bet · GG01FiU8 · 1992-12-03 00:00:00 — Vad finansutskottet anfört gav som sinmening regeringen till känna.I den nu föreliggande propositionen konstateras att en stordel av universitetens och högskolornas verksamhet bedrivs i mereller mindre ändamålsanpassade lokaler. Redan på grund däravfinns det anledning att anta att förhållandevis långa hyrestiderblir vanligt förekommande inom denna sektor. För attlokalförsörjningen skall kunna genomföras integrerat med denlångsiktiga planeringen av utbildning och forskning finns detdärför skäl att öka universitetens och högskolornas ansvar idenna del. Med hänvisning sålunda till bl.a. den långsiktighetsom präglar högskolornas och universitetens verksamhet föreslårregeringen att nya hyresavtal inom högskolesektorn av ekonomiskbetydelse och med längre löptider än skall prövas avregeringen. Regeringen begär godkännande av vad ipropositionen anförts om hyresavtalen inom universitets- ochhögskolesektorn.I motionerna 1992/93:Fi10 (s) yrkandena 1 och 2, 1992/93:Fi13(s) och 1992/93:Fi15 (s) yrkas avslag på propositionen.Motionärerna vill ha ett nytt förslag till organisation för detstatliga fastighetsinnehavet. Förslaget bör tas fram efter enparlamentarisk beredning.Utbildningsutskottet, som kommer att redovisasina överväganden med anledning av regeringens proposition omökad frihet för universitet och högskolor (prop. 1992/93:1)innefattande bl.a. förslag om större frihet vad gällerinstitutionell organisation och disposition av resurser, villför sin del understryka vikten av att den för universitetens ochhögskolornas del eftersträvade friheten inte begränsas avexempelvis onödiga restriktioner beträffande tecknande avhyresavtal. instämmer utskottet i finansministernsuppfattning att det är statsmakterna som har det övergripandeansvaret för vilka långsiktiga resursbindningar som görs förstatens räkning. finner med hänvisninghärtill att den föreslagna gränsen på högst löptid föravtal som kan tecknas utan regeringens godkännande är välavvägd. föreslår därför att finansutskottettillstyrker förevarande del av propositionen.Utbildningsutskottet, som i det följande återkommer till enutförligare behandling av de relaterade motionsyrkandena,föreslår att finansutskottet med hänvisning till vadutbildningsutskottet anfört om hyresavtal avstyrker motionerna inu berörda delar.Regeringen föreslog i proposition 1991/92:44 bl.a. atthuvuddelen av fastighetsbestånd skulleöverföras till bolag och fortsättningsvis förvaltas iaktiebolagsform. Med hänsyn till verksamhetens omfattningföreslogs en fastighetskoncern med ett statligt helägtmoderbolag och ett antal dotterbolag. Den föreslagnasammanhållna koncernen skulle vara en gemensam fastighetskoncernför högskolefastigheter och övriga fastigheter. För den del avfastighetsbeståndet som av skilda skäl bedömts olämplig att föraöver till aktiebolag borde förvaltningen handhas av en nybildadstatlig myndighet. Vid behandlingen av propositionen underströkutbildningsutskottet i sitt yttrande till finansutskottet attdet var viktigt att fastighetsförvaltningen på högskolansområde organiserades på ett sätt som tar hänsyn tillverksamhetens särart och ger utrymme för självständigt agerandefrån högskoleenheternas sida (yttrande 1991/92:UbU2y). Utskottetansåg att det fanns anledning att pröva om det var nödvändigtatt för högskolefastigheternas del skiljafastighetsförvaltningen från brukandet av lokalerna.Finansutskottet föreslog, bl.a. med hänvisning till vadutbildningsutskottet anfört, att skulle göra ettuttalande med innebörden att de frågor som utbildningsutskottetberört skulle beaktas i direktiven till deorganisationskommittéer som regeringen ämnade tillsätta (bet.1991/92:FiU8). Detta blev också beslut (rskr. 107).Vidare beslutade att en ny efterfrågestyrd stabs-och servicemyndighet skulle inrättas som stöd för regeringen ochmyndigheterna i lokalförsörjningsfrågor m.m.I föreliggande proposition