bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — I sak delar försvarsutskottet motionärernas uppfattning men anseratt åtgärder för att uppnå förbättringar i dessa avseenden bör bedömas i sittsammanhang och därför inte nu tas upp till prövning.Finansutskottet är i likhet med försvarsutskottet inte berett att nuförorda några ytterligare besparingar eller omprövningar på försvarsområdet.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna Fi24 (s) yrkande 2 idenna del, Fi36 (nyd) yrkande 5 och Fi37 (v) yrkande 33.Nedläggning av Västgöta flygflottiljTvå motioner har väckts med anledning av förslaget att lägga ned Västgötaflygflottilj (F 6) med början . Båda motionerna tar upp deregional- och arbetsmarknadspolitiska problem detta ger upphov till.I motion Fi26 av och () betonas attregeringen särskilt bör följa avvecklingen av F 6 och vidta åtgärder till stödför en positiv utveckling i kommunen. I motion Fi45 av m.fl.(s) framhålls statens ansvar för att ny verksamhet och nya arbeten tillförsKarlsborg. Motionärerna vill också att man utreder konsekvenserna för deindustrier som svarar för motor- och apparatunderhållet på , som biträder den föreslagna nedläggningen, är medvetetom den besvärliga arbetsmarknadssituationen i och de konsekvenser ennedläggning för med sig. Liksom vid tidigare strukturförändringar är det enligtförsvarsutskottet synnerligen angeläget att insatser görs för den personal somberörs. utgår från att regeringen noga kommer att följautvecklingen i och tillsammans med berörda myndigheter vidtarde arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m. som i detta sammanhang behövs isamband med nedläggningen. Med ett uttalande av denna innebörd synessyftet med motionerna i huvudsak kunna bli tillgodosett, framhållerförsvarsutskottet.Finansutskottet tillstyrker den föreslagna nedläggningen och delar även iövrigt försvarsutskottets uppfattning. Det är enligt finansutskottets meninggivet att statsmakterna vid en nedläggning av detta slag noga måste följautvecklingen och vidta de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som bedöms lämpligai sammanhanget. utgår från att regeringen är medveten omproblemet och anser det således inte erforderligt med ett särskilttillkännagivande av det slag motionärerna begär. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionerna Fi26 (c) och Fi45 (s).Ändrade värnpliktsförmånerRegeringen föreslår att det inte skall göras någon årlig uppräkning av devärnpliktigas kontantförmåner . Dessutom skall de värnpliktigas friahemresor begränsas till i princip en resa . Denna förändringskall börja tillämpas , och dess praktiska tillämpning skallenligt propositionen styras av lokala förhållanden. Så t.ex. skall devärnpliktiga kunna erhålla meningsfylld utbildning under ett mellanliggandeveckoslut och därigenom få en sammanhängande ledighet vidhemresan.De föreslagna ändringarna avvisas av i motion Fi37(yrkande 34).Försvarsutskottet som biträder förslaget anser i likhet med regeringenatt de ändrade reseförmånerna bör kunna anpassas till lokala förutsättningar.Bl.a. bör detta gälla beträffande olika förbands utbildningsrytm ochgeografiska belägenhet, påpekar försvarsutskottet.Även finansutskottet tillstyrker den i propositionen föreslagna nyainriktningen av systemet för de värnpliktigas förmåner. Finansutskottetavstyrker därmed också motion Fi37 (v) yrkande 34.Besparingar inom totalförsvarets civila delDe föreslagna besparingarna inom den civila delen av totalförsvaret skalluppgå till och bedöms kunna görasinom bl.a. funktionerna Ledning och samordning samt Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Inga motioner har väckts i anslutning till detta förslag.Försvarsutskottet tillstyrker propositionens förslag.Finansutskottet har från sina utgångspunkter inget att erinra i fråganutan tillstyrker den föreslagna inriktningen av besparingarna inom den civiladelen av totalförsvaret.