bet · GG01UbU5 · 1992-12-16 00:00:00 — Förstärkning av den grundläggande högskoleutbildningen m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslagtill förstärkning av den grundläggande högskoleutbildningenm.m. jämte två motioner.Utskottet föreslår att med bifall tillpropositionen skall anvisa medel för innevarande budgetår föratt förbättra tillgången på forskarutbildade lärare, förpedagogisk utbildning för universitetens och högskolornaslärare samt per capita-förstärkningar till vissa utbildningar.Utskottet tillstyrker att medel anvisas för en utökning avhögskoleutbildningen under innevarande budgetår med 4000platser i enlighet med vad regeringen tidigare beslutat.Utskottet förslår vidare att skall fastställaplaneringsramar och anvisa medel för tillkommande 2000utbildningsplatser för . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om för studiemedel m.m. /93.Utskottet föreslår slutligen att med bifall tillett motionsyrkande (nyd) skall uttala sig för att Högskolan förlärarutbildning i bör behållas vid Rålambshov iStockholm.Till betänkandet fogas tre reservationer (s) och enmeningsyttring (v).ÅTTONDE HUVUDTITELN Regeringen har i proposition 1992/93:42 föreslagit1. att bemyndigar regeringen att besluta omfördelningen av tillkommande utbildningsplatser mellanuniversitet och högskolor,2. att till Lokala och individuella linjer samtfristående kurser på tilläggsbudget till statsbudgeten /93 under åttonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,3. att till Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål på tilläggsbudget till statsbudgeten /93 under åttonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,4. att till Studiemedel m.m. på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /93 under åttondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93:Ub29 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår regeringens hemställan att bemyndigaregeringen att besluta om fördelningen av tillkommandeutbildningsplatser och därmed klargör att det är somfastställer planeringsramarna för statlig högskoleutbildning,2. att beslutar fastställa planeringsramarna förhögskolan i enlighet med den fördelning av de 2000tillkommande platserna som anförs i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om program för den fortsatta utbyggnadenav högskolan.1992/93:Ub30 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitet inom akademisk utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om efterfrågestyrd resurstilldelninginom akademisk utbildning,3. att med hänvisning till kravet på kvalitet ilärarutbildningen och kravet på kostnadseffektivitet som sinmening ger regeringen till känna att Högskolan förlärarutbildning i bör behållas på det nuvarandeområdet i Rålambshov,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvaliteten inom lärarutbildningen. I detta betänkande behandlar utskottet proposition 1992/93:42om förstärkning av den grundläggande högskoleutbildningen m.m.jämte två motioner, som väckts med anledning av propositionen.I propositionen konstaterar utbildningsministern att vid eninternationell jämförelse är övergångsfrekvensen från gymnasialutbildning till längre utbildningar på universitetsnivå iSverige en av de lägsta i hela OECD-området. Detta har fåtttill följd att andelen per årskull som examineras från längreuniversitets- och högskoleutbildningar är lägre än i flertaletandra större industriländer.För ett litet land som är en lägre andel akademisktutbildade än motsvarande andel i jämförbara länder oacceptabel,framhåller utbildningsministern. Vårt land måste ha en högrebildningsnivå än andra länder för att vi skall varakonkurrenskraftiga på världsmarknaden. En utbyggnad av denhögre utbildningen är mot denna bakgrund av avgörandebetydelse. Den måste dock ske på ett sådant sätt att högtställda kvalitetskrav, bl.a. ifråga om lärarkompetens,kan uppfyllas.I syfte att höja kvaliteten i den högre utbildningen föreslårregeringen dels att ett program för att förbättra tillgången