bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Regeringen bör mot denna bakgrund ta initiativ tillöverläggningar med de företag som producerar materiel för järnvägstrafiken.Syftet bör vara att säkra tillverkningen av järnvägsprodukter samt samordnaresurser för att utveckla ny teknik och nya fordon för såväl gods- sompassagerartrafiken.Med hänvisning till vad som har anförts anser trafikutskottet attfinansutskottet bör tillstyrka motion Fi41 (s) yrkandena 2 och 8--11.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bengt () anför:Extra medel för att bekämpa arbetslöshetenVänsterpartiet bedömer att ytterligare bör användasutöver regeringens program för att bekämpa arbetslösheten. Av de 1,4 miljarderkronor vi från denna ram avsatt för trafiksatsningar kan givetvis en betydandedel användas för tidigareläggningar och lånefinansiering genom räntebidrag föratt därmed snabbare få i gång investeringarna. Minst 700 milj.kr. bör dockdisponeras för utökat underhåll av järnvägar och vägar. I sammanhanget kanvidare nämnas att av de avsatt för flerberedskapsarbeten kan en del användas för ytterligare satsningar på trafikensinfrastruktur.Jag anser därför att finansutskottet bör tillstyrka den del av yrkande 3 imotion Fi44 (v) som avser för trafiksatsningar.Riktlinjer för investeringsplaneringenTidigarelagda investeringar bör i huvudsak inriktas på stomjärnvägar ochbyggande av länstrafikanläggningar samt sådana projekt som skapararbetstillfällen. Investeringarna bör vidare ske med stor hänsyn tillhushållning med naturresurser och miljökrav. bör därförtillstyrka motion Fi44 (v) yrkande 5.Jordbruksutskottets yttrande1991/92:JoU10yBilaga 9Bidrag till skogsvård m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har berett jordbruksutskottet tillfälle attavge yttrande över proposition 1991/92:150 med förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition)såvitt avser bilagaI:7 Bidrag till skogsvård jämte motioner.PropositionenRegeringen () föreslår i propositionen att den pågåendeförsöksverksamheten med stöd till ökad sysselsättning i privatskogsbruket iNorrbottens och inland förlängs . Verksamhetenbör liksom inriktas på långsiktiga, snabba investeringar i skogsvårdoch villkoras med åtagande om avverkning i den utsträckning det är lämpligt.Med hänsyn till tidigare ställningstagande från statsmakternas sida och tillbehovet av att skapa så stor sysselsättning som möjligt med stöd av medlen börde inte få användas för bidrag till skogsvägsbyggande eller skogsdikning.Kostnaderna för den förordade förlängningen beräknas till 20milj.kr. ochskall finansieras genom en minskning av bidragsramen för stödet till det inrestödområdet med motsvarande belopp.MotionernaI yttrandet behandlar jordbruksutskottet följande motioner:1991/92:Fi56 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående skogligaberedskapsarbeten i Värmland.1991/92:Fi57 av m.fl. (v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående skogligaberedskapsarbeten i skogslänen.1991/92:Fi67 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående att ävenJämtlands län skall omfattas av den ettåriga förlängningen avförsöksverksamheten med särskilda skogsvårdsinsatser i inland.UtskottetEnligt motion Fi56 (v) bör försöksverksamheten med särskildaskogsvårdsinsatser utökas till att även gälla skogslänet Värmland.Beredskapsarbeten bör inom ramen för verksamheten anordnas både inom skogsvårdoch naturvård. I motion Fi67(m)yrkas att även skall omfattas av den ettåriga förlängningen avförsöksverksamheten med särskilda skogsvårdsinsatser i inland.Försöksverksamhet med statsbidrag till särskilda skogsvårdsinsatser iVästerbottens och har pågått den 15juli1988till den 30juni1991. Stödet har avsett privata skogsägare i Västerbottensoch inland. Totalt ca 80milj.kr. har disponerats för helatreårsperioden. Syftet med stödet var att aktivera de enskilda skogsägarna ochdärigenom öka den