bet · GF01JuU18 · 1992-03-17 00:00:00 — Anslag till brottsskadenämnden m.m. 1991/92JuU18ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1991/92:100, bilaga 3 (),har regeringen föreslagit att för /93till : Förvaltningskostnader anvisa ettförslagsanslag på . (G 5, s. 146 och 147),till : Ersättning för skador på grund avbrott anvisa ett förslagsanslag på . (G 6, s. 148). 1991/92:Ju516 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till (G 6) för budgetåret1992/93 anslår . utöver vad regeringen föreslagiteller således 27 000 000 kr.1991/92:Ju608 av m.fl. (s) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om attincestoffer skall vara berättigade till kostnadsfri terapi.1991/92:Ju804 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om större hänsynstagande till brottsoffer.1991/92:Ju807 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av en central brottsofferfond.1991/92:Ju818 av (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att brottsoffren i alla sammanhang ges denstörsta uppmärksamheten och att vården skall gälla brottsoffren,icke brottslingarna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att brottsoffren får denmänskliga och praktiska assistans som är en nödvändighet för attkunna återvända till livet efter dådet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att brottsoffren tidigare får juridiskhjälp och att denna kan utverkas av polismyndigheten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en befattning som brottsofferombudsmanbör instiftas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vikten av brottsförebyggande åtgärderbetonas även ur brottsoffrens synpunkt.1991/92:Ju824 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en central brottsofferfond.1991/92:A805 av och () variyrkas23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om terapikostnader,27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av en central brottsofferfond. prövar ärenden enligt brottsskadelagen(1978:413) om ersättning för skador på grund av brott. Nämndenbestår av en ordförande, två vice ordförande och tre andraledamöter. Nämnden biträds av ett kansli.Utöver ersättning för skador på grund av brott betalas bidragtill brottsofferjourer över brottsskadenämndens anslag.Brottsskadenämndens verksamhet har under de senaste årengenomgått en kraftig expansion. Sålunda har statens utgift förersättning för skador på grund av brott ökat från 9,9 /89 till 21,2 milj.kr. Undersamma period har nämndens kansli förstärkts ochförvaltningskostnaderna ökat från 3,5 milj.kr. till 4,8 milj.kr.Under innevarande budgetår har kansliet ytterligare utvidgats.MedelsberäkningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på drygt 5,4 milj.kr.till brottsskadenämndens förvaltningskostnader.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsberäkning.Regeringen föreslår vidare ett förslagsanslag på 25 milj.kr.till ersättning för skador på grund av brott. I beloppet ingår 1milj.kr. i bidrag till ().I motion Ju516 föreslås att anslaget ökas med 2 milj.kr.utöver regeringens förslag. Dessa medel är avsedda för BOJ.BOJ får under innevarande budgetår ett statligtverksamhetsbidrag på 1 milj.kr.Tidigare har utskottet i av godkända betänkandenuttalat att bidraget till borde uppgå till en sådan nivå attdet blir möjligt att fortsätta uppbyggnaden av ochutvecklingsarbetet vid brottsofferjourerna. Och vidanslagsbehandlingen , då utskottet föreslog riksdagenen höjning av bidraget till till 1 milj.kr. jämfört medregeringens förslag på , förutsatte utskottet attbidraget huvudsakligen skulle användas till uppbyggandet avlokala brottsofferjourer (1989/90:JuU28 s. 14 och 1990/91:JuU21s. 6).Utskottet har alltjämt samma inställning till frågan ombidraget till BOJ:s verksamhet, och utskottet anser attregeringsförslaget i denna del är väl avvägt.Här vill utskottet tillägga att brottsofferjourernas styrkaligger i att de bygger på ett ideellt och frivilligt mänskligtengagemang och på att de inte har det författningsregleradeförhållningssätt som myndigheter måste ha (se 1990/91:JuU21 s.7).Utskottet avstyrker bifall till motion Ju516 och tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning.MotionsspörsmålI det följande kommer utskottet att behandla en rad frågor ombrottsoffer som aktualiserats motionsvägen.Förhindra brottI motion Ju818 framhålls vikten av det brottsförebyggandearbetet i ett brottsofferperspektiv.Utskottet vill först erinra om det omfattande arbete som pågårinom bl.a. när det gäller förbättringar iolika hänseenden för människor som blivit utsatta för brott (sebudgetprop. s. 49 ff). Inte minst viktigt är att derättsvårdande myndigheternas arbete har en inriktning som syftartill att förebygga brott och till att ge hjälp och stöd åtpersoner som ändå drabbas. I det sammanhanget noterar utskottetsärskilt den starka betoning av polisens brottsförebyggande rollsom görs i budgetpropositionen, där det understryks att encentral uppgift inom brottsbekämpningen är att förebygga ochförhindra att brott begås (s. 68).