föreslår regeringen att huvuddelenav universitets- och högskolefastigheterna förs över till ensärskild fastighetskoncern för högskolefastigheter, ipropositionen kallad högskolekoncernen, med de organisatoriskaoch ekonomiska förutsättningar som anges i propositionen.Förslaget innefattar inte överförande till högskolekoncernen avfastigheter vilka förvaltas av (). Dessa behandlas i ett senare avsnitt av propositionen,till vilket utskottet återkommer i det följande. De fastighetersom helt eller till övervägande delen är donationsfastigheterbör enligt propositionen "bli kvar i direkt statlig ägo".Donationsfastigheter som förvaltas av resp.lärosäte bör kvarstanna i denna förvaltningsform. Ipropositionen anförs att detta i första hand gäller de s.k.Gustavianska arvegodsen vid och ettantal donationsfastigheter vid . Övrigadonationsfastigheter bör förvaltas av den nyafastighetsförvaltningsmyndighet som beslutade om underföregående riksmöte.Högskolekoncernen skall ha till uppgift att äga och förvaltaaktierna i lokala högskolebolag samt äga och förvalta defastigheter som inte ingår i lokala bolag. Finansministernförutsätter att lokala bolag som äger fastigheterna och därutbildningsintressena har majoritet bildas påuniversitetsorterna. Också övriga högskolor ges möjlighet tilllokala bolag för sina fastigheter.Som skäl för det nu föreliggande förslaget anförs ett antalutmärkande drag för högskolesektorn. Bland annat hänvisas tillatt verksamheten vid högskolorna kännetecknas av ständigförändring och förnyelse samt att fastigheterna är en viktigresurs i forskningen och utbildningen. Högskolan har därför ettberättigat intresse av att ha inflytande över lokalinnehav,vilket i första hand uppnås genom att högskolan får fulltkostnadsansvar och långtgående beslutsbefogenheter i dessafrågor. Det framgår att man från universitetens sida framhållitsom mycket angeläget att universitet och högskolor även iframtiden kan ta emot och förfoga över donationer. Det harvidare framhållits att det är av stor forsknings- ochutbildningspolitisk betydelse att utbyggnaden av högskolanscampusmiljöer prioriteras. Finansministern instämmer till fulloi detta.Finansministern hävdar uppfattningen attfastighetsförvaltningen och lokalförsörjningen bör hållasåtskilda. Hon åberopar tidigare erfarenheter som visar att enfastighetsförvaltning som inordnas som en stödjandesidoverksamhet riskerar att komma på mellanhand.Fastighetsunderhållet löper därmed fara att eftersättas. Dettatalar enligt vad som anförs i propositionen mot attuniversiteten och högskolorna förvaltar fastigheterna i egenregi.Beträffande förvaltningen av SLU:s fastigheter anförs ipropositionen skäl för en annan lösning än den som föreslåsgälla för universitet och högskolor i övrigt. Fastigheter somnyttjas av SLU kan delas in i två kategorier. Den förstaomfattar fastigheter för regelrätt utbildnings- ochforskningsverksamhet, oftast kopplade till institutionsområden,vilka inkluderar lokaler för undervisning, speciallokaler osv.Den andra kategorin omfattar jord- och skogsbruksfastigheter,där marken nyttjas för olika försöks- eller forskningsändamål.Vidare konstateras att SLU:s verksamhet är spridd över helalandet. Även institutionsanknutna fastigheter finns i skildadelar av landet utanför de egentliga högskoleorterna.Möjligheten för fastighetskoncernen att bygga upp en regionalrepresentation medför att denna koncern för SLU:s del bättre kantillgodose kravet på närhet mellan förvaltning och brukare änhögskolekoncernen. Med hänvisning härtill föreslår regeringenatt de institutionsanknutna utbildningsfastigheterna skall förasöver till fastighetskoncernen och förvaltas samlat för SLU i ettdotterbolag. Beträffande jord- och skogsbruksfastigheternaanförs att de till sin karaktär avsevärt skiljer sig från övrigafastigheter inom fastighetskoncernen och naturligen inte hörhemma där. Därför bör enligt propositionen