totala aktiviteten inom privatskogsbruket med minst 10%.Avsikten har varit att härigenom långsiktigt ge underlag för ökad avverkningoch sysselsättning.På uppdrag av har forskningsstiftelsen utvärderatde särskilda skogsvårdsinsatserna i norra . Resultatet, som redovisats ien särskild rapport, visar bl.a. på kraftiga aktivitetsökningar påprogramfastigheterna för de flesta åtgärder. Effekterna på arbetskraftsbehovoch sysselsättning står på kort sikt i direkt proportion till deaktivitetsförändringar som konstaterats. Enligt rapporten skaparinvesteringarna i skogsbruket på lång sikt förutsättningar för ökadsysselsättning.Jordbruksutskottet vill för sin del framhålla att skogsnäringen är avväsentlig betydelse för sysselsättningen. Särskilt gäller detta i skogslänen. Istora delar av de mest utpräglade glesbygderna är skogen den enda näringen avnågon betydelse. Skogen har därför en viktig roll för utvecklingen i dessaområden. utnyttjas inte skogen som produktionsresurs fullt ut.Avverkningarna kan öka avsevärt inom ramen för en ansvarsfull hushållning medvåra skogar. Det är liksom tidigare inom delar av den privata skogsägargruppensom avverkningarna framför allt kan ökas. Ökade insatser med skogen somutvecklingsresurs i de sysselsättningssvaga glesbygderna är därför särskiltmotiverade. Som redovisats i det föregående har resultatet av den hittillsbedrivna försöksverksamheten varit gott när det gäller aktivitetsökningar förde flesta åtgärder på berörda programfastigheter. Av betydelse i dettasammanhang är också att de särskilda skogsvårdsinsatserna på kort sikt har endirekt inverkan på både arbetskraftsbehov och sysselsättning. På lång siktskapar investeringar i skogsbruket även förutsättningar för en beståendesysselsättningsökning. Som framhålls i propositionen har snabba förändringarskett i privatskogsbruket i inland. Antalet avverkningsanmälningarhar halverats jämfört med föregående år och detta leder till en minskadsysselsättning. Mot bakgrund av det anförda ansluter sig utskottet tillföredragande statsrådets förslag och förordar att försöksverksamheten med stödtill ökad sysselsättning i privatskogsbruket i och Västerbottensinland förlängs med . Verksamheten bör som inriktaspå långsiktiga, snabba investeringar i skogsvård och villkoras med åtagande omavverkning i den utsträckning det är lämpligt. Utskottet är inte berett att idetta sammanhang utvidga de särskilda skogsvårdsinsatserna till att omfattaytterligare skogslän. föreslår därför att finansutskottetavstyrker motionerna Fi56 och Fi67.Enligt motion Fi57 (v) bör skogliga beredskapsarbeten inom skogsvård,naturvård och skogsvägsutbyggnad anordnas i skogslänen. Kostnaderna för dessaberedskapsarbeten bör kunna täckas genom medel som avsätts för arbetslöshetensbekämpande. bör få i uppdrag att planera och administreradessa beredskapsarbeten.Jordbruksutskottet anser i likhet med vad som anförts i motion Fi57 att det inuvarande läge med vikande konjunktur och ökande arbetslöshet är viktigt att deregionalpolitiska insatserna upprätthålls inom det skogliga stödområdet. Detskogliga stödet bidrar till att på både kort och lång sikt ökasysselsättningsunderlaget i områden där dels befolkningsutvecklingen ärvikande, dels de skogsekonomiska förhållandena är sådana att de långsiktigainvesteringarna i skogsvårdsåtgärder eljest skulle vara alltför betungande förmarkägarna. I propositionen (bil.I:8) föreslås att arbetsmarknadsstyrelsentillförs ytterligare medel för beredskapsarbeten (450milj.kr.). Dennaförstärkning bör enligt föredragande statsrådet i första hand användas tillbl.a. s.k. skogliga beredskapsarbeten samt beredskapsarbeten inomnaturvårdsområdet. Därmed bör syftet med motion Fi57 i allt väsentligtkunna tillgodoses utan någon vidare åtgärd. Jordbruksutskottetföreslår därför att finansutskottet avstyrker motionen.Propositionen och ifrågavarande motioner föranleder i övrigt inget