Övriga frågorBesparingar inom områdeI propositionen föreslås bl.a. besparingar inom områdepå sammanlagt . Besparingarna bör, enligt vad somanförs i propositionen (s. 13), bl.a. göras genom rationaliseringar inompolisväsendet och genom att reglerna för polisaspiranters studieförmånerförändras så att studiefinansieringen kommer att ske med studiemedel.Justitieutskottet pekar i sitt yttrande (1992/93:JuU2y) på att konkretaförslag kommer att presenteras 1993.Utskottet understryker att det pågår ett omfattande beredningsarbete när detgäller att på de olika nivåerna inom polisorganisationen effektivisera ochrationalisera arbetet. I det besvärliga statsfinansiella läge som råder ärdetta ett utomordentligt angeläget arbete. Utskottet vill för sin del strykaunder att besparingar inom polisområdet i första hand bör göras genomadministrativa rationaliseringar. Utskottet vill också framhålla attindragningar i den redan ansträngda polisverksamheten på fältet måste undvikas.Däremot är det självklart så att också fältverksamheten skall bedrivas på ettsådant sätt att resurserna utnyttjas effektivt.Justitieutskottet tillstyrker förslaget i propositionen om ändradstudiefinansiering för polisaspiranter. I detta sammanhang vill utskottet docksamtidigt aktualisera frågan om en översyn av polisutbildningen; förändringarhärvidlag kan bli nödvändiga för att det skall vara möjligt att genomföra enstudiemedelsfinansiering under hela eller delar av polisutbildningen. Utskottetutgår från att denna fråga övervägs i i samband med att ettkonkret förslag till finansiering av polisutbildningen utarbetas.Sammanfattningsvis förordar justitieutskottet att de föreslagna besparingarnainom skall godkännas av riksdagen.Finansutskottet har för sin del ingen annan uppfattning än denjustitieutskottet redovisat och tillstyrker således propositionens förslag.Besparingar inom områdeI propositionen sägs att inom område skallutgifterna minska med . Besparingen kommer i huvudsak atttas ut i form av produktivitetskrav.Trafikutskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört ombesparingar inom område.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än trafikutskottet. Riksdagenbör sålunda godkänna vad regeringen förordat i denna fråga.Besparingar inom områdeEnligt uppgörelsen mellan regeringen och Socialdemokraterna skall 250miljoner kronor sparas inom område. Regeringen begär ipropositionen att godkänner denna besparing.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag (mom. 9) att spara250miljoner kronor inom verksamhetsområde.Dagbidrag och hälsoundersökningar för asylsökandeI propositionen (bilaga 8) redovisas minskade utgifter genom sänkning avdagbidraget till asylsökande och begränsning av hälsoundersökningar förasylsökande. Ingen av dessa åtgärder kräver beslut av . Riksdagenbereds tillfälle att ta del av vad som anförts om besparingar på vardera 140miljoner kronor för innevarande budgetår och nästa budgetåravseende dagbidrag och hälsoundersökningar för asylsökande. Denna besparing harinte föranlett något motionsyrkande.I motion Fi36 (nyd) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en utredningom reducering av förläggningskostnader för asylsökande och omförhandling avförläggningsavtal.Socialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande att chefen förKulturdepartementet har aviserat att en utredning skall tillkallas för enöversyn av flykting- och invandringspolitiken. Socialförsäkringsutskottetförutsätter att frågor om framtida förläggningskapacitet kommer att tas upp idet sammanhanget. Vad angår omförhandling av nu gällande avtal mellan och enskilda personer är detta helt en fråga som det ankommer påInvandrarverket att ta ställning till. avstyrkerbifall till motion Fi36 i denna del.Finansutskottet som delar socialförsäkringsutskottets uppfattning haringen erinran mot vad som anförs i propositionen. Propositionen läggs därmedtill handlingarna i denna del.Finansutskottet avstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottet det imotion Fi36 yrkande 7 framlagda förslaget om reducering avförläggningskostnader.BarnbidragEfter förslag av regeringen