bet · GF01JoU24 · 1992-05-26 00:00:00 — Regeringen kan därefter under nästariksmöte återkomma med ställningstagande till förslaget.Miljöavgift på utsläpp av klorerade organiska ämnenNaturvårdsverket har av regeringen fått i uppdrag att ta framen plan för omprövningen av villkoren för den miljöfarligaindustrin. Planen skall vara färdig till den 1juli1992.Målet för planen är att industrins utsläpp inom en tioårsperiodskall minskas till sådana nivåer att miljön inte skadas ochhälsan inte påverkas. Skogsindustrin skall prioriteras vidomprövningen. För att kunna uppnå målet med planen måste manfastställa den nivå där utsläppen inte längre påverkar miljön.En ytterligare åtgärd för att påskynda en minskning avutsläppen av klorerade organiska ämnen från massaindustrin kanvara att införa en miljöavgift eller skatt. Genom en sådanpålaga på de aktuella utsläppen ges industrin ett ekonomisktincitament för att minska dem.Som grund för utredning bör liggamiljöavgiftsutredningens del- och slutbetänkanden. Problem somytterligare måste utredas är bl.a. vid vilken utsläppsnivåmiljön inte längre påverkas, mot vilken nivå skatten elleravgiften skall vara styrande, pålagans storlek för att den skallfå en styrande effekt samt i vilken mån en sådan avgift ellerskatt blir så hög att den kommer att påverka branschenslönsamhet och konkurrensförmåga.Det är viktigt att svensk industri inte utsätts för strängarekrav eller kraftigare pålagor än industrin i viktigakonkurrentländer. Regeringen kommer därför att verka förinternationella åtgärder. Innan en eventuell miljöavgift/skattinförs avser regeringen även att ta upp frågan med de länder somgränsar till svenska vatten. förutsätter detta attmotsvarande åtgärder införs inom ramen för exempelvisHELCOM-samarbetet ().MotionernaJordbruketMiljöavgiften på handelsgödsel bör enligt motion Jo41 (s)yrkande3 höjas så att avgiften kompenserar tidigare genomfördsänkning av prisregleringsavgiften. anser imotion Jo42 yrkande15 att avgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel bör omvandlas till renodlade miljöavgifter ochåterföras till jordbruket på sätt som ytterligare stimulerarminskad användning. Enligt motionens yrkande16 bör kadmium ihandelsgödsel förbjudas.TrafikenSocialdemokraterna begär i motion Jo41 yrkande4 förslag omhur lagstiftning och andra styrmedel bör utvecklas med hänsyntill den långsiktiga inriktningen mot mer miljöanpassade fordon.Enligt motionens yrkande5 bör regeringen förbereda nästa stegi miljöklassningen av fordon och redovisa hur en miljöanpassningav kilometerskatten skall kunna anpassas till den inre marknaden(yrkande6). Enligt motion Jo42 yrkande7 börantalet miljöklasser för fordon utökas med ytterligare en försärskilt miljövänliga fordon, som får fordonsskatten minskad med4000kr. jämfört med klass1. Regeringen bör framläggaförslag om transportavgift som återförs till transportsystemetsom stimulansbidrag för miljöförbättrande åtgärder (yrkande9)och om regionalt differentierade drivmedelspriser för att minskabilismen i storstadsregionerna (yrkande6). Biobränslen somdrivmedel och alternativa drivsystem för fordon, t.ex. i form avelmotorer eller vätgasmotorer, bör främjas enligt motion Fi42(nyd) yrkandena 22 resp. 23.När det gäller miljöklassning av drivmedel och förbud motblyad bensin bör enligt motion Jo42 yrkande8 naturvårdsverketsuppdrag utvidgas till att omfatta samtliga drivmedel ochuppdraget konstrueras så att en styrande effekt bort frånfossilbränslen uppnås.EnergisektornSocialdemokraterna framför i motion Jo41 yrkande7 synpunkterpå administrativa styrmedel som komplement tillenergibeskattningen av industrin. Krav bör t.ex. införas påenergiredovisning inom företagen, och krav på koldioxidutsläppoch energihushållning bör ingå i naturvårdsverketsomprövningsplan för industrins utsläppsvillkor. I motionJo42(v) yrkande4 framläggs förslag om åtgärder för attåterställa , som bör göras till en "bubbla" när detgäller havsföroreningar. En förÖstersjöländerna gemensam fondbör inrättas och för svensk del kunna finansieras bl.a. med enÖstersjöavgift på verksamheter som innebär negativ belastning påÖstersjön. Elapparater bör enligt motionens yrkande14 indelasi klasser efter energisnålhet, och de sämsta apparaterna böravgiftsbeläggas.Kemikalier och avfallI motion Jo41 begär Socialdemokraterna att berörda myndigheterarbetar fram en ny lista