statensförvaltningsansvar för de rena jord- och skogsbruksfastigheternaför forsknings- och försöksändamål överföras till SLU.Emellertid behöver ytterligare analyser och överväganden göras,innan de föreslagna förändringarna genomförs. Finansministernhänvisar bl.a. till frågor som rör avstyckningar och nyafastighetsbildningar.Slutligen bereder regeringen tillfälle att ta del avvad finansministern anfört om donationsfastigheter. Samtligafastigheter som donerats till staten skall även fortsättningsvisförvaltas i myndighetsform. Det erinras om attdonationsfastigheter i större omfattning finns vid universiteteni och -- främst inom de s.k.egendomsförvaltningarna. Även i övrigt förekommerdonationsfastigheter vid universiteten och vid vissa högskolor.Fastigheterna förvaltas antingen av resp. lärosäte eller avByggnadsstyrelsen. I förevarande avsnitt av propositionen heterdet att de donationsfastigheter som förvaltas avresp. lärosäte bör "kvarstanna i denna förvaltningsform". Övrigadonationsfastigheter bör föras över tillfastighetsförvaltningsmyndigheten.Som redan framgått yrkas i motionerna 1992/93:Fi10 (s)yrkandena 1 och 2, 1992/93:Fi13 (s) och 1992/93:Fi15 (s) avslagpå propositionen. Ett nytt förslag till organisation för detstatliga fastighetsinnehavet bör utarbetas och enligt de bådaförstnämnda motionerna bör en parlamentarisk beredningtillsättas i detta syfte. I motion 1992/93:Fi13 anförs att detframlagda förslaget har blivit splittrat, oöverskådligt ochineffektivt. Som exempel framhålls förslaget till organisationför universitetens och högskolornas fastigheter. Det framstårallt tydligare, menar motionärerna, att syftet med de framlagdaförslagen inte i första hand är att skapa en effektiv ochändamålsenlig organisation för förvaltningen av statensfastigheter utan att skapa förutsättningar för utförsäljning avdet statliga fastighetsinnehavet. Statens fastigheter har intetillkommit för att utgöra en fastighetskoncern bland andra utanför att tillgodose ett statligt behov. Motionärerna finner detrimligt att universitet och högskolor ges möjlighet att skapaegna förvaltningsenheter för sina fastigheter. Formerna fördetta bör närmare övervägas.I motion 1992/93:Fi11 (fp, s, m, c, kds, v) begärs etttillkännagivande av om vad i motionen anförts om attdonationsfastigheter vid skallbehandlas på samma sätt som motsvarande fastigheter i ochUppsala. Motionärerna finner det naturligt att doneradefastigheter kvarstår i statlig ägo och instämmer på den punkteni regeringens förslag. Men detta är inte liktydigt med att dessafastigheter skall ligga under en central förvaltning.Motionärerna erinrar om att mottagare av donationsfastigheteroch donationsmedel har varit det universitet eller den högskolasom den aktuella donatorn har velat stödja. Donationen harsåledes inte varit riktad till svenska staten som sådan, utantill varje enskilt lärosäte. Om inte donators intentionerbeaktas i detta avseende, finns det en uppenbar risk attuniversiteten och högskolorna i fortsättningen får svårt atterhålla nya donationer. Mot bakgrund av vad som anförs ipropositionen om och finner motionärerna det svårtatt förstå varför inte även andra universitet och högskolorskall kunna få förtroendet att äga och förvalta samtliga sinadonationsfastigheter.I motion 1992/93:Fi14 (m) behandlas Vallaområdet i Linköping.Motionären beskriver hur detta stora sammanhängande områdeidag nyttjas av såväl som ett antalditflyttade statliga verk med utpräglat forskningsinriktadverksamhet. Den nu gällande områdesplanen förutsätter enlångtgående teknisk integration mellan ochverkens byggnader. Det föreligger en storintressegemenskap mellan och verken avseendefastighetsförvaltningen, utnyttjande av lokaler m.m. Om den ipropositionen föreslagna huvudprincipen följs, skulle dettainnebära en olycklig uppdelning av den nuvarande verksamheten;de statliga verkens byggnader skulle föras tillfastighetskoncernen, byggnader