särskiltuttalande av jordbruksutskottet.Stockholm den 19 maj 1992På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), (), IngvarEriksson (m), (), (), (), (), i (kds), (nyd),(), (), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Annika () anför:Utvärderingen av de särskilda skogsvårdsinsatserna i norra visar påflera positiva effekter som sammanhänger med försöksverksamheten.Sysselsättningen har ökat, på både kort sikt (skogsvårdsåtgärder, ökadavverkning) och lång sikt (bättre skogsvård). Åtgärdsplanerna har gettskogsägarna en helhetssyn på den egna skogsfastigheten och rådgivningen harfungerat både som teoretisk och praktisk fortbildning. Av detta följer attverksamheten bör fortsätta såsom regeringen föreslår. Verksamheten bör dockenligt min mening utökas till att även avse skogslänet . Skogligaberedskapsarbeten bör i övrigt anordnas i skogslänen. Beredskapsarbetena böromfatta såväl skogsvård, naturvård som skogsvägsutbyggnad. Kostnaderna fördessa beredskapsarbeten bör kunna täckas med hjälp av de medel som avsätts förarbetslöshetens bekämpande. bör få i uppdrag att planeraoch administrera dessa beredskapsarbeten.Finansutskottet bör mot bakgrund av det anförda tillstyrka motionerna Fi56och yttrande1991/92:NU9yBilaga 10EnergibeskattningenTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1991/92:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /93, m.m. (kompletteringspropositionen) jämte motioner.Upplysningar och synpunkter i olika frågor har inför utskottet lämnats avföreträdare för , ochVärmeverksföreningen. Skrivelser har inkommit från Folkkampanjen mot kärnkraft-- kärnvapen, och begränsar sitt yttrande till den del av propositionen ochmotionerna som rör energibeskattningen. Utskottet behandlar först omläggningenav energibeskattningen mer allmänt. Därefter tar utskottet upp vissa särskildafrågor -- naturgas, kolbränslen för metallurgiska processer, biobränslen ochväxthusnäringen.Allmänt om omläggningen av energibeskattningenI den del av proposition 1991/92:150 (kompletteringspropositionen) sombehandlas här (bilaga I:5 avsnitt 1.2) föreslås en anpassning avenergiskatterna mot de nivåer som tillämpas inom EG och i . Dennuvarande energibeskattningen har enligt regeringen en negativ inverkan på densvenska industrins internationella konkurrenskraft. En anpassning tillkonkurrentländernas situation ses som ett viktigt inslag i regeringens politikför att industrins utvecklingsmöjligheter skall förstärkas och för att denekonomiska tillväxten skall främjas. bör anpassningen ske på ettsådant sätt att de miljöpolitiska målen för energisektorn inte äventyras,anförs det i propositionen.Regeringens förslag innebär att nuvarande regler för nedsättning av allmänenergiskatt och koldioxidskatt för den energiintensiva industrin ochväxthusnäringen avskaffas. I stället föreslås att den allmänna energiskatten påbränslen och elektrisk kraft helt skall slopas för industrin ochväxthusnäringen samt att koldioxidskatten skall bestämmas till en fjärdedel avden allmänna nivån.Energiskatteomläggningen föreslås bli finansierad helt inom energisektorn.Koldioxidskatten skall höjas per kg utsläppt koldioxid, ochden allmänna energiskatten på elektrisk kraft skall höjas med per kWhför andra förbrukare än industrin och växthusnäringen. I propositionen meddelasockså att 500 milj.kr. har avsatts för ytterligare satsningar på förnybarenergi och energihushållning.Lagändringarna föreslås träda i kraft . och1994 föreslås särskilda övergångsbestämmelser för industrin ochväxthusnäringen.Regeringens förslag avvisas i fyra motioner.I kommittémotionen 1991/92:Fi65 (s) anförs följande skäl för avslagsyrkandet:"träffbilden" för förslaget är mycket dålig; över hälften av nedsättningen avenergiskatterna (ca ) kommer att tillfalla företag,för vilka energikostnaderna utgör en obetydlig del av produktionskostnaderna,de miljöstyrande effekterna för industrins energianvändning