bet · GG01UbU3 · 1992-12-03 00:00:00 — bör därför avslå motion 1992/93:Ub11.I examensordningen bör enligt motion 1992/93:Ub23 (v) yrkande14 inrymmas en vetenskaplig grundkurs på 20 poäng.Utskottet instämmer i den bedömning som gjorts avHögskoleutredningen (SOU 1992:1 s. 274 f.) att en vetenskapliggrundkurs på 20 poäng bör erbjudas främst vid universiteten somdel i ett rekommenderat studieprogram. Alla studenter iexamensinriktade studieprogram -- oavsett typen av högskola ochutbildning -- bör enligt utredningen få en introduktion ivetenskapshistoria, vetenskapsteori och vetenskaplig metod. Föregen del vill utskottet tillägga att examensordningen generelltsett inte är avsedd att styra studieorganisationen, varför detockså av det skälet inte är lämpligt att examensordningeninnehåller några föreskrifter om vetenskaplig grundkurs av vissomfattning.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1992/93:Ub23 yrkande 14.Civilingenjörsutbildning bör inrättas vid högskolan iKarlstad, enligt motion 1992/93:Ub4 (m). Högskolan har sedanmitten av systematiskt byggt upp den tekniskasektorn genom att erbjuda lokala utbildningslinjer. Resursernaför dessa kan tas i anspråk för civilingenjörsutbildning.Utskottet anser att bör avvakta regeringens förslagi den kommande propositionen om grundläggandehögskoleutbildning för perioden /94--1995/96. Yrkandetavstyrks.Motion 1992/93:Ub23 (v) tar också upp rätten atttillgodoräkna sig utbildning (yrkande 1). Enligtmotionärerna skall denna rätt skrivas in i högskolelagen.Utskottet konstaterar att regeringen avser att behålla denuvarande bestämmelserna om detta i högskoleförordningen (7kap. 7--9 §§) i huvudsak oförändrade (prop. s. 36). Utskottetvill understryka vikten av att den lokala friheten attorganisera studierna och bestämma om innehållet inte, såsommotionärerna befarar, leder till minskade möjligheter förstuderande att flytta mellan läroanstalter. Detta är enligtutskottets mening viktigt också när det gällerinternationalisering. Bestämmelsen om tillgodoräknande måstealltså av högskolorna tillämpas generöst. Det är därförangeläget att denna fråga -- så som sägs i propositionen --ägnas särskild uppmärksamhet i den fortsatta uppföljningen avuniversitetens och högskolornas verksamhet. Motionärernas syftefår därmed anses vara i huvudsak tillgodosett, varför riksdagenbör avslå yrkandet.När det gäller betyg i grundutbildningen anförs ipropositionen att betyg normalt skall vara graderade.Rekommendationen om graderade betyg bör utgå enligt motion1992/93:Ub23 (v) yrkande 15.Utskottet förutsätter att den kommande högskoleförordningenkommer att ge högskolor och universitet betydande frihet attsjälva avgöra t.ex. i vilken utsträckning betyg i dengrundläggande utbildningen skall vara graderade. Utskottetföreslår att avslår motionsyrkandet.I propositionen anförs vidare att högskolorna utan särskildföreskrift därom skall anses ha rätt att vid behov besluta ombegränsning av studenternas rätt att upprepade gångergenomgå prov på samma kurs eller moment. I motion1992/93:Ub12 (s) yrkande 10 yrkas avslag på detta.Utskottet vill i denna fråga anföra följande.De olika remissyttrandena till departementspromemorian Friauniversitet och högskolor (Ds 1992:1) uppvisade en splittradbild vad angår behovet av en begränsning av rätten att genomgåprov. Många anser instrumentet vara tveksamt föreffektivisering av studierna. Andra förordar dock enbegränsning av antalet provtillfällen. Sannolikt föreliggerskillnader i synsätt mellan olika fakulteter och discipliner.Utskottet anser därför att möjligheten att begränsa antaletprovtillfällen skall finnas men utgår från attbegränsningen endast kommer till användning där behovet ärsärskilt stort. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anfördaatt avslår motion 1992/93:Ub12 yrkande 10.När det gäller vad som i övrigt i propositionen anförtsom examensordning m.m. (avsnitten 5.2--5.6) föreslårutskottet att lägger propositionen i motsvarande deltill handlingarna.Tillträde till högskolanVillkoren för behörighet till grundläggandehögskoleutbildning har fastlagts dels genom engrundläggande bestämmelse i högskolelagen (1977:218, 9 §),dels genom närmare bestämmelser i högskoleförordningen(1977:263, 5 kap.). Regeringen föreslår i propositionen en nyformulering i högskolelagen (1 kap. 8 §) samt bereder riksdagentillfälle att ta del av bedömningar som utbildningsministerngör och som han avser att lägga till grund för regleringen iden kommande nya högskoleförordningen.Villkoren för allmän behörighet knyts i lagförslaget tillde kunskaper som eleverna får på de nationella programmen igymnasieskolan. Även den som genom annan utbildning ellererfarenhet har skaffat sig motsvarande kunskaper skall ansesuppfylla de allmänna behörighetsvillkoren. Med hänsyn tilltidsschemat för införandet av de nationella programmen igymnasieskolan räknar utbildningsministern med att de nyareglerna inte kommer att kunna tillämpas fullt ut förrän införantagningen till höstterminen 1998.Utskottet konstaterar att regeringens förslag står iöverensstämmelse med beslut med anledning avpropositionen Växa med kunskaper (prop. 1990/91:85, bet. UbU16,rskr. 356) att de nationella programmen, som alla är treåriga,skall ge allmän behörighet. Utskottet noterar vidare att det iförevarande proposition (s. 45) sägs att den som harallmän behörighet genom ålder och yrkesverksamhet (den s.k.25:4-regeln) även i fortsättningen kommer att ha dennabehörighet, dock under förutsättning att han eller hon harkunskaper i svenska och engelska som motsvarar de treåriganationella programmen. I fråga om svenska och engelska innebärdetta en skärpning som utskottet inte har något att invändamot. Utskottet förutsätter att högskoleförordningen får ensådan utformning att det står helt klart, attantagningsmyndighets prövning, huruvida den som åberopar25:4-behörighet har kunskaper motsvarande treåriga program igymnasieskolan, enbart skall avse svenska och engelska samteventuella särskilda behörighetsvillkor. De nya reglernakommer, som anförts, att kunna tillämpas fullt ut förstinför antagningen till höstterminen 1998.Motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 1 innehåller ett frånregeringens förslag och tidigare beslut klartavvikande förslag. Motionärerna, som -- vilket framgått i detföregående -- vill göra en grundläggande åtskillnad mellanakademisk och annan postgymnasial utbildning, anser attvillkoret för allmän behörighet till akademisk utbildningenbart skall knytas till kunskaper som nås på de nationellaprogram i gymnasieskolan vilka syftar till fortsatta akademiskastudier. Därmed torde motionärerna i första hand avsesamhällsvetenskapsprogrammet och naturvetenskapsprogrammet.Utskottet, som inte kan ställa sig bakom den i motion1992/93:Ub24 föreslagna uppdelningen av högskoleutbildningen itvå kategorier, föreslår att med avslag på nämndamotion yrkande 1 antar det i proposition 1992/93:1 framlagdaförslaget till högskolelag såvitt avser 1 kap. 8 §.Ämnet svenska som andraspråk bör enligt motion1991/92:Ub513 (fp) jämställas med ämnet svenska när det gällerallmän behörighet till grundläggande högskoleutbildning. Enligtmotionärerna är betyg i svenska som andraspråk i komvux jämställt med det s.k. rikstestet, som för vissa kategoriersökande med utländsk förutbildning räcker som dokumentation avkunskaper i svenska.Motsvarande förslag framfördes även i motioner vid riksmötet1989/90, varvid utskottet anförde följande (1989/90:UbU3 s. ).Enligt vad utskottet erfarit är bristande kunskaper i svenskahos de studerande ett stort problem inom vissa utbildningar ihögskolan. Utskottet anser att villkoren för allmän behörighetinte bör knytas till svenska som andraspråk. Målet måste varaatt allmän behörighet har samma innebörd för studerande medinvandrarbakgrund som den har för övriga högskolestuderande.Utskottet noterar att regeringens lagförslag innebär enskärpning av kraven på kunskaper i svenska för allmänbehörighet. Detta har utskottet i det