tillhögskolekoncernen. Vallaområdet bör enligt motionären även iframtiden utgöra en sammanhållen enhet.Utbildningsutskottet vill med anledning av propositionen ochde nu redovisade motionerna anföra följande.Utskottet anser att regeringen med det nu föreliggandeförslaget om fastighetsförvaltning för universitet och högskolorjämfört med förslagen i proposition 1991/92:44 i allt väsentligttillmötesgår kravet på ökat hänsynstagande till de särdrag somutmärker verksamheten inom högskolesektorn. I enlighet med deriktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen somriksdagen godkänt förordar regeringen i nu föreliggandeproposition att principen att fastighetsförvaltningen börskiljas från brukandet av lokaler och mark även bör gällauniversitet och högskolor. Utskottet kan instämma i deöverväganden som redovisas och som lett till detta principiellaställningstagande. konstaterar utskottet medtillfredsställelse att regeringen härvid tagit hänsyn till despeciella omständigheter som har sin grund i att en stor del avhögskolefastigheterna disponeras med särskilda villkor. De ärantingen direkt donerade, helt eller delvis finansierade meddonerade medel eller innehåller markdelar som är upplåtna avt.ex. kommunen med det särskilda villkoret att marken skallanvändas för högskoleändamål. Utskottet, som i det följandeåterkommer till frågan om donationsfastigheter, menar att ettgodkännande av regeringens förslag i nu förevarande delar bör gegoda förutsättningar för fortsatta analyser och överväganden isyfte att komma fram till sådana lösningar av en rad delproblemsom bidrar till att det i varje enskilt fall möjliggörs en såändamålsenlig fastighetsförvaltning som möjligt.Det anförda innebär att utbildningsutskottet godtar förslagetom en särskild fastighetskoncern för huvuddelen avuniversitets- och högskolefastigheterna. Utskottet förutsätterhärvid att representanter för berörda universitet och högskolorhar majoritet i de lokala bolagen.Vad i propositionen anförs om att "åstadkommakoncernbidragslösningar inom högskolesystemet" har föranlettreaktioner bland universiteten. Man befarar -- mot bakgrund avatt moderbolaget ju äger dotterbolagen -- att detta riskerar attförsvåra en samlad och långsiktig planering för den enskildahögskolan och minskar universitetens och högskoleenheternasinflytande.För utbildningsutskottet förefaller det både naturligt ochrimligt att universitetens och högskolornas intressen tas tillvara så långt som det är möjligt. Utskottet utgår därför frånatt företrädare för universitet och högskolor tillförsäkras ettstort inflytande i moderbolaget. Beträffande formuleringen"koncernbidragslösningar" i propositionen har utskottet inhämtatatt regeringen därmed menar att det skall vara möjligt förkoncernen att t.ex. via lån finansiera dotterbolagensnyinvesteringar.Med hänvisning till det anförda och till att det är angelägetatt arbetet med de nu föreslagna förändringarna inte fördröjsanser utskottet att finansutskottet bör avstyrka motionerna1992/93:Fi10 yrkandena 1 och 2, 1992/93:Fi13 och 1992/93:Fi15.Beträffande den del av universitetens och högskolornasfastigheter som omfattas av donationer anserutbildningsutskottet liksom regeringen att ifrågavarandefastigheter bör förbli i "direkt statlig ägo" (prop. 1992/93:37s.10). Utskottet har därmed inte uttalat sig i frågan huruvidavisst universitet i visst avseende (såsom mottagare av donation)intar en särställning som självständigt, från staten skilträttssubjekt. Utskottet delar emellertid den uppfattning somframförs i motion 1992/93:Fi10 att av universitet och högskolormottagna donationer måste anses vara riktade till visst enskiltlärosäte och inte till staten mer allmänt.Utskottet instämmer också i vad finansministern anser om attuniversitet och högskolor även skall kunna ta emotoch förfoga över donationer. Som utskottet har uppfattatinnebörden av regeringens förslag såvitt avser förvaltningen