över miljöfarliga ämnen som böravvecklas eller starkt begränsas (yrkande8). Skatt bör införaspå osorterat avfall (yrkande10). Avgifter på det avfall somslutdeponeras eller bränns och på arsenik och krom iträskyddsmedel med 200kr. perkg arsenik och 100kr. perkgkrom bör införas enligt motion Jo42 (v) yrkandena10 resp.11.Destruktionsavgift bör införas i försäljningsledet på s.k.frysmöbler och för däckförsäljningen med 10kr. per däck, sombör användas för forskning och utveckling samt för att ökakostnadstäckningsgraden i däckåtervinningen (yrkandena12resp.13). Synpunkter på sopsorteringen i hushåll, inomoffentliga sektorn och i näringslivet framförs i motion Fi42(nyd) yrkande24. Vad som går att återvinna skall återvinnas,vad som kan brännas och ge energitillskott skall avskiljas, ochåterföring bör i möjligaste mån ske till naturens kretslopp. Imotion Bo701 (s) framläggs förslag om en mer resurssnål ochmiljövänlig avfallshantering. De boende måste ges god ochkontinuerlig information, insamlingssystemen måste vara enkla,smidiga och överblickbara och den egna arbetsinsatsen måstebelönas. Motionärerna anser det vara naturligt attbostadsorganisationerna får möjlighet att påverka den konkretautformningen av kommande regler och bostadsrättsföreningarna börfå "aktivt stöd". Miljöavgifter inom avfallssektorn skallåterföras så att bostadssektorn ges rimliga resurser förforskning och utveckling.Enligt motion Jo41(s) yrkande9 bör i naturvårdsverketsuppdrag även ingå att utreda frågan om miljöskatt på HCFC.Avgifter på utsläpp av klororganiska substanser får enligtmotion Jo41(s) yrkande11 effekt endast om de införsgemensamt för alla anläggningar som har som recipient.Vänsterpartiet begär i motion Jo42 yrkande17 införande av enavgift på 50kr. perkg adsorberbar organisk halogen (AOX).Utskottets övervägandenJordbruketI sitt miljöpolitiska beslut uttalade atten omläggning av miljöavgiften på bekämpningsmedel från per kiloaktiv substans till en dosavgift bör övervägas i samband med attprisregleringsavgiften avskaffas (prop. 1990/91:90, JoU30,rskr.338). måste utredas på vilken nivå enmiljöavgift eller skatt är kostnadseffektiv för att åstadkommaminskning av växtnäringsläckaget och minskning av hälso- ochmiljörisker vid användande av bekämpningsmedel. Som framgår avpropositionen kommer jordbruksministern att föreslåatt regeringen fattar beslut om ett sådant uppdrag till statensjordbruksverk. Utskottet vill i sammanhanget erinra omkemikalieinspektionens uppdrag att tillsammans medjordbruksverket och utforma en ny konstruktionav miljöavgifterna, relaterad till medlens farlighet ochriskerna med användningen. Uppdraget skall redovisas senast den1juni 1992. Utskottet vill även erinra om att iolika sammanhang beslutat om långtgående miljökrav förjordbruket och näringens hänsynstagande till naturvårdensintressen och att den tidigare genomförda särskilda höjningen avprisregleringsavgiften inte motiverats av miljöskäl(prop.1991/92:25, JoU7, rskr.49). I enlighet härmed och medhänvisning till vad utskottet i övrigt anfört avstyrkerutskottet motion Jo41 yrkande3.Utskottet har behandlat ett motionsyrkande omförändring av avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedeltill renodlade miljöavgifter (prop.1991/92:96, JoU15,rskr.253). Motionsyrkandet avstyrktes med hänvisning till detmiljöpolitiska beslutet då utskottet tog ställningtill frågan om miljöavgifternas disposition. På samma grundavstyrker utskottet motion Jo42 yrkande15.Utredningen för införande av miljöavgift på kadmium ihandelsgödsel har avgett sitt betänkande (SOU1992:14).Förslagen bereds i inför en till hösten 1992aviserad proposition i samband med . I avvaktan härpåoch med hänvisning till vad utskottet anfört ovan avstyrksmotion Jo42 yrkande16.TrafikenSom anförs i propositionen bör i miljöpolitiken inomtransportsektorn miljöaspekterna utredas på tre särskilt viktigaområden, nämligen utformningen av bilförmånerna, drivmedlensmiljöprestanda och beskattningen av den tunga trafiken.Bilförmånsreglerna behandlas av en särskildutredare i samband med en översyn av vissa regler iinkomstslaget tjänst (dir.1992:3). I detta arbete kommeräven miljöaspekterna av bilförmånerna att beaktas. Enuppföljning av nuvarande miljöklasser på dieselolja bör görasoch miljöklassning av bensin utredas. Miljöministern har uttalatsin avsikt att ge i uppdrag att utreda hur ettsådant miljöklassystem kan utformas. När det gäller den tungatrafiken utreds kilometerskatten i ett särskilt sammanhang(dir.1991:106). I likhet med miljöministern anser utskottetatt miljöklassningen av fordon behöver utvecklas i etteuropeiskt perspektiv och i största möjliga utsträckningharmoniseras med . Det är av stor vikt attSverige aktivt bidrar i den europeiska utvecklingsprocessen, ochutskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingeninom EG på detta område. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo41 yrkandena 4--6 i den mån motionsyrkandena inte kananses tillgodosedda.Skatteutskottet har behandlat frågan om en elitklassför elbilar och särskilt miljövänliga fordon. Skatteutskottetvar inte berett att tillstyrka då aktuella motioner men ansågförslagen värda att uppmärksamma. Utskottet utgick från attregeringen tar upp och prövar behovet av en elitklass försärskilt miljövänliga fordon i lämpligt sammanhang(1991/92:SkU22). ansluter sig tillskatteutskottets bedömning härvidlag. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo42 yrkande7 i väsentliga delartillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet är inte berett att tillmötesgå motion Jo42yrkande9 om transportavgift och avstyrker såledesmotionsyrkandet.Enligt trafikpolitiska beslut år1988(prop.1987/88:50, TU13, rskr.159) kunde de problem somsammanhänger med framför allt storstadstrafiken inte lösas inomramen för ett generellt skattesystem. Av denna anledningtillsattes storstadstrafikkommittén (SOU1989:43). Som anförs ipropositionen har användningen av ekonomiska styrmedel istorstädernas trafikpolitik aktualiserats genomstorstadsförhandlarnas överenskommelser. När det gällerstorstädernas trafikproblem bygger förhandlingsuppgörelserna iStockholms- och Göteborgsregionerna på förutsättningen attkommunerna får möjlighet att använda nya former av ekonomiskastyrmedel i syfte att dämpa bilanvändningen i stadskärnorna ochför att finansiera kollektivtrafikens investeringar ochkringfartsleder. I propositionen aviseras förslag till riksdagenom lagstiftning i frågan. Utskottet utgår från att regeringenåterkommer med förslag som bidrar till en lösning av de problemsom tas upp i motion Jo42. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionens yrkande6 i den mån motionsyrkandet intekan anses tillgodosett.I enlighet med energiöverenskommelsen tillkallades våren 1991en kommission, biobränslekommissionen (I1991:01), med uppgiftatt analysera de långsiktiga förutsättningarna för en ökadkommersiell användning av biobränslen samt lämna förslag tillåtgärder för att stärka biobränslenas konkurrenskraft. Enligtsina direktiv (dir.1991:11) skulle kommissionen med förturredovisa överväganden och förslag om samordning och förstärkningav pågående utvecklingsinsatser för biobränslen. Hösten 1991avlämnade kommissionen sitt delbetänkande (SOU1991:93) El frånbiobränslen. Utredningen förutsätts redovisa det samladeresultatet av sitt arbete senast den30 . Iregeringsförklaringen uttalades att arbetet med attersätta fossilbränslen med biobränslen bör påskyndas. Målet äratt nya fordon skall kunna drivas utan fossilbränslen.Miljövänliga drivmedel skall gynnas särskilt. I sitt betänkandeom vissa jordbrukspolitiska frågorm.m. (1991/92:JoU15)uttalade sig utskottet positivt om bl.a. möjligheten attgenom t.ex. ekonomiska styrmedel åstadkomma en övergång frånmineraloljor till vegetabiliska oljor. Genom en tilllämpningav substitutionsprincipen enligt lagen om kemiska produkter kananvändningen av mindre hälso- och miljöfarliga alternativfrämjas. Utskottet förutsatte att regeringen och berördamyndigheter medverkar till en positiv utveckling på dettaområde. Med hänvisning till det anförda och i avvaktan påbiobränslekommissionens slutbetänkande bör motion Fi42yrkande22 inte medföra någon vidare åtgärd.Näringsutskottet har behandlat motioner om utvecklingav elbilen (prop.1991/92:100, NU20, rskr.237). Utskottet sågpositivt på möjligheterna att elbilen skall kunna bli ettmiljövänligt alternativ till traditionellaförbränningsmotordrivna bilar. Det var enligt utskottets meningangeläget att regeringen noga följer utvecklingen på området ochäven aktivt medverkar till att främja utvecklingen av en elbil.Jordbruksutskottet delar näringsutskottets uppfattning i fråganoch avstyrker motion Fi42 yrkande23 i den mån motionsyrkandetinte