budgetproposition beslutade riksdagenatt det allmänna barnbidraget och det förlängda barnbidraget skulle höjas från9 till10 per barn och år fr.o.m. (prop. 1990/91:100bil. 7, bet. SoU12, rskr. beslutade att höjningenskulle flyttas fram till (prop. 1991/92:38, bet. FiU10,rskr. 108).I propositionen (bilaga 3 ) föreslås nu att de beslut somtidigare fattats att höja det allmänna barnbidraget och det förlängdabarnbidraget skall upphävas.I motion Fi37 av m.fl. (v) yrkas avslag på propositionensförslag. I motionen anförs att barn- och studiebidragen kan bibehållas pånuvarande nivå om den av motionärerna förordade momssänkningen till fårstöd.Enligt finansutskottets mening innebär den nuvarande ekonomiskasituationen att det av statsfinansiella skäl är nödvändigt att upphäva detidigare besluten om höjningar av det allmänna barnbidraget och det förlängdabarnbidraget. Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet propositionensförslag och avstyrker motion Fi37 (v) yrkandena 45--47.Besparingar inom studiestödsområdetEnligt uppgörelsen mellan regeringen och Socialdemokraterna skall ca 300miljoner kronor sparas inom studiestödsområdet. Regeringen begär ipropositionen (s. 13, mom. 10) att godkänner denna besparing.I motion Fi37 motsätter sig besparingsförslaget (yrkande35).Socialförsäkringsutskottet biträder propositionen i denna del. I enmeningsyttring stöder företrädare förslaget i motion Fi37 (v).Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag (mom. 10) att spara ca300 inom studiestödsområdet och avstyrker motion Fi37(v) yrkande 35.Utebliven höjning av studiebidragEnligt tidigare beslut skall studiebidraget inom studiehjälpen höjas /93. Studiebidraget är beloppsmässigt samordnat med det allmännabarnbidraget. Som en följd härav föreslås i propositionen (bilaga 6, mom. 1)att den beslutade höjningen inte genomförs. Detta väntas ge en besparing på 270miljoner kronor för helår. I anslutning till förslaget redovisas ett förslagtill lag om ändring i lagen (1991:924) om ändring i studiestödslagen(1973:349).Finansutskottet har tidigare i detta betänkande tillstyrkt att en redanbeslutad höjning av barnbidraget inte skall komma till stånd. I konsekvenshärmed bör också beslutet om en höjning av studiebidraget per den 1 januari1993 upphävas. tillstyrker att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1991:924) om ändring i studiestödslagen.Studiemedel till arbetsmarknadsutbildningI propositionen föreslår regeringen att arbetsmarknadsutbildningen inom detreguljära utbildningsväsendet byggs ut med 23 000 heltidsplatser , varav 13 000 vid komvux, 5 000 vid gymnasieskolan och 5 000vid folkhögskolan. Detta förslag har utskottet behandlat i ett tidigare avsnitti betänkandet. Som en del av denna satsning föreslås i propositionen (bilaga 6,mom. 2 och 3) att ytterligare anvisas på tilläggsbudget förinnevarande budgetår till studiestöd för elever i komvux och folkhögskolan.Av beloppet anslås till särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa och till studiemedel.Kostnaden för studiehjälp till ytterligare 5 000 platser i gymnasieskolanunder beräknas till . Denna utgiftsökningtäcks av den besparing som görs på anslaget genom den uteblivna höjningen avstudiebidraget. Någon extra medelsanvisning erfordras därför inte för dettaändamål.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi37 att på tilläggsbudgetanvisar ytterligare till studiemedel (yrkande 17) ochytterligare till vuxenstudiestöd (yrkande 18).Socialförsäkringsutskottet har inget att erinra mot regeringens förslagtill medelsanvisning. utgår från att regeringenförutsättningslöst prövar fördelningen av de nya medlen över landet så attstudiestöden följer utbildningsplatserna. I en meningsyttring stöderVänsterpartiets företrädare förslaget i motion har tidigare tillstyrkt regeringens förslag till satsningpå arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet och i detsammanhanget avstyrkt ett förslag från om att därutöver inrätta15 000 årsstudieplatser. I konsekvens härmed