försvinner; koloch olja kommer att bli mer ekonomiskt konkurrenskraftiga än naturgas, gasoloch biobränslen,det uppstår en onödigt tung belastning på statsbudgeten,energibeskattningen av metallurgiskt kol blir orimlig.Som alternativ till regeringens förslag föreslår motionärerna att det avskattemyndigheterna administrerade generella taket enligt lagen (1974:992) omnedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt skall ändras frånnuvarande till . föreslås att hela oljeskatten skall fåräknas in i beräkningsunderlaget. Lagens undantagsregel om individuellnedsättning efter regeringsbeslut föreslås bli avvecklad. Genom systemet medgenerellt skattetak uppkommer inga konflikter på det handelspolitiska området,anser motionärerna.I motionen begärs också att skall anmoda regeringen att särskiltlåta utreda två frågor. Den ena gäller möjligheterna att basera nedsättningenav energiskatten på förädlingsvärde i stället för -- som -- påsaluvärde. Förädlingsvärdet skulle enligt motionärerna ge ett mer relevant måttpå företagens energiintensitet. Användning av saluvärdet kan vidare, sägs det,medföra en risk för att företagens strävan att öka förädlingsgraden dämpas.Motionärerna begär vidare -- i syfte att en effektivare energianvändning skallstimuleras -- att en utredning skall tillsättas med uppgift att prövamöjligheterna att införa administrativa styrmedel för företag som passerar detföreslagna skattetaket vid nedsättning av energiskatten. Motivet är attskattens funktion som styrmedel upphör när ett företag bryter igenomskattetaket.Regeringens avsaknad av regionalpolitiskt tänkande innebär att hushållen ilandets nordligaste glesbygdskommuner kommer att få bära en större börda änövriga hushåll för sänkningen av industrins energibeskattning, sägs det imotion 1991/92:Fi46 (s). I övrigt bör skattelättnaden för industrin ges ensådan utformning att den enbart kommer den elintensiva industrin till del,anför motionärerna.I partimotionen 1991/92:Fi43 (nyd) accepteras i huvudsak regeringens förslag,dock under förutsättning att det av Ny demokrati föreslagnaInvesteringsaktiebolaget till stånd i den omfattning som partiethar krävt.Regeringens förslag har stora brister, speciellt vad gäller effekterna påmiljön, hävdas det i partimotionen 1991/92:Fi44 (v). Regeringen inväntar intede utredningar som arbetar på området utan lägger fram ett ofullständigtförslag, anför motionärerna. De menar att ett borttagande av energiskatten förden svenska industrin innebär att den nödvändiga omvandlingen av olikaindustriprocesser kommer att hållas tillbaka. Vidare leder förslagen ipropositionen till att förnybara energislag kommer att tappa marknad inomindustrin till förmån för de fossila bränslena och att kärnkraftsbaserad elkommer att främjas jämfört med el från förnybara energislag. Motionärernaföreslår att en ny utredning skall tillsättas med uppgift att se överföretagens energibeskattning och lämna förslag till ett nytt system somtillgodoser miljöintressena, som det skapas rimligakonkurrensförutsättningar för särskilt utsatta branscher och företag.Vänsterpartiet kan dock, sägs det i motionen, tänka sig att tillstyrka enhöjning av energiskatten för hushåll under förutsättning att inkomsterna häravanvänds för miljösatsningar, t.ex. till utveckling av alternativ energiteknikoch energibesparande åtgärder.Det är, enligt näringsutskottets uppfattning, av avgörande betydelse för denekonomiska tillväxten att den svenska industrin tillförsäkras likartadekonkurrensvillkor med dem som gäller i våra viktigaste konkurrentländer. Ettled i detta är att de skatter, inkl. energiskatter, som de svenskaindustriföretagen påförs inte markant avviker från dem som gäller för deutländska konkurrenterna. Eftersom regeringens förslag präglas av detta synsätttillstyrker utskottet den föreslagna omläggningen av energibeskattningen.Det förslag till ändringar i nuvarande nedsättningssystem