bet · GF01FiU29 · 1992-05-27 00:00:00 — Det gemensamma syftet är i första hand attbidra till att ett regionalt nät av kulturinstitutioner byggsupp. Kulturministern anför att i avvaktan på den översyn ochutvärdering av formerna för det statliga stödet till kulturensom kommer att genomföras bör det nuvarande systemet inteändras. Statsbidragen till den regionala kulturverksamheten bördärför behållas i sin nuvarande form. Detta förslag godtas avfinansministern (s. 56). Kommitténs förslag i denna delföranleder således inte något förslag till riksdagen.Kulturutskottet anförde i sitt av i denna delgodkända betänkande 1991/92:KrU18 (s. 17) att det framstod somuteslutet att utredningsförslaget i här aktuell del skulle kunnagenomföras utan att ens en analys av konsekvenserna av förslagetgjorts.Riksdagen biföll ett förslag i det nämnda utskottsbetänkandetom tillsättandet av en kulturpolitisk utredning. Utredningenshuvuduppgift bör vara att utvärdera i vad mån 1974 årskulturpolitiska mål uppfyllts. Därvid bör särskild uppmärksamhetägnas åt bedömningen av decentraliseringsmålet. I fråga om dettabör beaktas följande, anförde utskottet (s. 10 i angivnabetänkande).Decentraliseringsmålet torde vara det av de kulturpolitiskamålen som under de gångna 18 åren tilldragit sig störstuppmärksamhet. Orsaken härtill är att det fanns mycketbetydande behov av stöd till den regionala utvecklingen påkulturområdet. De statliga insatserna -- lika väl som insatsernafrån huvudmännen -- har därefter varit mycket betydande. Ännukvarstår dock önskemål om insatser av betydande omfattning.Samtidigt föreligger mera övergripande förslag om attspecialdestinerade bidrag skall avskaffas. Utskottet tänkerhärvidlag på föreliggande förslag av kommunalekonomiskakommittén (SOU 1991:98). Enligt utskottets mening behövs engrundläggande analys av bl.a. målformulering och bedömning avansvarsfördelning innan det kan komma i fråga att man för inkulturstödet i ett generellt system. Av betydelse förbedömningen av decentraliseringsmålet är också de övervägandensom görs av regionutredningen (C 1991:09), som bl.a. skallanalysera den offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad(dir. 1991:31). Som anges i budgetpropositionen (bil. 14 s. 8)är avsikten att utredningen skall följas upp av enparlamentarisk beredning.Med hänvisning till den lämnade redovisningen finnerkulturutskottet att det inte finns något att erinra mot vadkulturministern anför i propositionen. Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att kulturministerns bedömning godtas iregeringsförslaget och att detta därför inte omfattarkulturområdet.Stockholm den 19 maj 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), Jan-ErikWikström (fp), (), (), BeritOscarsson (s), (), (), GöranÅstrand (m), (), (), AnneSörensen (nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Utbildningsutskottets yttrande1991/92:UbU5yBilaga 4Kommunal ekonomi (prop. 1991/92:150 bil.II:5)Till finansutskottetFinansutskottet har berett utbildningsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1991/92:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /93, m.m.(kompletteringspropositionen), del II ekonomi, bilagaII:5 , jämte motioner.Förslag till ett nytt generellt statsbidrag till kommuner,kallat statligt utjämningsbidrag, läggs fram i del II avkompletteringspropositionen. Ett viktigt syfte med det nyastatsbidraget är att skapa mer likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommunerna. Bidraget avses vara ettkomplement till kommunernas skatteinkomster och utgå oberoendeav vilken verksamhet som kommunen bedriver. Skillnaderna iskatteuttag skall spegla skillnader i service, avgifteroch effektivitet. Det föreslagna statliga utjämningsbidragetskall bestå av tre delar, nämligen ett bidrag för utjämning avkommunernas skatteinkomster upp till en generell skattenivå,tillägg till resp. avdrag från bidraget på grund av opåverkbaraskillnader