tillstyrker finansutskottetregeringens förslag att på tilläggsbudget för /93 anvisa 85miljoner kronor till Studiemedel m.m. och tillVuxenstudiestöd m.m. avstyrker motion Fi37 (v) yrkandena 17 och18.HemspråksundervisningI motion Fi36 (nyd) yrkande 19 begärs att bidragen förhemspråksundervisning skall upphöra fr.o.m. den 1 januari 1993.I samband med att ett nytt generellt statsbidrag till kommuner införs den 1januari 1993 (prop. 1991/92:150, FiU29), avvecklas ett stort antalspecialdestinerade bidrag till kommuner, bl.a. sektorsbidraget till driften avdet kommunala offentliga skolväsendet i vilket medel för hemspråksundervisningberäknas. Därefter kommer således kommunerna själva att avgöra hur medlen skallanvändas.Utbildningsutskottet har under föregående behandlatsamma yrkande av samma motionärer. Senast i ett yttrande till finansutskottet ianslutning till kompletteringspropositionen. att det är en tillgång för vårt land om många av landets invånare har ennaturlig tvåspråkighet. Utskottet föreslår med samma motivering att motionenavstyrks även nu.Finansutskottet ser mot denna bakgrund inte något skäl att tillstyrkamotion Fi36 yrkande 19.Stöd till politiska partierI propositionen föreslås att stödet till politiska partier skall minskas med10 % fr.o.m. nästa mandatperiod. Syftet är att minska statens utgifter.I motion Fi36 av m.fl. (nyd) uttalas kritik över attminskningen av partistödet föreslås ske först . I motionen yrkas istället att beslutar om en sänkning av det statliga partistödet /94 att utgå av 1992/budgeterade belopp, /95 och för /96 , allt i dagenspenningvärde.I yttrande 1992/93:KU3y konstaterar utskottet atten motion med liknande innehåll avstyrktes i samband med utskottets behandlingav budgetpropositionen (1991/92:KU29). Utskottet säger iyttrandet att man har noterat vad regeringen föreslagit beträffande enminskning av partistödet men vill inte tillstyrka ytterligare minskningar ienlighet med vad som föreslås i Ny demokratis motion. Konstitutionsutskottettillstyrker propositionens förslag och avstyrker motion Fi36 i berörd del.Liksom ansluter sig finansutskottet tillpropositionens förslag och avstyrker således motion Fi36 (nyd) yrkande 6.Presstöd och organisationsstödI motion Fi36 av m.fl. (nyd) yrkande 21 föreslås att detnuvarande presstödet bör avvecklas med början /94.I samma motion anförs i anslutning till yrkande 20 att begränsningar börgöras i det s.k. organisationsstödet. Det statliga stödet uppgick enligtmotionärerna till . Därtill kommer kommunala stödmed . Det är, sägs det i motionen, nödvändigt attreformera hela systemet för förenings- och organisationsstöd. Nya regler börgenomföras successivt . Ny demokrati hävdar att det måste finnasett besparingsutrymme på utan att skada de mestbehjärtansvärda ändamålen.Konstitutionsutskottet behandlar motionsyrkandet om presstödet i sittyttrande 1992/93:KU3y. behandlade motsvarandemotionsyrkande i samband med sitt ställningstagande till förslaget till anslagtill presstöd budgetproposition (1991/92:KU27). Utskottet framfördedärvid att dagstidningarnas roll för demokratin motiverar ett statligtpresstöd. Om inte de tidningar som befinner sig i konkurrensmässigt underlägefick stöd skulle mångfalden minska. En sådan minskning skulle få negativakonsekvenser för läsarnas valfrihet och opinionsbildningen i landet.Konstitutionsutskottet motsatte sig därför en successiv avveckling avpresstödet.I sitt yttrande säger nu att stora svårigheter skulleuppstå för dagspressen om motionens krav skulle bifallas. Utskottet avstyrkerdärför motionen.Finansutskottet delar helt den syn på presstödet somkonstitutionsutskottet gett uttryck för i sitt yttrande och kan därför inteställa sig bakom motionens förslag. Utskottet anser att frågan omorganisationsstödets storlek och utformning bör prövas i annan ordning. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi36 (nyd) yrkandena 20och 21.Näringspolitikens inriktningI Socialdemokraternas partimotion Fi35 anförs att det nu behövs en samladnäringslivspolitik. Näringspolitiken måste inriktas på att skapa godaförutsättningar för både små och stora företag, anför motionärerna. Samtidigtskall den medverka till att blir attraktivt för internationellaföretag, så att ett tillflöde av ny teknik och nya investeringar kan komma tillstånd.Staten måste , enligt motionärerna, på ett mer aktivt sätt engagera sig inäringspolitiken. Denna grundsyn har stöd i utvecklingen i andra länder.Industriproduktionen måste få ett ökat kunskapsinnehåll och en ökadförädlingsgrad.Ett viktigt inslag i en ny näringspolitik är en ökad satsning påkompetensutveckling, sägs det i motionen. Ett tvåårsprogram för utveckling avkompetens, kvalitet och konkurrenskraft föreslås.Infrastrukturinvesteringar i form av vägar, järnvägar, broar,telekommunikationer etc. är också av central betydelse. En annan betydelsefullfråga anförs vara åtgärder för säkerställande av riskkapital för näringslivet.Näringsutskottet behandlade frågor om näringspolitikensinriktning (bet. 1991/92:NU20). Utskottet anförde bl.a. att näringspolitikenskall ges en generell prägel; detaljstyrning och selektiva insatser skallundvikas. Denna grundsyn på hur näringspolitiken bör inriktas och utformasligger fast.De förslag till insatser på olika områden som förs fram i motion Fi35 (s) --ökad satsning på kompetensutveckling, ökade infrastrukturinvesteringar ochåtgärder för att underlätta företagens riskkapitalförsörjning -- är allaexempel på områden som regeringen prioriterar, skriver näringsutskottet.Utskottet nämner flera åtgärder som regeringen vidtagit eller planerar sombevis på detta. Med hänvisning härtill avstyrker näringsutskottet motion Fi35(s) i berörd del.I en avvikande mening till näringsutskottets yttrande tillstyrkerSocialdemokraterna motionen.Finansutskottet delar näringsutskottets uppfattning. Det är endast genomgenerella ekonomisk-politiska åtgärder som främjar marknadsekonominsfunktionssätt som en varaktig tillväxt och resurser för välståndsutveckling kanskapas. Detta utgör grunden för meningsfulla arbetsinsatser. Finansutskottetavstyrker således motion Fi35 (s) yrkande 9.De statliga företagenRiksdagen beslöt att bemyndiga regeringen att sälja statensaktier i 34 angivna företag (prop. 1991/92:69, bet. beslutadesatt det statliga Förvaltningsaktiebolaget skulle avvecklas. harbeslut fattats om försäljning av aktier i fyra bolag.Enligt överenskommelsen mellan företrädare för regeringenoch Socialdemokraterna skall det nu i princip införas ett moratorium förförsäljning av statliga företag och fastigheter. Detta skall inte hindraomstruktureringar i de fall då sådana är lämpliga och nödvändiga. Enmarknadsmässig bedömning skall göras av de fortsatta möjligheterna tillspridning av ägandet. Eventuell försäljning skall föregås av samråd mellanregeringen och Socialdemokraterna. Regeringen begär i propositionen attriksdagen godkänner vad som sagts om försäljning av statliga företag ochfastigheter.I motion Fi35 (s) begärs att Förvaltningsaktiebolaget skallåterinrättas. Moratoriet innebär att förutsättningarna för Fortia harförändrats, sägs det i motionen. Det statliga ägarskapet kan förväntas kommaatt bestå . Med den ordning som tillämpas, därresp. departement utövar ägarskapet medan har ensammanhållande funktion, kommer löpande företagsfrågor att vara återkommandearbetsuppgifter för statsråd, säger motionärerna.Näringsutskottet tillstyrker det som förordas i propositionen beträffandeförsäljning av statliga företag och fastigheter. Detta ställningstagandeinnebär dock inte någon förändring av näringsutskottets principiellainställning till statligt ägande av företag, framhåller utskottet. Allerfarenhet visar att ett privat ägande utgör den bästa grunden för ett ökatvälstånd. Att moratoriet i sig skulle leda till en ändrad syn på behovet av ettsärskilt statligt förvaltningsbolag kan näringsutskottet inte finna. MotionFi35 (s) avstyrks därmed i berörd del.I en avvikande mening till näringsutskottets yttrande tillstyrkerSocialdemokraterna motionen.Finansutskottet delar