påforskarutbildade lärare introduceras, dels att pedagogiskutbildning av universitetens och högskolornas lärare genomförs,dels ock att en per capita-förstärkning görs för humanistisk,samhällsvetenskaplig och juridisk utbildning. Vidare hemställerregeringen att skall anvisa medel för dels 4000 nyaplatser på linjer och fristående kurser för /93,dels 2000 nya platser på fristående kurser för vårterminen1993.Kvaliteten i högre utbildningI propositionen framhålls att akademisk utbildning skallförmedlas av forskarutbildade lärare. konstaterarregeringen att andelen disputerade lärare är alltför låg förnärvarande för att tillgodose kvalitetskraven. Uppgifter frånuniversiteten och högskolorna visar att sammanlagt drygthälften av lärarna (högskolelektorer och högskoleadjunkter)saknar doktorsexamen. Vid vissa högskolor har närmare 80procent av lärarna inte disputerat. Mot denna bakgrund föreslårregeringen att skall anvisa för innevarandebudgetår för att förbättra tillgången på vetenskapligtmeriterade lärare. Medel för detta ändamål beräknas till100 mkr för budgetåren 1993/94--1995/96.Vidare hänvisar regeringen till som isitt betänkande Frihet, Ansvar, Kompetens (SOU 1992:1) bl.a.föreslår ett handlingsprogram för pedagogisk utbildning föruniversitetens och högskolornas lärare inom ramen för derastjänstgöring. Enligt regeringen bör ett sådant programgenomföras med början redan under /93. För dettaändamål beräknas för innevarande budgetår. Programmetbör löpa för att därefter dras ned lägre nivå från /97.Universitet och högskolor har av regeringen fått i uppdragatt redovisa program för att förbättra tillgången påforskarutbildade lärare och övriga kvalitetsförstärkandeåtgärder. I propositionen (s.6) redovisas några av defrågeställningar som föredragande statsrådet förutser kommeratt tas upp i dessa program. Regeringen avser fatta beslut omfördelningen av medel för ifrågavarande förstärkningsåtgärdernär underlag föreligger från universitet och högskolor.Regeringen föreslår vidare att humanistisk,samhällsvetenskaplig och juridisk utbildning skalltillföras sådana resurser att kvaliteten i dessa utbildningarsäkras på god internationell nivå. För percapita-förstärkningar beräknas för /93.Föredragande statsrådet beräknar en lika stor höjning för detvå därpå följande budgetåren, vilket innebär en nivåhöjning avresurserna för dessa utbildningar med 150 mkr.Frågan om kvaliteten inom akademisk utbildning tas upp imotion 1992/93:Ub30 yrkande 1 (nyd). Motionärerna framhålleratt satsningar inom den högre utbildningen är särskiltangelägna. Utvecklingen bör dock inte styras avregeringskansliet, däremot uppmuntras och underlättas. Högkvalitet och dynamik inom den akademiska utbildningen ochforskningen skapas genom individuella insatser och genom stortpersonligt ansvar.I inledningen av proposition 1992/93:1 om universitet ochhögskolor -- Frihet för kvalitet (s. 10), som nyligenbehandlat (bet. 1992/93:UbU3, rskr. 103), anfördeutbildningsministern att det är regeringens strävan att finnavägar för en ökad frihet för viktiga delar av den högreutbildningen och forskningen från dagens direkta statligainflytande. På så sätt gagnas både kvaliteten i verksamhetenoch friheten i samhället i stort. Förslagen i propositionen varde första stegen i en serie nödvändiga förändringar i syfte attförbättra villkoren för den högre utbildningen och forskningen.Riksdagen beslutade i allt väsentligt i enlighet medregeringens förslag.Enligt utskottets mening är förslagen i förevarandeproposition ytterligare viktiga steg i riktning mot bättrekvalitet i såväl grundutbildning som forskning inom högskoloroch universitet. Utskottet har sålunda inget att erinra motinnehållet i förslagen. Emellertid finner utskottet ärendetshantering otillfredsställande. Regeringen borde ha förelagtriksdagen förslaget om de ifrågavarandekvalitetsförstärkningarna -- om vilka regeringen gav utpressmeddelande -- tidigare under innevaranderiksmöte.Utskottet anser att det nu föreliggande