avdonationsfastigheterna vid samtliga universitet och högskolormedför det ingen förändring för universiteten och högskolornautöver det att de lokala dotterbolagen ges möjlighet att handhaförvaltningen av donationer.Med det anförda anser utbildningsutskottet att syftet medyrkandet i motion 1992/93:Fi11 i huvudsak är tillgodosett. Medhänvisning härtill bör finansutskottet avstyrka detsamma.Beträffande det i motion 1992/93:Fi13 framförda yrkandet omVallaområdet i instämmer utskottet i syftet medmotionen, nämligen att den föreslagna ordningen med tvåfastighetskoncerner inte skall medföra en splittring iförvaltningshänseende av väl fungerande universitetsområden påvilka finns andra statliga organ än universitet/högskolor. Ipropositionen (s. 17) berörs de kommunala ändamålsupplåtelserna,och det anförs att dessa kräver särskilda överväganden.Utskottet utgår från att frågor även av den art som tas upp imotionen då avses upp på ett sätt som bäst främjarverksamheten. Med hänvisning härtill anser utbildningsutskottetatt ett särskilt uttalande av i frågan inte ärpåkallat, varför motionen bör avstyrkas av finansutskottet.Med vad utbildningsutskottet anfört i det föregående föreslårutskottet att finansutskottet hemställer att delsgodkänner att huvuddelen av universitets- ochhögskolefastigheterna förs över till en särskildfastighetskoncern för högskolefastigheter med de organisatoriskaoch ekonomiska förutsättningar som har angivits i propositionen,dels godkänner vad i propositionen anförts om förvaltningenav det av SLU förvaltade fastighetsbeståndet. Vidare börfinansutskottet beträffande donationsfastigheter föreslåriksdagen att lägga propositionen i berörd del tillhandlingarna.Till sist behandlar utbildningsutskottet motion 1992/93:Fi12(fp, s, m, c, kds, v) vari yrkas att den nya särskildafastighetskoncernen för högskolefastigheterlokaliseras till . Motionärerna menar att denplanerade högskolekoncernen är ovanligt lämplig förutlokalisering och hänvisar bl.a. till dagensarbetsmarknadssituation i . Vidare åberopas i motionenvad arbetsmarknadsutskottet uttalat,nämligen att det är viktigt att pröva möjligheterna att väljaannan lokaliseringsort än (jfr yttrande 1990/91:AU4y).Utbildningsutskottet, som delar den av arbetsmarknadsutskottetuttalade uppfattningen, utgår från att regeringen prövarmöjligheten att lokalisera högskolekoncernen till annan ort änStockholm och avstår därmed från att föreslå finansutskottet atthemställa om särskilt riksdagsuttalande i frågan.Stockholm den 24 november 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (nyd), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningLena , , , , , och (allas) anserdels att den del av utbildningsutskottets yttrande sombörjar med "Utskottet anser att" och slutar med "del tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet instämmer i den uppfattning som framförsi de socialdemokratiska motionerna att regeringens nuföreliggande förslag är splittrat och oöverskådligt. Dettagäller inte minst förslaget såvitt det avser organisationen avuniversitets- och högskolefastigheternas förvaltning. Vissauniversitet och högskolor kommer enligt förslaget att ha en egenförvaltning av donationsfastigheter. Vissa sådana fastigheterkommer att förvaltas av den nyinrättadefastighetsförvaltningsmyndigheten. För övriga fastighetersförvaltning kommer att bildas lokala bolag ägda avhögskolekoncernen. Det kommer enligt utskottets uppfattning attuppstå behov av såväl teknisk som fastighetsekonomisk expertisbåde hos de statliga myndigheterna (högskolor och den centralaförvaltningsmyndigheten) och i samtliga bolag, såvälmoderbolaget som dotterbolagen. Sammantaget torde den föreslagnaordningen med fastighetsförvaltningen splittrad på ett antalmyndigheter och flera bolag medföra avsevärda kostnader i sig,vilka inte kan anses gagna verksamheten i högskolan.Utskottet anser att statens fastigheter och driften av