näringsutskottets uppfattning och godkänner vad somförordas i propositionen beträffande försäljning av statliga företag ochfastigheter.Utskottet anser att motion Fi35 (s) yrkande 10 om återinförande avförvaltningsbolag för statliga företag bör avslås av riksdagen.Förnybara energislag m.m.I motion Fi37 (v) anförs att för att trygga energiförsörjningen och skapaett uthålligt energisystem måste beslut om omställning avenergisektorn fullföljas. Detta innebär enligt motionärerna bl.a. attkärnkraften avvecklas, att användningen av icke förnybara fossila bränslenupphör och att det sker en uppbyggnad av alternativa, miljövänliga energislag.För att påskynda denna utveckling framläggs i motionen fyra förslag.Riksdagen bör för det första besluta att investeringsstödet tillvindkraftverk skall höjas från till , sägs det imotionen. Regeringen borde också ges i uppdrag att återkomma till medförslag till hur användningen av trädbränsle snabbt skall kunna öka. Vidareföreslår motionärerna att regeringen skall anmodas att låta snabbutreda vad somkan göras för att en massproduktion av förnybara energislag skall komma tillstånd. En idé som framförs i motionen är lagstiftning om attenergiförsörjningen av nybyggda lokaler skall vara -- åtminstone till en del --baserad på förnybara energislag. Slutligen föreslås i motionen att VattenfallAB skall tilldelas med syfte att höja verkningsgraden hossmå kraftverk (uppgradering).Näringsutskottet redovisar i sitt yttrande en lång rad åtgärder somriksdagen och regeringen vidtagit för att främja ökad användning av biobränslenoch för att satsa på förnybar energi och energihushållning. Likaså harregeringen i en nyligen framlagd proposition, 1992/93:99 om vissa åtgärder inomklimatområdet och i (bil. 2), lämnat förslag om bl.a. enhöjning av investeringsstödet till vindkraft liksom till solvärmeanläggningarfrån till 35%.Näringsutskottet konstaterar att statsmakterna på olika sätt verkar för attanvändningen av förnybara energislag skall öka. Mycket av det som förordas imotion Fi37 (v) håller på att genomföras eller är föremål för beredning. Närdet gäller förslaget om att anvisa medel till för en uppgraderingav små kraftverk erinrar näringsutskottet om att det, efter bolagiseringen avVattenfall, inte ankommer på att besluta om investeringar i bolaget.Det kan vidare påpekas att åtgärder för att höja verkningsgraden ingår som ettnormalt inslag i kraftverkens verksamhet.Med det anförda avstyrker näringsutskottet motion Fi37 (v) i här aktuelladelar.Finansutskottet anser i likhet med näringsutskottet att motion Fi37 (v)yrkandena 8--11 bör avslås av riksdagen.UnderleverantörsprogramI motion Fi37 (v) anförs att regeringen bör anmodas att lägga framförslag om ett nytt underleverantörsprogram. har, enligtmotionärerna, de svenska storföretagen skärpt kraven på underleverantörerna vadgäller leveranstidpunkt, kvalitet och pris. De ökade kraven vad avser prisernainnebär utslagning av många underleverantörer, anför motionärerna. De menar atten starkare konkurrenslagstiftning skulle kunna motverka detta.Näringsutskottet redovisar i sitt yttrande att i budgetpropositionen 1992(bil. 13) anfördes att de särskilda insatserna riktade till underleverantörerborde upphöra i och med utgången av /92, dvs. ansåg (bet. 1991/92:NU20) att detta framstod som ennaturlig åtgärd, mot bakgrund av grundsynen att näringspolitiken bör föras medgenerella medel och att selektiva åtgärder därför är mindre motiverade.Riksdagen följde utskottets förslag.Näringsutskottet ser ingen anledning att nu inta någon annan ståndpunkt änsom gjordes beträffande behovet av ett särskiltunderleverantörsprogram. Motion Fi37 (v) avstyrks sålunda i denna del.Socialdemokraterna i näringsutskottet anmälde en avvikande uppfattning.Finansutskottet delar näringsutskottets uppfattning och avstyrker motionFi37 (v) yrkande 1.ForskningsprojektI motion Fi71 (v) framförs krav på ökade satsningar inom två områden. Detena gäller ett forskningsprojekt med syfte att utveckla en mer uthålligindustriproduktion i .