i strukturella förhållanden samt tillägg förbefolkningsminskning.En stor del av de nuvarande specialdestinerade statsbidragentill olika kommunala verksamheter föreslås avvecklade ochinordnade i det generella bidraget . Från dettadatum avskaffas också skatteutjämningsavgifterna ochavräkningsskatten. Rundgången av pengar mellan stat och kommunerskall således enligt förslaget upphöra. De bidrag som avvecklasuppgår till . Efter avdrag förslopade skatteutjämningsavgifter, slopad avräkningsskatt etc.beräknas det nya statsbidraget till år1993.För att begränsa påtalade omfördelningseffekter av det nyautjämningsbidraget bör enligt propositionen vissaövergångsregler införas. föreslår finansministern enövergångsregel som innebär att ingen kommun till följd av detnya bidragssystemet skall vinna eller förlora bidrag motsvarandemer än av summan av skatt och bidrag i jämförelse med detgamla bidragssystemet. föreslås en motsvarandeövergångsregel. Den innebär att bidragsförändringen mellan åren1993 och 1994 maximalt får uppgå till av summan av de totalaskatteinkomsterna för och utfallet av utjämningsbidragetför . Därjämte aviseras att en expertgrupp skalltillsättas för att vidareutveckla systemet med avseende påutjämning av strukturkostnader med sikte på att en eventuellförändring kan ske inför år 1995.Vissa förändringar föreslås även i statsbidragssystemet förlandstingen. Några specialdestinerade statsbidrag samtskatteutjämningsavgiften och avräkningsskatten bör enligtpropositionen avvecklas. Medel motsvarande de specialdestineradestatsbidragen förs över till utgiftsramen för vissa ersättningartill sjukvårdshuvudmännen m.m. fr.o.m. år 1993.Inom område bör enligtfinansministern sektorsbidraget till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet, bidraget till driften av särskolorm.m., bidraget till driften av särvux samt bidraget tillundervisning av invandrare i svenska språket avvecklas ochinordnas i det generella statsbidragssystemet. Bidragen tillsärskolan och särvux förs i sin helhet till landstingensgenerella bidragsram och kommer därmed i fortsättningen inte attvara identifierbara. När verksamhet skall flyttas över frånlandstinget till kommunerna i ett län -- i enlighet med förslagi proposition 1991/92:94 om ändrat huvudmannaskap för särskolanoch särvux m.m. -- får dessa inbördes avtala om den ekonomiskaregleringen i form av skatteväxling och övriga åtgärder.I motion 1991/92:Fi84 (s) yrkande 6 anför motionärerna att detär en principiellt riktig åtgärd att samordna vissa av dagensstatsbidrag och lägga dessa i en gemensam "påse" utan omfattandedetaljreglering. Statens transfereringar till kommunerna börregleras genom ett i huvudsak generellt statsbidragssystem. Menenligt samma motion yrkande 7 bör reformen genomföras i tvåsteg. Statsbidraget för bör i huvudsak beräknas efter nugällande regler och utbetalas efter kvittning avskatteutjämningsavgifter m.m. enligt den modell som föreslås fördet generella statsbidraget.Riksdagen bör enligt motion 1991/92:Fi44 (v) yrkande 13 avslåregeringens förslag till ett nytt generellt statsbidragssystem.Dock förordas inte nuvarande specialdestinerade statsbidrag.Motionärerna anser att ett behovsinriktat statsbidrag bör gestill kommunerna sektorsvis. Därigenom får statsmakterna taansvar för på vilka områden som neddragningar av resurser skallgöras.Utbildningsutskottet anser i likhet med vad finansministernanfört i propositionen att en reformering avstatsbidragssystemet är mycket angelägen. Genom att kommunernages större handlingsfrihet när det gäller bl.a. prioriteringmellan olika verksamhetsområden kan den kommunala verksamhetenbedrivas på ett effektivare sätt. Systemet bör därför läggas omnu med av regeringen föreslagna övergångsregler i avvaktan påresultatet av vissa överarbetningar. mening bör finansutskottet såledesavstyrka motionerna 1991/92:Fi84 yrkandena 6 och 7 samt1991/92:Fi44 yrkande 