som förs fram imotion 1991/92:Fi65 (s) anser näringsutskottet vara förenat med liknande riskerför handelspolitiska komplikationer som det gällande systemet är.Utskottet menar vidare att de farhågor som kommer till uttryck i nyssnämndamotion och i motion 1991/92:Fi44 (v) om att regeringens förslag skulle varanegativt ur miljösynpunkt är överdrivna. Genom att omläggningen heltfinansieras inom energibeskattningens ram kan de miljöpolitiska målen förenergisektorn upprätthållas. Den ökade energianvändning som kan förväntas inomindustrin kan balanseras med den höjda skatten för övriga förbrukare. Ipropositionen meddelas också att, som redan nämnts, 500 milj.kr. skall avsättasför ytterligare satsningar på förnybar energi och energihushållning.Med det anförda avstyrker näringsutskottet motionerna 1991/92:Fi65 (s),1991/92:Fi46 (s), 1991/92:Fi43 (nyd) och 1991/92:Fi44 (v) i här berörda delar.NaturgasNaturgas är ett fossilt bränsle liksom torv, kol och olja. Svenska statenslöt avtal med den danska staten om import av naturgas från danskanaturgasfyndigheter i . har gasledningssystemetsuccessivt byggts ut i Sverige.I trepartiöverenskommelsen om energipolitiken framhölls attnaturgasen och biobränslena är konkurrerande bränslen i bl.a. kraftvärmen.Vidare sades att den rådande kraftbalansen gjorde att det inte kunde förutsesnågon nämnvärd utvidgning av naturgasområdet fram till mitten av1990-talet.Genom den föreslagna omläggningen av energibeskattningen kommer naturgasenskonkurrenssituation i förhållande till övriga fossila bränslen att försämras.Den skattemässiga fördel på ca /kWh som naturgasen har iförhållande till kol och olja kommer att minska till ca 1 öre.Vid uppvaktningar inför näringsutskottet har framkommit attresultatförsämringen för till följd av de föreslagnaändringarna av energiskatterna kan beräknas till ca 200 milj.kr. per år.Vattenfall Naturgas AB är /92 helägt av AB.Enligt näringsutskottets uppfattning bör naturgasen även framöver svara fören del av den svenska energiförsörjningen. Detta är i överensstämmelse medtrepartiöverenskommelsens intentioner. Naturgasen, som också är ett fossiltbränsle, har vissa miljöfördelar jämfört med kol och olja.Utskottet har noterat de ekonomiska problem för somden ändrade energibeskattningen för med sig. Dessa problem bör dock inteåtgärdas via skattepolitiken, t.ex. genom en extra nedsättning avkoldioxidskatten för naturgas. Frågan bör i stället lösas i samråd mellanregeringen och AB:s ägare, . Enligt vadnäringsutskottet har erfarit har sådana diskussioner inletts.Fjärrvärmeleveranser till industrinFjärrvärmeleveranser till industriell verksamhet och för växthusuppvärmningvid yrkesmässig växthusodling bör, sägs det i propositionen (s.11f. ),omfattas av den lägre skattebelastning som gäller för dessa sektorer. Motivetär att konkurrenssnedvridningar i värmeproduktionen skall undvikas. En särskildparagraf (28§) föreslås därför bli införd i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt. Därigenom anser regeringen att det inte kommer att ha någonbetydelse ur skattesynpunkt om ett företag själv producerar den energi somanvänds vid tillverkningsprocessen eller om företaget köper energin från ettfjärrvärmeverk.I författningskommentaren till den aktuella paragrafen sägs (s.17)följande:Det är skattebelastningen på den fördelning mellan olika bränslen somfjärrvärmeverket använder sig av som också bör användas när skattebelastningenpå leveranser till industrin och växthusnäringen räknas ut. Används bådebeskattade och obeskattade bränslen är det fördelningen mellan bränsleslagen som gäller för den fjärrvärme somlevereras till industrin och växthusnäringen för samma redovisningsperiod. Detär således inte möjligt att bestämma att fjärrvärmen till industrin produceratsuteslutande med t.ex. fossila bränslen när det under redovisningsperiodenanvänts både fossila bränslen och annan energi.Utskottet