föregående ställt sigbakom. Svenska som andraspråk inom komvux når inte upp tillsamma nivå som ämnet svenska etapp 3. Svenska som kärnämne i denationella programmen i gymnasieskolan motsvaras inom gymnasialvuxenutbildning tills vidare av etapp 3 läroplan förkommunal och statlig utbildning för vuxna (Lvux 82) enligtförordningen om kursplaner i kärnämnen för den reformeradegymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen (SKOLFS1992:12). Målet för svenska i de nationella programmen igymnasieskolan och i den nya gymnasiala vuxenutbildningen äralltså klart högre än för svenska som andraspråk, som i Lvux 82endast når till etapp 2.Utskottet, som inte funnit anledning att ändra sitt tidigareställningstagande, föreslår att avslår motion1991/92:Ub513.Vilka särskilda behörighetsvillkor som skall gälla förolika kurser och utbildningsprogram skall enligt regeringensförslag beslutas av resp. universitet eller högskola själv. Ilagförslaget 4 kap. 2 § ges utrymme för regeringen, ellermyndighet som regeringen bestämmer, att föreskriva annat.Vidare stadgas där att sökande till högskola skallantas utan avseende på folkbokföringsort.En central reglering av antagningen behövs enligt motion1992/93:Ub12 (s) yrkande 11. Den bör vara utformad så atträttssäkerheten garanteras. För utbildningar där staten ställerupp legitimationskrav eller förutsätter nationell likvärdighetmellan utbildningarna bör enligt motion 1992/93:Ub23 (v)yrkande 17 de särskilda behörighetsvillkoren vara likvärdiga.Varje universitets och högskolas frihet att själv bestämmabehörighetsvillkoren bör enligt motion 1992/93:Ub24 (nyd)yrkande 12 inte kunna inskränkas genom föreskrifter avregeringen. Vidare vill motionärerna att det i lagen skallföreskrivas att sökande inte får diskrimineras på grund av kön,ras, hudfärg, bostadsort eller liknande.Utskottet erinrar om att studieorganisationen enligt deriktlinjer som ställde sig bakom (prop.1990/91:150 bil. II:7, bet. UbU21, rskr. 389) skall bli en heltoch hållet lokal fråga. För hela landet gemensammabehörighetsvillkor har funnits för de allmännautbildningslinjerna och påbyggnadslinjerna. Dessa skall enligtförslag i propositionen, som utskottet i det föregåendetillstyrkt, avvecklas. Utskottet erinrar ånyo om sitt uttalandevåren (bet. 1990/91:UbU21 s.22) när det gällerutbildningar som direkt förbereder för en klart definieradyrkesroll, nämligen att ett likvärdigt innehåll och ennågorlunda enhetlig studieorganisation är en förutsättning föratt utbildningens mål skall uppnås.Lagförslaget i propositionen ger regeringen utrymme för attmeddela centrala föreskrifter när det gäller särskildabehörighetsvillkor, något som enligt utskottets mening bör varamöjligt.Förbud mot diskriminering av olika slag finns redan dels iregeringsformen 2 kap. 15 och 16 §§, dels i förevarandelagförslag 4 kap. 2 § andra stycket.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 11,1992/93:Ub23 yrkande 17 och 1992/93:Ub24 yrkande 12 antar det ipropositionen framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser4 kap. 2 §.I motion 1991/92:Ub415 (fp) föreslås en spärr för antagningtill vårdutbildning av personer som fråntagits legitimation somhälso- och sjukvårdspersonal.Utskottet utgår från att det ankommer på den myndighet somfråntar en person legitimationen att informera om hurmyndigheten ser på en eventuell ansökan om legitimation för ettannat vårdyrke. Risken för att en sådan person kan åstadkommaskada vid genomgång av en ny utbildning kan läggas till grundför avskiljande enligt 4 kap. 6 § i regeringens lagförslag, somutskottet i det föregående tillstyrkt. En särskild spärregelvid antagningen är enligt utskottets mening inte befogad.