förslaget omkvalitetshöjande åtgärder samt den strategi för förändringar avuniversitets- och högskolesystemet som bl.a. innebär ökadfrihet och skapande av incitament för utveckling och kvalitetinom statliga universitet och högskolor och som riksdagennyligen godkänt ger goda grundläggande förutsättningar för ettfortsatt reformarbete. Mot denna bakgrund anser utskottet attsyftet i motionärernas yrkande i stort är tillgodosett, varförriksdagen bör avslå motion 1992/93:Ub30 yrkande 1.I samma motion yrkande 3 aktualiseras lokaliseringen avHögskolan för lärarutbildning i (HLS). Motionärernaerinrar om behandling av denna fråga vid föregåenderiksmöte, då uttalade sig för att förlägga HLS iSödertälje. Ett noggrannare studium av flyttningenskonsekvenser i kvalitetshänseende för utbildningen har letttill att motionärerna omprövat sitt tidigare ställningstagande.Enligt motionärerna förutsätter en högkvalitativlärarutbildning integrerade studier med universitet ochfackhögskolor, tillgång till referensbibliotek och enpraktikorganisation. Vidare är det angeläget att rekryterakvalificerade studenter och välmeriterade lärarutbildare föratt trygga försörjningen av lärare i . dessa skäl och med hänvisning till kravet påkostnadseffektivitet bör uttala sig för att HLSbibehålls på nuvarande område vid Rålambshov i Stockholm.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.I maj 1992 behandlade (prop. 1991/92:75, bet.UbU20, rskr. 282) frågan om lokaliseringen av HLS. I ett antalmotioner yrkades att HLS skulle lokaliseras till . Ipropositionen hade utbildningsministern redovisat sinaöverväganden kring faktorer som borde vägas in vid beslut omlokalisering av HLS. Utskottets majoritet deladeutbildningsministerns bedömning såvitt gäller skälen för ettfortsatt planeringsarbete med inriktning på placering iStockholm av HLS och avstyrkte samtliga motioner. I enreservation av Socialdemokraterna förordades en lokalisering avHLS till . I denna reservation instämdeVänsterpartiets företrädare i utskottet. Vid behandlingen avärendet i kammaren segrade reservationen genom att bl.a.ledamöterna från Ny demokrati inte stödde utskottsmajoritetensförslag.Utskottet finner inte anledning att ändra sitt tidigareställningstagande när det gäller lokaliseringen av HLS.Inriktningen bör således vara att behålla HLS som självständighögskoleenhet och med placering i av de skäl somutbildningsministern framförde i proposition 1991/92:75.Utskottet föreslår således att med bifall tillmotion 1992/93:Ub30 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om lokalisering av HLS.Betygens betydelse för kvaliteten i lärarutbildningen tasupp i motion 1992/93:Ub30 (nyd) yrkande 4. Avsaknaden av såvälgraderade betyg i utbildningen som betyg och prövning ilärarskicklighet är enligt motionärerna anmärkningsvärd.Enligt utbildningsplanen för grundskollärarlinjen skall betygsättas på kurs eller del av kurs i utbildningen. Något avuttrycken Underkänd och Godkänd skall därvid användas. Efterfullgjord praktikutbildning skall likaså betyg sättas ilärarskicklighet. Samma betygsuttryck som för kurs skallanvändas. Om tveksamhet uppstår om en studerandes möjligheteratt med godkänt resultat fullfölja en påbörjad utbildning ellerom dennes lämplighet att utöva läraryrket, skall det prövas omden studerande bör rådas att avbryta sin utbildning.Utskottet har behandlat frågan om betyg igrundutbildningen i högskolan i samband med beslutet om nyhögskolelag m.m. (prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. Ipropositionen hänvisade utbildningsministern till vad somföreslagits i departementspromemorian (Ds 1992:1) Friauniversitet och högskolor, nämligen att som betyg bordeanvändas något av uttrycken Underkänd, Godkänd och Väl godkänd.Det borde dock vara möjligt att för varje universitet ochhögskola besluta om annan betygsskala. Remissinstanserna hadeinte haft några invändningar mot detta förslag.Utbildningsministern räknade med att en bestämmelse omgraderade betyg skulle införas i