13.Utbildningsutskottet tillstyrker för sin del att riksdagengodkänner att sektorsbidraget till det kommunala offentligaskolväsendet samt statsbidragen till särskolan, särvux ochundervisning i svenska språket avvecklas fr.o.m. den 1 januari1993. Utskottet vill betona att det är viktigt attutvecklingen inom de olika verksamheterna följs upp i det nyastatsbidragssystemet.Huvudprincipen vid prövningen av vilka specialdestineradestatsbidrag som skall läggas samman i det generella systemet harenligt propositionen varit att statsbidrag till sådanverksamhet, för vilken staten redan överlåtitverksamhetsansvaret till kommunen, bör ingå. Undantag görsför vissa särskilt uppräknade typer av bidrag, bl.a. tillfälligainvesteringsbidrag och tidsbegränsade stimulansbidrag, vilkaenligt finansministern inte bör ingå i det generella systemet.Hon anser dock att strävan bör vara att undvikastimulansbidrag. Om det är frågan om permanenta insatser därkommunerna berörs över , bör stimulans- ochinvesteringsbidrag införas i ett generellt system.I två motioner, nämligen motionerna 1991/92:Fi41 (s) yrkande23 och 1991/92:Fi44 (v) yrkande 30, begärs att skallbesluta anslå minst 300 milj.kr. i stimulansbidrag förförbättringar av arbetsmiljön i skolorna.Utbildningsutskottet erinrar om att godkäntregeringens förslag i budgetpropositionen (bet. 1991/92:UbU12,rskr. 194) att avskaffa anslaget Stimulansbidrag tillförbättringar av den fysiska miljön i skolorna. Iarbetsmarknadsdepartementets del av kompletteringspropositionen(bilaga I:8 s. 11) föreslås nu att , ,skall tillföras 450 milj.kr. Dennamedelsförstärkning bör enligt förslaget i första hand användastill upprustning av skolans fysiska arbetsmiljö, s.k. skogligaberedskapsarbeten samt beredskapsarbeten inom naturvårdsområdet.Med hänvisning härtill anser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka motionerna 1991/92:Fi41 yrkande 23och 1991/92:Fi44 yrkande 30.I bilaga till del II avkompletteringspropositionen hemställs om ändradmedelsanvisning för sektorsbidraget till det kommunalaoffentliga skolväsendet samt bidragen till särskolan, särvux ochundervisning av invandrare i svenska språket inför denföreslagna avvecklingen av nämndastatsbidrag.Utbildningsutskottet noterar att anslaget till sektorsbidragetför skolan för /93 nu beräknats utifrån attytterligare 266 milj.kr. bör anvisas utöver tidigarebeslut om anslag (bet. 1991/92:UbU10, rskr. 190) för ett ökatantal platser på ett tredje gymnasieår (jfr 1991/92:UbU4y).Utbildningsutskottet har inget att erinra mot de föreslagnaanslagsbeloppen för de olika bidragen. börsåledes föreslå att med ändring av tidigare beslutanvisa de begärda medlen.Beträffande målstyrning, uppföljning och utvärderinganförs i propositionen att dagens styrning via statsbidrag intebör ersättas av annan detaljreglering av verksamheten.Grundtanken med det föreslagna statsbidragssystemet är att gekommunerna likvärdiga förutsättningar att bedriva sinverksamhet. De områden som regleras genom statsbidragenblir i många delar oreglerade. Finansministern anser att detinom framför allt dessa områden är viktigt att statsmakterna nupreciserar kommunernas uppgifter. Det kan därför bli nödvändigt,anför hon, att komplettera dagens lagstiftning så att det inteskall råda någon oklarhet om kommunernas grundläggandeskyldigheter att bl.a. erbjuda sina invånare valmöjlighet iskolan, barnomsorgen etc.Enligt propositionen bör statsmakternas uppföljning ochutvärdering i huvudsak omfatta det ansvar statsmakterna har lagtpå kommuner och landsting. Den statliga uppföljningen bör avseresultaten av verksamheten och inte metoderna för att uppnåresultaten. Statsmakterna bör följa upp och utvärderaverksamheten inom olika sektorer såsom hälso- och sjukvård,äldreomsorg, barnomsorg, skola etc. Statsmakterna behöver ettunderlag för att bedöma graden av måluppfyllelse för den samladeverksamheten i kommunen, liksom att skillnaderna i deobligatoriska