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1991/92:Ub415.Bestämmelser om urval till grundläggandehögskoleutbildning bör enligt regeringens bedömning (prop. s.46) meddelas av regeringen. Grundläggande för urvalet bör varaden sökandes kunskaper, erfarenheter och särskilda fallenhetför den sökta utbildningen. De urvalsgrunder som bör fåförekomma är endast betyg, högskoleprov, annat särskilt prov,tidigare utbildning samt arbetslivserfarenhet. Särskilda skälskall dock enligt propositionen också kunna åberopas. Vilkaurvalsgrunder som används för resp. utbildning, och hur deanvänds t.ex. när det gäller urvalsgrunden betyg, skallbeslutas av varje universitet och högskola.Regeringen skall enligt motion 1992/93:Ub24 (nyd) yrkande 13inte styra urvalskriterier och urvalsprocess, som i ställetskall beslutas av varje högskola själv.Studieomdöme från folkhögskola bör enligt motionerna1992/93:Ub12 (s) yrkande 12, 1992/93:Ub14 (fp), 1992/93:Ub20(c) och 1992/93:Ub23 (v) yrkande 16 även användassom urvalsgrund.Utskottet har inget att invända mot att regeringen ihögskoleförordningen meddelar grundläggande bestämmelser omurval. Studieomdöme från folkhögskola behandlas i det nugällande urvalssystemet som motsvarande ett betyg. Ipropositionen om folkbildning (prop. 1990/91:82) anfördeföredragande statsrådet att han i likhet medFolkhögskolekommittén ansåg att det inte längre behövdes ettsärskilt normeringsprov för att studieomdömen skall kunna ges ifolkhögskolan. Lärarkollektivets bedömningar skulle varatillräckliga. Nya regler för urval till högskoleutbildningträdde i kraft . Om erfarenheterna avdessa skulle visa att det inte längre fanns skäl att hagraderade studieomdömen och en särskild kvotgrupp förfolkhögskolesökande borde enligt statsrådet en förändring avurvalsreglerna till högskolan i detta avseende övervägas.Utskottet (1990/91:UbU18 s. 27) hade inget att erinra mot hansbedömningar när det gäller studieomdöme. Utskottet förutsätteratt graderade studieomdömen från folkhögskola liksom hittillskommer att jämställas med betyg och kunna läggas till grund förurval till högskoleutbildning. Motionerna om studieomdöme ärdärmed enligt utskottets uppfattning tillgodosedda.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 12,1992/93:Ub14, 1992/93:Ub20, 1992/93:Ub23 yrkande 16 samt1992/93:Ub24 yrkande 13 antar det i propositionen framlagdaförslaget till högskolelag såvitt avser 4 kap. 3 §.Positiv särbehandling och förtur för underrepresenteratkön bör enligt motion 1992/93:Ub13 (fp) kunna användas somurvalsgrunder till och inom högskolans utbildningar. Dessaurvalsgrunder kan enligt motionären vara verktyg för att kunnauppnå de mål som tidigare ställt upp om balans mellankvinnor och män inom de längre grundutbildningarna och inomforskarutbildningen.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Såväl regeringen som har vid åtskilliga tillfällenpåtalat som ett missförhållande att könsfördelningen inomflertalet grundutbildningar i högskolan är mycket sned, ochuttalat att andelen kvinnor i forskarutbildning och forskningbör öka. Ett skäl till att andelen kvinnor som avläggerdoktorsexamen är så ringa har ansetts vara att rekryteringentill forskarutbildningen har skett på sådant sätt ochbemötandet under utbildningen har varit sådant att det ärsvårare för kvinnor än för män att framgångsrikt fullföljautbildningen. Utskottet anförde i sitt betänkande över 1990 årsforskningsproposition (1989/90:UbU25 s. 105) att det nuankommer på de lokala organen och befattningshavarna attutforma sina rekryteringsåtgärder både till forskarutbildningoch till lärartjänster inom högskolan på sådant sätt attkvinnor stimuleras att söka och blir rättvist bedömda.I proposition 1987/88:105 Jämställdhetspolitiken inför90-talet angav den dåvarande regeringen vissa mål för hurandelen antagna av vartdera könet skulle utvecklas och på . Förhögskoleutbildningen angavs som mål för den närmastefemårsperioden att andelen antagna av underrepresenterat könborde öka till i de utbildningar där kvinnliga resp.manliga studenter då utgjorde . Vidare bordeandelen kvinnliga studenter i tekniska utbildningar öka tillminst av de antagna. Andelen manliga studenter imedellånga vårdutbildningar, som då uppgick till , bordehöjas till . 