den nya högskoleförordningen.Utskottet, som i detta sammanhang behandlade ettmotionsyrkande om avskaffande av graderade betyg, förutsatteatt den kommande högskoleförordningen skulle ge högskolornabetydande frihet att själva avgöra t.ex. i vilken utsträckningbetyg i den grundläggande utbildningen skall vara graderade(bet. 1992/93:UbU3 s.29).Med hänvisning till gällande bestämmelser om betyg iutbildningsplanen för grundskollärarlinjen och vad utskottetnyligen anfört om betyg i grundutbildningen föreslår utskottetatt avslår yrkande 4 i motion 1992/93:Ub30.DimensioneringsfrågorRegeringen beslutade om en ökning avplaneringsramarna för /93 med ca 4000 platseri avvaktan på att förslag om ökade medel skulle hinnaföreläggas . Motivet för att regeringen fattade sittbeslut innan samlats till innevarande varatt platstillskottet skulle kunna tas i anspråk redan frånhöstterminens start. Regeringens beslut med bl.a. fördelning avplatserna mellan universitet och högskolor redovisas i bilaga 1till propositionen.Den ifrågavarande utökningen av högskoleplatserna innebär entidigareläggning av den planerade utbyggnaden av antaletplatser inom den högre utbildningen. Ca 3100 platser avsågfristående kurser och ca 900 platser lades ut på linjer. Fördenna förstärkning beräknas i förevarande propositionsammanlagt för /93 inkl. lokalkostnader.Utbildningsministern räknar med att medel för ytterligare4000 platser skall utgå även budgetåren 1993/94 och 1994/95.Regeringen och Socialdemokraterna träffade i september 1992överenskommelse om ett antal ekonomisk-politiska åtgärder isyfte att stabilisera den svenska ekonomin. I proposition1992/93:50 lämnades som en följd av överenskommelsen förslagtill sådana åtgärder. Bl.a. aviserades en utökning av antalethögskoleplatser med 2000 . Dessa tillkommandeplatser skulle om möjligt förläggas till de mindre ochmedelstora högskolorna.Universitet och högskolor har haft tillfälle att inkomma tillregeringen med förslag hur denna dimensioneringsökning skallfördelas. Föredragande statsrådet har bedömt att huvudparten avde tillkommande platserna bör avse fristående kurser.Regeringen begär bemyndigande att besluta omfördelningen av tillkommande platser mellan universitet ochhögskolor.Kostnaden för de tillkommande 2000 platserna beräknas till . Regeringen övervägerbehovet av att engångsvis beräkna medel motsvarande dessaplatser för kommande budgetår inom ramen för det ordinariebudgetarbetet års budgetproposition.I motion 1992/93:Ub29 (s) yrkande 1 avvisas regeringensbegäran om bemyndigande att besluta om fördelningen avtillkommande platser mellan universitet och högskolor. Detfinns enligt motionärerna inget skäl att frångå regeln att detär som fastställer planeringsramarna för de statligahögskoleutbildningarna. Enligt samma motion (yrkande 2) börsamtliga 2000 platser fördelas mellan de mindre ochmedelstora högskolorna. Motionärerna pekar på att fördelningenav de 4000 nya platserna som gjordes i hög gradgynnat universiteten på de mindre och medelstora högskolornasbekostnad. Således föreslås att fastställerplaneringsramarna för högskolan enligt följande fördelning avtillkommande 2000 platser på lokala och individuella linjersamt fristående kurser (LIF) för : högskolornai , --, ochKarlskrona--tilldelas vardera 145 platser, högskolornai --, och vardera 135platser, högskolorna i --, , ,, --, , , ochSundsvall--vardera 100 platser, 85platser och slutligen högskoleutbildningen på 30platser.Regeringen har under förutsättning av bemyndigandegjort en preliminär fördelning av tillkommande 2000 platserpå LIF för (regeringsbeslut den 26 november1992). Fördelningen baseras på uppgifter från universitet ochhögskolor om sökandetryck till olika utbildningar, tillgång pålärare och lokaler m.m. Utskottet konstaterar att skillnadenmellan den av regeringen preliminärt beslutade fördelningen ochden i motion 1992/93:Ub29 föreslagna fördelningen är attregeringen vill lägga ut 300 av de tillkommande 2000platserna till de sex universiteten med 50 platser till vartoch ett av universiteten och således färre platser till demindre och medelstora högskolorna.Utskottet är av den uppfattningen att det inte nu finns skälatt frångå den hittillsvarande ordningen att det är riksdagensom fastställer planeringsramarna för högskoleutbildningen.