delarna inte varierar alltför mycket över landet.Utbildningsministern anför för sin del att i det nya mål- ochresultatorienterade styrsystem som infördes medsektorsbidraget för skolan blev uppföljning ochutvärdering strategiska uppgifter. En övergång till ettgenerellt statsbidrag till kommunerna förändrar inte karaktärenav dessa uppgifter. Övergången till ett nytt system kräver inteheller någon förändring av de nationella styrinstrumenten, dvs.i huvudsak bestämmelser i skollagen samt de nationellaläroplanerna. Bland de nationella målen utgör kravet pånationell likvärdighet ett av de främsta. Inte enbart resultatetav undervisningen utan även formerna för undervisningen skall inågon mening vara likvärdiga. Frågor om klasstorlek ochutbildningens tillgänglighet utgör exempel på uppgifter som kanbehöva vägas in när graden av måluppfyllelse diskuteras. Det ärenligt statsrådet också angeläget att den statliga uppföljningeninnefattar olika mått på kostnadseffektiviteten inom skolan samtbeaktar vissa förhållanden beträffande undervisningensorganisation. Statsrådet hänvisar till att statens skolverk harfått regeringens uppdrag att utforma ett resultatorienteratuppföljningssystem för skolan. I det nya uppföljningssystemetges ett beställaransvar, ettproducentansvar och kommunerna ett ansvar för att ta fram debegärda uppgifterna.Frågor rörande målstyrning, uppföljning och utvärdering tasupp i två motioner. I motion 1991/92:Fi84 (s) yrkande 11 betonasatt det föreslagna nya statsbidragssystemet inte får medföra attexempelvis kvaliteten på undervisningen sänks eller attklasstorleken generellt ökar. Enligt motion 1991/92:Fi44 (v)yrkande 17 måste målstyrning, resultatuppföljning ochutvärdering ske sektorsvis. Först när ett system för dettautvecklats och prövats är det enligt motionärerna möjligt att påett realistiskt sätt bestämma storleken på statsbidragen tillkommunerna.Utbildningsutskottet vill framhålla att en fungerande statliguppföljning och utvärdering är en nödvändig del i ett mål- ochresultatorienterat styrsystem. Vikten av en uppföljning ochutvärdering sektorsvis ökar med det föreslagna generellastatsbidraget. Särskilt är detta fallet, som framhålls ipropositionen, för de verksamheter (t.ex. gymnasieskolan) därvinsten eller nyttan framför allt står att finna i detsamhällsekonomiska och inte i det kommunalekonomiskaperspektivet. Utskottet utgår från att regeringen noga följerutvecklingen av arbetet med uppföljning och utvärdering. Med detanförda anser utbildningsutskottet att motion 1991/92:Fi84yrkande 11 är tillgodosett. bör avstyrka bifalltill denna motion och motion 1991/92:Fi44 yrkande 17.Genom uppföljning och utvärdering skall brister uppmärksammas.I propositionen anförs att statsmakternassanktionsmöjligheter är mycket begränsade. Eftersomstatsmakterna har det yttersta ansvaret för skolväsendet finnsdet skäl att inom detta område ge regeringen rätt att vidtaåtgärder för att avhjälpa bristerna. Att enbart hålla innestatsbidrag är i detta sammanhang inte någon konstruktiv metod.Utbildningsministern föreslår att i skollagen förs in en nybestämmelse, 15 kap. 15 §, som innebär att om en kommun grovteller åsidosatt sina skyldigheter enligtskollagen eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd avlagen, får regeringen meddela de föreskrifter för kommuneneller, på kommunens bekostnad, vidta de åtgärder som behövs föratt avhjälpa bristen. Statens kostnader för sådana åtgärder börfå kvittas mot belopp som staten annars skulle ha betalat uttill kommunen.Utbildningsutskottet instämmer i att staten som ytterstansvarig för skolväsendet bör genom en lagbestämmelse gesmöjligheter att rätta till försummelser i den kommunalaskolverksamheten. Som utbildningsministern framhåller kan sådanamöjligheter fylla en funktion som ett skydd för de svagastegrupperna. bör således föreslå attanta förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100).Riksdagen