1987/88:AU27 och1987/88:UbU34) hade ingen erinran mot dessa mål.I propositionen nämndes också (s. 79--81) att det redan dågavs extra poäng vid intagning till gymnasieskolan till denflicka eller pojke som sökte till en linje där det egna könetär underrepresenterat. Vidare relaterades att denförsöksverksamhet som inleddes inom det s.k. ÖGY-försöket medföreträde för kvinnliga sökande till elmekaniska grenen avindustriteknisk linje givit positiva erfarenheter och attregeringen i proposition 1987/88:102 (bet. UbU31) förordat attmanliga sökande skulle gynnas vid intagningen till den treårigasociala service- och omvårdnadslinjen. Däremot förordades intenågon utvidgning till fler studievägar.Utbildningsutskottet ansåg det nödvändigt att pröva mångaolika metoder för att minska den könsmässiga snedrekryteringentill olika utbildningar, t.ex. beträffande reglerna förintagning till gymnasieskolan. Under en övergångstid kunde detenligt utskottet t.o.m. vara motiverat att pröva åtgärder somgynnade underrepresenterat kön. Utskottet avstyrkte medhänvisning till detta motionsyrkanden (m) om att könskvoteringresp. särbehandling skulle avvisas (1987/88:UbU34 s.5).Tilläggspoäng för underrepresenterat kön har ingått iurvalsreglerna till gymnasieskolan i varje fall från1980-talets första hälft. Motionsyrkande om att avskaffa regelnavstyrktes av utskottet i betänkande UbU 1983/84:19.I propositionen Växa med kunskaper (prop. 1990/91:85 s. gjordes bedömningen att några förändringar avurvalsgrunderna till gymnasieskolan inte borde göras då, iavvaktan på förslag från Betygsberedningen. Dock anfördestatsrådet att bestämmelserna om tilläggspoäng förunderrepresenterat kön borde tas bort, eftersom de skullestrida mot bestämmelsen i skollagen om alla barns och ungdomarslika tillgång till utbildning oberoende av bl.a. kön (1 kap. 2§ skollagen, utan motsvarighet i skollagen ). Fleramotioner om urvalsregler, bl.a. en från Socialdemokraterna omatt behålla tilläggspoäng för underrepresenterat kön, avslogsav med hänvisning till Betygsberedningen(1990/91:UbU16 s. 68).I Betygsberedningens betänkande Ett nytt betygssystem (SOU1992:86 s. 95 f.) relateras ett förslag från () om kompletterande urvalsgrunder för tillträde tillgymnasieskolans yrkesinriktade och estetisk-praktiskastudievägar. I SÖ-förslaget förordas bl.a. företräde förunderrepresenterat kön till av platserna påaktuella utbildningar. Den delen av SÖ-förslaget kommenterasinte i Betygsberedningens betänkande.Inom högskolan har en period visskönskvotering av män förekommit vid antagningen tillförskollärarlinjen. (SOU 1985:57) ansåginte att könskvotering var lämplig som generell metod, menansåg det dock motiverat att använda denna metod för vissautbildningar där särskilda behov kunde identifieras. Somexempel nämndes idrottslärarlinjen. Utredningen föreslogdäremot att kön skulle utgöra urvalsgrund vid val mellansökande med i övrigt lika meriter, när det gällerutbildningslinjer där antalet sökande av det ena könetunderstiger . I proposition 1987/88:109 anslöt sigregeringen till förslaget, som även godkändes av (bet. UbU32 s. 17). Saken reglerades i 5 kap. 27 §högskoleförordningen (1977:263, ändr. 1989:73).Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) fick 1990 ett uppdragatt utreda möjligheterna till könskvotering vid antagning tillhögskoleutbildning. I uppdraget sades att UHÄ för det förstamer allmänt skulle undersöka förutsättningarna för ochkonsekvenserna av olika former av prioritering avunderrepresenterat kön vid antagningen till högskoleutbildning.För det andra skulle UHÄ bedöma för vilka utbildningar en sådanprioritering i första hand kunde vara motiverad. Detta uppdragblev aldrig slutfört. Ärendet avskrevs när chefen förUtbildningsdepartementet tillsatt den i detföregående nämnda arbetsgruppen (U 1992:E) förjämställdhetsfrågor i högre utbildning och forskning.I kompletteringspropositionen föreslogs en ettårigutbildning inom högskolan för breddning och komplettering avkompetens. Kvinnor skulle ges företräde till plats inomutbildning