Även för de tillkommande 2000 platserna på lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser (LIF) bör således fastställaplaneringsramarna.Utskottet anser med beaktande av de uppgifter som inkommittill från universitet och högskolorbeträffande möjligheten att med kort varsel ta emot ytterligarestuderande att fördelningen avifrågavarande utbildningsplatser bör ske i huvudsak enligtregeringens preliminära fördelning. Denna återfinns som bilagatill detta betänkande.Utskottet föreslår således att utöver vad riksdagentidigare beslutat (prop. 1991/92:100, bet. UbU14, rskr. 242) omplaneringsramar för grundläggande högskoleutbildning ochutöver vad regeringen beslutat om enutökning av planeringsramarna för /93 med 4000platser dels med bifall till motion 1992/93:Ub29 yrkande 1avslår proposition 1992/93:42 såvitt avser bemyndigande omfördelning av tillkommande utbildningsplatser, dels medanledning av proposition 1992/93:42 och med avslag på motion1992/93:Ub29 yrkande 2 fastställer planeringsramar för Lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser för vårterminen1993 i enlighet med vad utskottet anfört.För att det skall vara möjligt att göra systematiskaavvägningar mellan olika utbildningsområden ochlokaliseringsalternativ föreslås i motion 1992/93:Ub29 (s)yrkande 3 att regeringen skall utarbeta ett samlat programför den fortsatta utbyggnaden av högskolan för den kommandetreåriga planeringsperioden, dvs. budgetåren 1993/94--1995/96.I budgetpropositionen 1991/92:100 (bil. 9 s. 16) redovisadeutbildningsministern vissa principer och utgångspunkter förbl.a. utbyggnaden av den högre utbildningen. När det gäller denfortsatta dimensioneringen av högskolan under återstoden av1990-talet anförde utbildningsministern att han avser återkommatill denna fråga i samband med budgetarbetet inför nästatreårsperiod.Utskottet förutsätter således att under våren 1993kommer att få ta ställning till regeringens långsiktigaplanering av den grundläggande högskoleutbildningen i sambandmed propositionen om den högre utbildningen för nästatreårsperiod. Därmed anser utskottet att syftet i motion1992/93:Ub29 yrkande 3 är tillgodosett, varför motionenavstyrks.I motion 1992/93:Ub30 (nyd) yrkande 2 hävdas att nuvarandeplaneringssystem för högskoleutbildningen är centralstyrt ochplanekonomiskt. I stället bör resurstilldelningen inomakademisk utbildning vara efterfrågestyrd. Detta innebär attvarje universitet och högskola antar ett så stort antal av debehöriga sökande som de anser sig klara av utan att tumma påkvalitetsaspekterna. Alla som har begåvningsförutsättningar förakademiska studier bör få möjlighet att studera vid universitetoch högskolor, anser motionärerna.I betänkande 1992/92:UbU3 om ny högskolelag m.m. behandladeutskottet ett liknande yrkande med anledning avregeringens förslag till bl.a. ett nytt system fördimensionering av och resurser till grundläggandehögskoleutbildning. Principen för den framtidaresurstilldelningen skall enligt regeringen bygga på tregrunder, nämligen kvalitet, studenternas val och effektivitet iresursanvändningen. I propositionen angavs vissa riktlinjer förhur resurstilldelningssystemet för grundutbildning börutformas. Utskottet behandlade utförligt denna fråga och ansågatt med de klarlägganden som utskottet då gjordekunde godkänna de i propositionen anförda principerna fördimensionering och resurstilldelning. anslöt sig tillutskottets ställningstagande.Utskottet finner ingen anledning att ändra sitt tidigareställningstagande när det gäller principerna förresurstilldelningen till grundläggande högskoleutbildning,varför bör avslå motion 1992/93:Ub30 yrkande 2.AnslagsfrågorFör finansieringen av ett program för att