Även inom andra delar av samhällslivet bedrivs en omfattandebrottsförebyggande verksamhet. Utskottet vill här särskilt pekapå åtgärder för att stärka familjens ställning i syfte attmotverka brottslighet, missbruk och andra former av socialaproblem.Att förhindra att människor över huvud taget blir brottsofferär självklart, som framhålls i motionen, den bästa åtgärden för-- presumtiva -- brottsoffer. Utöver vad som anförts villutskottet här särskilt hänvisa till den arbetsgrupp som nyligentillsatts i under statssekreterarensledning med uppgift bl.a. att samordna och främjautvecklingsarbetet på det brottsförebyggande området.Utskottet kan konstatera att brottsförebyggande arbeteförekommer med flera olika inriktningar på alla nivåer isamhällslivet. Något sådant uttalande som efterfrågas i motionJu818 behövs inte, och utskottet avstyrker bifall till den.Tidigt stöd till brottsofferI motion Ju818 understryks vikten av att personer som drabbasav brott får ett adekvat omhändertagande redan i samband med attanmälan görs hos polisen. I motionen föreslås också attmålsägandebiträde skall kunna förordnas innan polisanmälan görs.I detta sammanhang vill utskottet påminna om polisensmedverkan i brottsofferverksamheten. Bland annat har inompolisen utarbetats en rapport (RPS rapport 1989:1) i syfte attfrämja tillkomsten av brottsofferjourer. I rapporten betonasbl.a. att en väsentlig förutsättning för att en brottsofferjourskall kunna fungera är att den har den lokala polisens stöd.Målet är att det skall finnas en brottsofferjour i varjepolisdistrikt. Härutöver bör nämnas att det i såväl dengrundläggande polisutbildningen som i olika typer avfortbildning för polismän ingår frågor som är relaterade tillomhändertagande m.m. av brottsoffer. Men det går naturligtvisinte att komma ifrån att det mottagande ett brottsoffer ipraktiken får också beror på den enskilde polismannenspersonliga egenskaper och förmåga till inlevelse.Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av attbrottsoffer tas om hand på ett kompetent och hänsynsfullt sätt,och utskottet vill peka på justitieministerns uttalanden ibudgetpropositionen (s. 77) där hon understryker att de enskildapersoner som utsätts för brott skall sättas i centrum förpolisens uppmärksamhet och omsorg. Något uttalande frånriksdagen erfordras inte. Utskottet avstyrker bifall till motionJu818 i här behandlade delar.När det gäller den särskilda frågan om tidpunkten förförordnande av målsägandebiträde vill utskottet först fästauppmärksamheten på att en översyn av lagen (1988:609) ommålsägandebiträde pågår och att en departementspromemoria kanförväntas . Enligt vad utskottet erfarit tas ingafrågor med anknytning till det här aktuella motionsspörsmåletupp i promemorian. När det gäller den frågan kan utskottetkonstatera att den nuvarande lagstiftningen inte öppnar någonmöjlighet för ett förordnande av biträde på ett så tidigtstadium som motionären föreslår. Tvärtom kan målsägandebiträdeförordnas först efter det att beslut att inleda förundersökningfattats. har polisen eller åklagaren alltsåredan prövat om en anmälan bör leda till en utredning (se 1 §lagen om målsägandebiträde och 23 kap. 1 § ).Utskottet kan i och för sig ha viss förståelse för syftet medmotionsyrkandet. Vid sådana brott där målsägandebiträde kanförordnas -- sexualbrott och vissa andra starktintegritetskränkande brott -- kan behovet av biträde onekligengöra sig gällande redan i samband med anmälan. Å andra sidan kandet vara svårt eller rentav omöjligt för rätten att bedömafrågan om målsägandebiträde innan en anmälan föreligger. Ochrättens prövning förutsätter givetvis någon redogörelse förhändelseförloppet. Dessutom finns här ett processekonomisktintresse. Vid den avvägning som måste göras bör hänsyn också tastill att mer ingående förhör med målsäganden normalt bör kunnaanstå till dess att förundersökningen inletts och biträdeförordnats.Sammantaget finner utskottet inte anledning att tillstyrkabifall till här behandlad del av motion Ju818.BrottsofferombudsmanI motion Ju818 framförs