av detta slag som avser teknisk ellermatematisk-naturvetenskaplig utbildning (prop. 1991/92:150 bil.I:6 s. 4). ansåg det angeläget att pådetta sätt försöka påverka rekryteringen av flickor till högreutbildning inom naturvetenskapliga och tekniska ämnen(1991/92:UbU4y).I den förevarande propositionen anges vilka urvalsgrunder somskall kunna förekomma. Därutöver skall enligt propositionenäven särskilda skäl kunna åberopas. Utskottet vill göra detförtydligandet att jämställdhetsaspekten bör kunna beaktas somett särskilt skäl. I det föregående (s. 20) har utskottetredovisat att jämställdhet betraktas som en av flera sakligagrunder vid tillsättning av statliga tjänster och kan fällaavgörandet till förmån för en sökande av underrepresenterat könnär sökandena bedöms vara jämbördiga eller i det närmastejämbördiga. Motsvarande bör gälla vid urval till och inomhögskoleutbildning. Utskottet uppfattar den i propositionenbeskrivna ansvarsfördelningen så att det ankommer på varjeuniversitet eller högskola att närmare besluta om hur dettaskall tillämpas.När högskolorna skall ta ansvaret för sin egen antagning avstudenter bör de således med tillämpning avjämställdhetsaspekten kunna ge förtur till sökande avunderrepresenterat kön när meriterna, dvs. kunskaper,erfarenheter och särskild fallenhet för den sökta utbildningen,är i stort sett lika om också inte identiskt lika. Vididentiskt lika meriter bör liksom sökande avunderrepresenterat kön ges företräde till utbildningsplats därkönsfördelningen avviker från de av godtagna målen(jfr prop. 1987/88:105, bet. UbU34 och AU17).Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1992/93:Ub13.Värdet av gymnastik och gymnastikbetygets betydelseframhålls i motion 1991/92:Ub240 (fp). I motionen konstaterasatt poängräkningsreglerna för ämnet idrott ger fel signal tillunga människor. De sägs kunna uppfatta det som att gymnastikinte är ett viktigt ämne.Utskottet konstaterar att betyget i gymnastik (numera kallatidrott) -- till skillnad från betyg i andra ämnen -- hittillsalltid har fått räknas bort, om det skulle dra ner detmedelvärde i gymnasiebetyget som ligger tillgrund för urval till utbildningslinjer. Frågan togs upp ipropositionen om urval m.m. till högskoleutbildning (prop.1987/88:109 s. 17 f.), som ledde fram till de urvalsregler somgäller . Alla remissinstanser som yttrat sig ifrågan hade enligt nämnda proposition ansett att betyget iidrott bör få räknas bort ur betygsmedelvärdet.Utskottet anser inte att nu bör göra någotuttalande av motsatt innebörd, varför motion 1991/92:Ub240 böravslås.När det gäller vad som i övrigt i propositionen anförtsom tillträde till grundläggande högskoleutbildning(avsnitten 6.2--6.4) föreslår utskottet att läggerpropositionen i motsvarande del till handlingarna.ForskarutbildningI propositionen anförs att regeringen, främst av kvalitets-och rättssäkerhetsskäl, bör utfärda vissa ramföreskrifter somreglerar forskarutbildningens längd, tillträde, examinationm.m. När det gäller tillträde redovisar utbildningsministernsin avsikt att höja kravet för allmän behörighet tillforskarutbildning från 80 poäng till 120 poäng.Det bör enligt propositionen vara möjligt att användagraderade betyg även i forskarutbildningen. Denuvarande hindren mot detta infördes med motivet att systemetmed betygsättning ansågs ha medfört att avhandlingarna ochdärmed studietiderna blivit allt längre. Utbildningsministernanser inte att det är förekomsten eller frånvaron av betyg somavgör vare sig avhandlingens eller studietidens längd.Mot detta förslag anförs invändningar i motionerna1992/93:Ub12 (s) yrkande 14 och 1992/93:Ub23 (v) yrkande 18.Motionärerna hänvisar till risken för förlängda studietider,till att förslaget inte har entydigt stöd i den akademiskavärlden och till att behovet av ingående gradering avforskningsinsatsernas kvalitet tillgodoses på andra sätt.Utskottet finner inte anledning att motsätta sig att detöppnas möjlighet att använda graderade betyg iforskarutbildningen.