelse:1. beträffande sekretessen hos de konkurrensövervakandeorganenatt med avslag på motionerna 1992/93:K15 yrkandena 1och 2, 1992/93:K16 i denna del samt 1992/93:K17 i denna delantar regeringens förslag till ändring i sekretesslagen(1980:100) såvitt avser 8 kap. 6 § och 16 kap. 1 §,2. beträffande lagförslaget i övrigtatt med avslag på motionerna 1992/93:K16 i denna deloch 1992/93:K17 i denna del antar regeringens förslag tilländring i sekretesslagen (1980:100) i den mån det inte omfattasav vad utskottet hemställt under mom. 1,3. beträffande offentlighetsprincipenatt med bifall till motion 1992/93:K18 och medanledning av motion 1991/92:K417 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:Sekretessen hos de konkurrensövervakande organen (mom. 1)Propositionens lagförslag går längre än vad som krävs för attuppfylla . Uppgifter som en svensk tillsynsmyndighetinhämtat inom landet får inte omfattas av absolut sekretess. Detär ett brott mot den grundprincip som säger att allt hos enmyndighet är offentligt och att handlingen först fårhemligstämplas när en skadeprövning gjorts. Det är i första handmeddelarfriheten som naggas i kanten om förslaget går igenom.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1 borde ha hemställt:1. beträffande sekretessen hos de konkurrensövervakandeorganenatt med bifall till motion 1992/93:K15 yrkandena 1och 2, 1992/93:K16 i denna del och 1992/93:K17 i denna delavslår regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) såvitt avser 8 kap. 6 § samt 16 kap. 1 §.