också önskemål om en särskildbrottsofferombudsman vars uppgift skulle vara att tillvaratabrottsoffrens intressen.Utskottet prövade liknande yrkanden såväl som åretdessförinnan (1989/90:JuU28 s. 5 f och 1990/91:JuU21 s. 8). Viddessa tillfällen hänvisade utskottet till bl.a. åklagarens,polisens och domstolens skyldigheter i sammanhanget. Utskottethänvisade också till att det ankommer på justitieombudsmannenatt övervaka myndigheternas tillämpning av lagar och andraförfattningar. Sammanfattningsvis har utskottet vid de tidigaretillfällena funnit det svårt att se att det skulle finnas behovav en särskild brottsofferombudsman.Utskottet har alltjämt denna uppfattning, och utskottetavstyrker bifall till motion Ju818 i denna del.Kostnaden för psykoterapiI motionerna Ju608 och A805 väcks frågan om kostnaden förpsykoterapi för incestoffer. Motionärerna anser att sådan terapiskall vara gratis.Möjligheten att få kostnader för psykoterapi betald ur denallmänna sjukförsäkringen är begränsad. Flertalet patienter medbehov av psykoterapi är därför hänvisade till den privata vårdensom inte omfattas av det offentliga försäkringssystemet. Fråganhar uppmärksammats ; bl.a. infördes ensärskild ersättning till sjukvårdshuvudmännen förpsykoterapeutisk behandling (se 1989/90:SfU5, rskr. Det börockså nämnas att socialförsäkringsutskottet, när utskottetsenast behandlade frågan om kostnader för psykoterapeutiskbehandling, förutsatte att regeringen i en kommande översyn avhälso- och sjukvårdens organisation och finansiering även skulleuppmärksamma hur behovet av tillgång till psykologisk ochpsykoterapeutisk behandling utan alltför höga kostnader för denenskilde bäst skulle tillgodoses (1991/92:SfU3 s. 15, rskr. 38).Emellertid finns även andra möjligheter för brottsoffer att fåekonomiskt bidrag till psykoterapi. Utskottet tänker här påmöjligheten till ersättning enligt 2 § brottsskadelagen omersättning för personskada. Enligt 5 § samma lag skallbrottsskadeersättning utgå bl.a. för sjukvårdskostnad och andrautgifter. Det förekommer regelbundet att brottsskadenämndenersätter kostnader för psykoterapi, där terapibehovet uppståttpå grund av sexualbrott.Här bör också nämnas att kommittén om ideell skada (dir.1988:76) efter att ha fått tilläggsdirektiv (dir. 1990:66)överväger bl.a. en förändring av ersättningsnivån ochregelverket vid skadestånd till våldtäktsoffer och offer förandra våldsbrott som ger utrymme för inte bara kompensation förlidandet utan också hjälp till en förändring av livssituationen.-- Kommittén beräknas under innevarande vår lägga fram ettdelbetänkande om ersättning för lidande som någon tillfogatannan genom brott mot den personliga friheten eller annatintegritetskränkande brott.Utskottet kan således konstatera att frågan om ersättning urdet offentliga försäkringssystemet för kostnader för psykoterapiär uppmärksammad och att det dessutom, för den grupp som lyftsfram i motionerna Ju608 och A805, finns särskilda möjligheteratt få kostnaden för psykoterapi ersatt av statliga medel.Enligt utskottets mening faller det sig naturligt attinformationen till brottsoffer i olika sammanhang också omfattarmöjligheten till psykoterapi i krisbearbetande ellerrehabiliterande syfte. Sådan information skulle kunna lämnast.ex. i den broschyr med information till brottsoffer sombrottsförebyggande rådet håller på att ta fram. Utskottetförutsätter att formerna för en sådan information övervägs i detarbetet. Något behov av uttalanden från sida i dennafråga finns alltså inte, och utskottet avstyrker bifall tillmotionerna.BrottsofferfondI motionerna Ju807, Ju824 och A805 väcks frågan om en centralbrottsofferfond. Tanken i motionerna är att alla som döms förbrott skulle, utöver påföljden, erlägga ett mindre belopp,förslagsvis , till en särskild brottsofferfond. Desålunda influtna medlen skulle användas t.ex. tillbrottsskadestånd eller brottsofferverksamhet.Utskottet vill först nämna att utskottet behandlade enliknande fråga . Det handlade om att låta bötesmedlenfinansiera brottsskadenämndens verksamhet. Utskottet uttalade dåi sitt av godkända betänkande att det kunde tyckasligga en pedagogisk poäng i att just bötesmedel skulle användasför brottsskadestånd. Utskottet avstyrkte emellertid bifall tillmotionen, bl.a. därför att den föreslagna ordningen skulleinnebära att möjligheten att ersätta brottsoffer blev beroendeav i vilken utsträckning penningstraff dömdes ut och drevs in(1990/91:JuU21 s. 7 f).Det nu aktuella förslaget saknar den starka kopplingen tillbrottsskadeersättningen, och utskottet finner alltjämt tankenintressant. Det kan av pedagogiska skäl synas rimligt att de somdöms för brott får bidra till åtgärder som syftar till attförebygga brottslighet resp. att reparera skador på grund avbrott. Utskottet finner alltså tanken om en brottsofferfondvärd att överväga närmare. Utskottet förutsätter att dettakommer att ske inom ramen för det arbete som redan pågår inomjustitiedepartementet i den nämnda arbetsgruppen ombrottsförebyggande åtgärder m.m. Något särskilt uttalande medanledning av motionerna krävs alltså inte. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna Ju807, Ju824 och A805 i här behandladedelar.ÖvrigtI motion Ju804 förs fram krav på ett tillkännagivande omstörre hänsynstagande till brottsoffer. I motionen tas upp någraexempel som anses peka på ett behov av en översyn av visslagstiftning. Det gäller regler om arvsrätt, förverkande avbrottsverktyg och uppsägning vid arbetstagarens brottslighet.När det gäller arvsreglerna tas den situationen upp att enperson genom uppsåtligt brott men likväl av våda vållatarvlåtarens död (misshandel och vållande till annans död).Här kan utskottet upplysa om att en lagändring som tillgodoserkravet i motionen -- nämligen att arvsrätt i sådana situationerutesluts -- trädde i kraft (se 15 kap. 1 §ärvdabalken).I fråga om förverkande av brottsverktyg kan utskottetkonstatera att det är möjligt att med stöd av reglerna i 36 kap.2 § förverka hjälpmedel som använts vid brott. Medstöd av 3 § samma kapitel kan föremål under särskildaförutsättningar förverkas även om de inte kommit till brottsliganvändning. Det handlar t.ex. om föremål som är typiskainbrottsredskap och om föremål som är ägnade att användas somvapen vid brott mot liv eller hälsa om föremålen påträffatsunder sådana omständigheter som ger anledning att befara att deskulle komma till brottslig användning.När det gäller den situation som tas upp i motionen, att enrånare efter avtjänat straff fick tillbaka vapen som inteanvänts vid rånet, kan tilläggas att också vapenlagen innehållerregler som hade kunnat vara tillämpliga. Enligt 29 § tredjepunkten vapenlagen (1973:1167) kan en vapenlicens återkallas påden grunden att tillståndshavaren visat att han var olämplig attinneha vapen. Det finns också möjlighet för polisen att enligt32 § vapenlagen genast omhänderta ett vapen om det finns riskför missbruk eller om det är sannolikt att en vapenlicens skulleåterkallas.När det gäller frågan om uppsägning tas i motionenupp den situationen att en anställd som begått brott "itjänsten" får behålla sitt arbete på grund av formella fel viduppsägningsförfarandet.I denna del vill utskottet hänvisa till att regeringen nyligentillsatt en utredning (dir. 1991:118) som skall se över delar avarbetsrätten. Uppdraget omfattar att överväga sådana frågor omuppsägning och anställningsskydd som aktualiseras i motionen.Sammantaget finner utskottet inte att vad som anförs i motionJu804 ger anledning till någon översyn av lagstiftningen utöverden som nämnts. Utskottet avstyrker bifall till motionen. beträffande anslag till Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnaderatt till Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnader för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,2. beträffande anslag till : Ersättningför skador på grund av brottatt med avslag på motion 1991/92:Ju516 yrkande 2till : Ersättning för skador på grund avbrott för /93 anvisar ett förslagsanslag på25 ,3. beträffande vikten av att förhindra brottatt avslår motion 1991/92:Ju818 yrkande 8,4. beträffande stöd till brottsofferatt avslår motion 1991/91:Ju818 yrkandena 2 och 3,5. beträffande målsägandebiträdeatt avslår motion 1991/92:Ju818 yrkande 4,6. beträffande en brottsofferombudsmanatt avslår motion 1991/92:Ju818 yrkande 5,7. beträffande kostnaden för psykoterapiatt avslår motionerna 1991/92:Ju608 yrkande 2 och1991/92:A805 yrkande 23,8. beträffande en brottsofferfondatt avslår motionerna 1991/92:Ju807, 1991/92:Ju824och 1991/92:A805 yrkande 27,9. beträffande översyn av viss lagstiftningatt avslår motion 1991/92:Ju804.Stockholm den 17 mars 1992På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),() ochKent ().Särskilt yttrandeEn brottsofferfondLars-Erik , , , , , och (alla s) anför:Vi instämmer i att tanken om en brottsofferfond kan vara värdatt överväga närmare, och vi vill därför inte motsätta oss attfrågan utreds. Vi vill emellertid redan nu göra klart att vianser att det sätt att finansiera fondens verksamhet somförespråkas i motionerna är mindre lämpligt.