har uppmärksammat att den precisering som görs i den citeradeförfattningskommentaren kan komma att få till följd att fjärrvärmeleveransertill industrin får en konkurrensnackdel i förhållande till eldning med fossilabränslen. Enligt vad som sägs i propositionen var motivet bakom införandet avden aktuella paragrafen just att undvika sådana konkurrenssnedvridningar.Det finns olika sätt att komma till rätta med det angivna problemet. Ett sättvore att motiveringen för den föreslagna lagändringen ändras så attfjärrvärmeproducenterna medges ett skatteavdrag som om fjärrvärmeleveransentill industrin hade producerats uteslutande med skattebelastade bränslen, underförutsättning att användningen av fossila bränslen motsvarar minst leveransenav fjärrvärme till industrin eller växthusodlingen under redovisningsperioden.Huvuddelen av värmeverken drivs i regi och har en utförlig redovisningav verksamheten. Den ordning som skisseras här bör inte, enligt utskottetsbedömning, innebära några större kontrollproblem.Kolbränslen för metallurgiska processerEnligt lagen om allmän energiskatt gäller -- 24§ första stycket f) -- attavdrag får göras för skatt på bränsle som använts för annat ändamål änenergialstring. Enligt andra stycket gäller härutöver att skatteavdrag fårgöras för kolbränslen som förbrukats eller försålts för förbrukning imetallurgiska processer. Avdraget har betydelse för järn- och stålindustrin ochinfördes med motiveringen att skatt på kol och koks som används i enmetallurgisk process saknar styreffekt eftersom kolet inte kan ersättas. Motbakgrund av att huvuddelen av kolet ändå är avdragsgillt, eftersom det inteanvänds som bränsle, och då särbehandling av viss industri kan leda tillhandelspolitiska komplikationer föreslår regeringen att bestämmelsen skallutgå.Regeringens förslag avvisas i två motioner, 1991/92:Fi65 (s) och 1991/92:Fi48(s). Om förslaget genomförs skulle det innebära en kraftig försämring av densvenska stålindustrins konkurrenskraft, sägs det i motionerna. Bland deutländska konkurrenterna finns ingen sådan skatt, framhåller motionärerna.Ändamålet med en metallurgisk process är inte att alstra energi, varför detmetallurgiska kolet bör betraktas som en råvara, heter det.Enligt näringsutskottets mening är det viktigt att den svenska stålindustringes konkurrensvillkor som är likartade med dem som gäller för stålindustrin ivåra konkurrentländer. Detta torde inte bli fallet om det särskilda avdragetför kolbränslen som används i metallurgiska processer slopas. Denna bestämmelsebör således kvarstå tills vidare. Regeringen bör anmodas att låtautreda vilka bestämmelser som skall gälla , varvid utvecklingeninom EG noga bör följas. bör, enligt näringsutskottets mening, göraett uttalande av denna innebörd, varigenom motionerna 1991/92:Fi65 (s) och1991/92:Fi48 (s) i nu berörda delar i sak blir tillgodosedda.BiobränslenI propositionen sägs (s.9) att det med regeringens förslag finns goda skälatt anta att biobränslenas introduktion på marknaden påskyndas och attanvändningen av biobränslen ökar. Den ökade energianvändningen inom industrinsom kan väntas som en följd av skattesänkningen kan, anförs det, balanseras medden höjda skatten för övriga förbrukare. Genom att skatten på fossila bränslenhöjs inom övrigsektorn förstärks biobränslenas konkurrenskraft inom en stor delav värmemarknaden, framhålls det.En avsättning av 500 milj.kr. för ytterligare satsningar på förnybar energiaviseras, som tidigare redovisats, i propositionen (s.13). Enligt vadnäringsutskottet har erfarit skall dessa medel ses som en ram för kommandeförslag till åtgärder. Förslag om användning av medlen kan, enligt uppgift,komma i tilläggsbudget , varefter eventuella åtgärder kanträda i kraft den 1januari 1993. Hänsyn kommer därvid att tas till hur demedel -- 625 milj.kr. -- som har fattat beslut om förfrämjande av biobränsleanvändningen (prop. 1991/92:97, bet.