dessaomfattar så stora värden att frågan om handhavandet av dem börföregås av ytterligare och noggrann prövning, innan riksdagentar slutlig ställning. Detta bör ske genom en parlamentariskberedning med representanter för de större lokalnyttjarna. Idetta sammanhang måste de förhållanden som rör universitetensoch högskolornas fastigheter särskilt belysas. Det bör nogaövervägas om det inte är rimligt att universitet och högskolorskall kunna ges möjlighet att skapa egna förvaltningsenheter försina fastigheter. Vid dessa överväganden är det naturligt att desynpunkter som framkommit genom motionerna 1992/93:Fi11 och1992/93:Fi14 beaktas.Med hänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottetatt finansutskottet tillstyrker motionerna 1992/93:Fi10yrkandena 1 och 2, 1992/93:Fi13 och 1992/93:Fi15 såvitt gälleravslag på proposition 1992/93:37. Därjämte bör finansutskottetmed tillstyrkande av motionerna i motsvarande delar föreslå attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadutbildningsutskottet i detta yttrande anfört om enparlamentarisk beredning för utarbetande av ett nytt förslagtill organisation för det statliga fastighetsinnehavet. Medhänvisning till vad utskottet har anfört om att de i motionerna1992/93:Fi11 och 1992/93:Fi14 aktualiserade frågorna bör ingå idet av utskottet nu föreslagna parlamentariska beredningsarbetetbör finansutskottet avstyrka även dessa båda motioner.dels att den del av utbildningsutskottets yttrande sombörjar med ", som delar" och slutar med"riksdagsuttalande i frågan" bort ha följande lydelse:Med hänvisning till att utbildningsutskottet i det föregåendeföreslagit finansutskottet att avstyrka propositionen är någonfråga om lokalisering inte aktuell i sammanhanget, varförfinansutskottet bör avstyrka även motion 1992/93:Fi12.Särskilda yttranden1. Hyresavtalen inom universitets- och högskolesektornLena , , , , , och (allas) anför:Om det är mening att regeringens förslag i denföreliggande propositionen skall ligga till grund för enomdaning av universitetens och högskolornas förvaltning av sinafastigheter och sålunda bifaller propositionen, har vinaturligtvis inget att invända mot de minskade restriktioner vidtecknande av hyresavtal som regeringen föreslår. Vi avstårdärför från att reservera oss och avge en avvikande mening i denfrågan och på just den delen av propositionen.2. Utlokalisering av fastighetskoncernen förhögskolefastigheterIngrid () anför:Kristdemokratiska samhällspartiet ställer sig positivt tillutlokaliseringen av statlig verksamhet från , där dettaär möjligt utan att det medför uppenbara nackdelar förverksamheten.Man kan utan tvivel anföra skäl för att utlokalisera den nya"högskolekoncernen" till andra orter än . Jag vill dockhävda att skulle vara mycket lämpligt som säte för densärskilda fastighetskoncernen för högskolefastigheter inte baraav de skäl som anges i motion 1992/93:Fi12.Med tanke på ställning som rikets andra stad bådevad gäller storlek och betydelse är det förvånansvärt attambitionen att utlokalisera statlig verksamhet från Stockholmunder årens lopp endast lett till att placeratsi Göteborg.Regeringens offensiva satsning på den högre utbildningen är idagens läge viktigare än någonsin för hela landets utveckling.En utlokalisering från statens sida av en verksamhet med näraanknytning till den högre utbildningen till en klassiskarbetarstad som skulle i detta sammanhang få ett stortsymbolvärde.Med hänvisning till ovanstående instämmer jag i vad utskottetsagt om att regeringen bör pröva möjligheten att utlokaliseraden nya fastighetskoncernen för högskolefastigheter. För min delutgår jag från att regeringens prövningsförfarande tar sikte påGöteborg.3. Utlokalisering av fastighetskoncernen förhögskolefastigheterStefan (nyd) anför:Jag instämmer i vad utskottet har anfört om att regeringen börpröva möjligheten att utlokalisera den nya fastighetskoncernenför högskolefastigheter.