beslutade (bet. 1990/91:UbU4, rskr.76) att hos regeringen begära att en parlamentarisk kommittéskulle anförtros uppgiften att följa konsekvenserna av det nyasektorsbidraget för skolan som infördes den 1 juli 1991.Direktiv till en sådan kommitté har utfärdats men någraledamöter har inte tillkallats. bereds nu tillfälleatt ta del av utbildningsministerns avsikt att få regeringensbemyndigande att tillkalla kommittén upphävt mot bakgrund avförslagen i föreliggande proposition. Utbildningsministern anföratt insatserna i stället bör koncentreras på att följa uppeffekterna av det nya statsbidragssystemet.Utbildningsutskottet föreslår att propositionen i denna delutan erinran läggs till handlingarna.Stockholm den 19 maj 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochUlrica ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningLena , , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"anser" och slutar med "yrkande 13" bort haföljande lydelse:Utbildningsutskottet anser att principen om ett generelltstatsbidrag till kommunerna är riktig liksom den avgränsning somgjorts av vilka statsbidrag som bör ingå i det samlade bidraget.De övergångsregler som föreslås i avvaktan på att en expertgruppskall se över det nya bidragssystemets fördelningseffekter visaremellertid att det föreslagna systemet har stora brister. mening bör reformen därför genomföras i två steg. Förår 1993 bör statsbidraget i huvudsak beräknas enligt nu gällanderegler och utbetalas efter kvittning av skatteutjämningsavgifterm.m. enligt den modell som föreslås för det generellastatsbidraget. Kommunerna bör alltså få ett samlat bidragbaserat på gällande regler och med den friare användning somföreslås i propositionen, men med andra övergångsregler.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet bör föreslåriksdagen att med bifall till motion 1991/92:Fi84 yrkandena 6och 7 samt med avslag på motion 1991/92:Fi44 yrkande 13 som sinmening ge regeringen till känna vad här anförts.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"erinrar" och slutar med "yrkande 30" bortha följande lydelse:Utbildningsutskottet delar motionärernas uppfattning attstimulansbidraget om 300 milj.kr. till förbättringar av denfysiska miljön i skolorna bör återinföras. Detta är desto merangeläget som satsningar på en upprustning av skolmiljönsamtidigt ger effekter på arbetsmarknaden för byggnadsarbetarna.Finansutskottet bör således tillstyrka motionerna 1991/92:Fi41yrkande 23 och 1991/92:Fi44 yrkande 30 och hemställa attriksdagen beslutar föra upp ett sådant nytt anslag påriksstaten.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Vänsterpartiet vill avslå regeringens förslag till ett nyttgenerellt statsbidragssystem och förordar i stället attstatsbidrag skall utges till kommunerna sektorsvis. Staten fårdärmed ta ett ansvar för resursfördelningen till olikasamhällsområden. När det gäller statsbidrag till särskolan villjag hänvisa till vad som anförts i vår motion 1991/92:Ub61yrkande 10, behandlad i betänkande 1991/92:UbU28, om att ettriktat bidrag bör behållas för att bl.a. markera ett nationelltansvar för särskolan.Beträffande återinförande av ett stimulansbidrag förförbättringar av skolans arbetsmiljö instämmer jag i denavvikande meningen från yttrande1991/92:TU4yBilaga 5Kommunal ekonomiTill finansutskottetFinansutskottet har berett trafikutskottet tillfälle attsenast avge yttrande över proposition1991/92:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgetenför /93, m.m. (kompletteringspropositionen) jämtemotioner, såvitt propositionen och motionerna berörtrafikutskottets beredningsområde.I detta yttrande behandlar trafikutskottet bilaga II:3 ikompletteringspropositionen. Denna bilaga tar upp frågor om denkommunala ekonomin inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde. Vidare behandlas en motion som väckts medanledning av propositionen.PropositionenSJÄTTE