förbättratillgången på vetenskapligt meriterade lärare vid universitetoch högskolor föreslår regeringen -- vilket framgått av detföregående -- att skall anvisa för innevarandebudgetår. Avsikten är att detta program skall introducerasinnevarande läsår och fortgå under ett antal år.Riksdagens fattade beslut (prop. 1992/93:1, bet.UbU3, rskr. 103) om ny högskolelag innebär bl.a. attutbildningen i högskolan skall vila på vetenskaplig ellerkonstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet (1 kap. 2 §högskolelagen). I 1 kap. 3 § högskolelagen föreskrivs vidareatt verksamheten skall bedrivas så att det finns ett närasamband mellan forskning och utbildning. I detta sammanhangframhöll utskottet i sitt betänkande (s.18) att därutbildningar har en alltför svag vetenskaplig grund ärdet angeläget att denna stärks, t.ex. genom att forskningutvecklas på områden där sådan saknas eller är svag. Mot dennabakgrund finner utskottet regeringens förslag om ett programför att förbättra tillgången på forskarutbildade lärare välmotiverat.Utskottet, som inte har något att erinra motmedelsberäkningen, föreslår att till Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93anvisar ett reservationsanslag på 75000000 kr.Regeringen föreslår att till Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /93 under åttondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 251000000 kr.I anslagsbeloppet beräknas för pedagogisk utbildning avuniversitetens och högskolornas lärare, för percapita-förstärkningar för vissa utbildningar, för4000 nya platser på allmänna linjer och LIF för budgetåret1992/93 enligt regeringens beslut och 33mkr för tillkommande 2000 platser på LIF för vårterminen1993.När det gäller behovet av pedagogisk utbildning avuniversitetens och högskolornas lärare hänvisar utskottet tillHögskoleutredningens betänkande Frihet, Ansvar, Kompetens (SOU1992:1, s.216), i vilket en lärarenkät om pedagogiskutbildning redovisas. Av den framgår att ungefär hälften avlärarna vid universiteten och fackhögskolorna och en fjärdedelav dem som arbetar vid de mindre och medelstora högskolornahelt saknar pedagogisk utbildning. Utskottet anser mot dennabakgund att det föreligger ett stort behov av pedagogiskutbildning av vissa lärargrupper vid universitet och högskolor.Det är angeläget att sådan pedagogisk utbildning kan startaredan under innevarande budgetår.Resursfrågorna för den högre utbildningen harHögskoleutredningen behandlat i betänkandet Resurser förhögskolans grundutbildning (SOU 1992:44). Utredningenkonstaterar bl.a. när det gäller resursnivåerna att "denundervisningsvolym som erbjuds studenterna i humaniora, juridikoch flera samhällsvetenskapliga ämnen är mindre än vad somrimligen bör betraktas som en rimlig basnivå för akademiskutbildning." Utskottet finner att de av regeringen föreslagnaper capita-förstärkningarna är väl motiverade.Då utskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningenföreslår utskottet att till Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93 underåttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på251000000 kr.StudiestödFör dels 4000 nya platser till universitet och högskolorför /93, dels tillkommande 2000 platser beräknas i propositionen ytterligare 86 mkrtill studiestöd under /93.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att riksdagennyligen anvisat (prop. 1992/93:50, bet. FiU1, rskr. 134)ytterligare medel till bl.a. studiemedel på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under åttonde huvudtitelnmed anledning av ytterligare platser i folkhögskolorna samtinom den kommunala vuxenutbildningen och gymnasieskolan undervårterminen 1993.Då utskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningeni föreliggande proposition när det gäller studiestöd föreslårutskottet att till Studiemedel m.m. påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93anvisar ett förslagsanslag på utöver vadriksdagen enligt finansutskottets betänkande 1992/93:FiU1tidigare beslutat.