HUVUDTITELNVägväsendeRegeringen föreslår i propositionens bilaga II:3() under ,s.119--123,1. att förslaget i prop. 1991/92:100 bil.7 om anslag /93 till Bidrag till drift och underhåll avstatskommunvägar återkallas,2. att godkänner att statsbidragen Bidrag tilldrift och underhåll av statskommunvägar och Byggande avlänstrafikanläggningar vad gäller del av bidrag till byggande avstatskommunvägar, bidrag till byggande av cykelleder samt delarav bidraget till kollektivtrafikinvesteringar upphör per den 1januari 1993,3. att till anslaget Byggande avlänstrafikanläggningar för /93 anvisar ett beloppsom är 112 milj.kr. lägre än vad som föreslagits i prop.1991/92:100 bil.7.Motion med anledning av propositionen som har samband medtrafikutskottets beredningsområde1991/92:Fi53 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av att också framöver garantera minst oförändradstandard på riksfärdtjänsten.Trafikutskottets ställningstagandeBidragen till drift och underhåll av statskommunvägar ochbyggande av länstrafikanläggningarI propositionen föreslås att ett nytt generellt statsbidraginförs för kommunerna. förordas att vissa av denuvarande specialdestinerade statsbidragen avskaffas, vilketberör två av anslagen inom område.Som skäl för förslagen på trafikområdet framhålls ipropositionen att det blir än viktigare attinvesteringarna i vägnätet bygger på en helhetssyn. Ansvaret förväghållningen bör därvid avgränsas så att statens uppgiftrenodlas till att svara för det övergripande vägnätet som är avnationell och regional betydelse. Det övriga vägnätet bör därmedi framtiden enligt propositionen i större utsträckning än i dagvara en angelägenhet.Mot denna bakgrund föreslås att det särskilda statsbidragettill drift och underhåll av statskommunvägar upphör. Förslagetinnebär att medelsanvisningen för ändamålet under nästa budgetårpå 835,7 milj.kr. Vidare förordas en begränsning avstatsbidraget till byggande av länstrafikanläggningar.Begränsningen innebär att den del av bidraget som avser bidragtill byggande av statskommunvägar, bidrag till byggande avcykelleder samt delar av bidraget tillkollektivtrafikinvesteringar avvecklas. För statsbudgeteninnebär förslaget att anslaget till Byggande avlänstrafikanläggningar för nästa budgetår kan reduceras med 112milj.kr. I sammanhanget anges att vid medelsberäkningen harbeaktats de kvarstående statliga åtaganden som finns till vissaprojekt.Trafikutskottet anser att det är av stor vikt att detpolitiska och ekonomiska ansvaret för trafiksystemet renodlas.Ansvaret för den löpande planeringen och förvaltningen avtrafikens infrastruktur bör därvid så långt som möjligtdecentraliseras och delegeras. Inom ramen för dettrafikpolitiska utvecklingsarbetet har också successivt en radbeslut genomförts i stor politisk enighet som innebär att beslutförts närmare den lokala och regionala nivån. Statsmaktensansvar har därmed kunnat koncentreras till att avse merövergripande frågor av nationell och regional betydelse.Trafikutskottet anser det angeläget att detta reformarbetekan fortsätta och utvecklas vidare. delar därförregeringens uppfattning att det särskilda statsbidraget tilldrift och underhåll av statskommunala vägar och delar avstatsbidraget till Byggande av länstrafikanläggningar börupphöra och inordnas i det generellabidragssystemet till kommunerna.Riksdagen beslutade att anvisa 835,7 milj.kr.under anslaget Bidrag till drift och underhåll avstatskommunvägar och 1037,4 milj.kr. under anslaget Byggandeav länstrafikanläggningar för /93 (prop.1991/92:100 bil. 7, bet. TU15, rskr. Trafikutskottetsställningstagande innebär att bör ändra detta beslutså att inga pengar anvisas under det förstnämnda anslaget medandet sistnämnda anslaget reduceras med 112 milj.kr.Trafikutskottet har i detta yttrande endast tagit ställningför principen om att vissa statsbidrag inom utskottetsverksamhetsområden bör inordnas i det generella bidragssystemettill kommunerna.