kan anses tillgodosett.Som anförs i propositionen har på senare tidtillverkningsmetoderna ändrats så att risken ökat för attbensinens miljöegenskaper blir sämre när det gäller andraparametrar än bly. Det gäller framför allt ökad halt avaromatiska kolväten som bensen och ökad flyktighet av bensinen.Med en miljöklassindelning kan bensinkvaliteten kontrollerasavseende andra parametrar. Utskottet delar miljöministernsuppfattning att bör få i uppdrag att utreda hurett miljöklassystem för bensin kan utformas. I dettasammanhang bör också prövas att öka differentieringen mellanblyad och blyfri bensin. Många av de frågor som tas upp i motionJo42 kommer således att bli behandlade inom ramen förnaturvårdsverkets uppdrag. Utskottet är emellertid inte berettatt tillmötesgå motion Jo42 yrkande8 i den del yrkandet syftartill förbud mot blyad bensin. Motionsyrkandet avstyrks.EnergisektornEnligt riktlinjerna för den långsiktiga energipolitiken ärmålet att trygga tillgången på energi påvillkor som är konkurrenskraftiga med dem som gäller iomvärlden. Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljökan bära. Landets energiförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckning grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara energikällor samt genomen effektiv energihushållning. Kraftiga åtgärder behövs för attmiljöanpassa energisystemet och, som miljöministern framhåller,det är angeläget att utveckla långsiktigt hållbara energisystem(prop. 1990/91:88, NU40, rskr.373). I regeringsförklaringenslås fast att miljövänlig energi från biobränslen, solenergi ochvindkraft utvecklas och stimuleras och att energihushållningenfrämjas. Utgångspunkten för det fortsatta arbetet är den avriksdagen beslutade klimatstrategin (1990/91:NU40 ochprop.1990/91:90, JoU30, rskr.338). Som ett led i dennödvändiga omställningen av energisystemet måste skatter ochavgifter utformas så att de bl.a. främjar energieffektivitet ochanvändningen av förnybara och miljövänliga energislag. Denföreslagna omläggningen av energiskatterna innehåller ett nyttsystem för uttag av industrins miljöskatter som enligtutskottets mening ligger väl i linje med högamiljöpolitiska ambitioner. Biobränslenas konkurrenskraft ihushållssektorn förstärks. Emellertid kvarstår behovet att fåtill stånd en ytterligare ökning av användningen av förnybarenergi och därmed en minskning av användningen av fossilabränslen också i övriga sektorer. Det belopp om 500milj.kr.som föreslås anvisas i samband med omläggningen avenergibeskattningen är avsett att finansiera insatser vad gällerbl.a. förnybar energi och hushållning. Medlen skall användas föratt genomföra ytterligare åtgärder för att stärka biobränslenaskonkurrenskraft, öka energihushållningen och användningen avandra förnybara energikällor. Den utvidgade miljörapporteringsom utskottet har förordat (prop.1991/92:137, JoU21)kommer enligt utskottets mening att ge bättre förutsättningarför energihushållningen. Utskottet vill i sammanhanget ocksåerinra om vad ovan anförts om biobränslekommissionens arbete.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer industrinsenergianvändning och vid behov återkommer med förslag omåtgärder som syftar till att uppfylla de nationella miljömålen.Med det anförda finner utskottet syftet med motion Jo41yrkande7 i allt väsentligt tillgodosett. Motionsyrkandet börinte medföra någon vidare åtgärd från sida.De åtgärder för hushållning med energi som utskottet harredogjort för ovan kommer enligt utskottets mening att på siktbidra till att energisnåla elapparater kommer att gynnas påbekostnad av de mer energikrävande. Syftet med motion Jo42yrkande14 kommer därmed att bli tillgodosett utan införande avden avgift som förordas i motionen. Motionsyrkandet avstyrks.Motion Jo42 yrkande4 ger utskottet anledning att erinra omden plan för att återställa ekologiska balans somnyligen har antagits av miljöministrarna i länderna runtÖstersjön. Vidare har planer utarbetats för visst bilateraltmiljösamarbete med främst de baltiska länderna och Polen.Utskottet vill även erinra om den ram på 430milj.kr. frånvilken medel för ändamålet anvisas under utrikesdepartementetshuvudtitel (prop.1991/92:100, UU16, rskr.233). Som utskottetanförde i sitt budgetbetänkande (1991/92:JoU13, rskr.213)pågår inom ett särskilt samarbetsprogram påmiljöområdet med för åren 1991--1992. För ändamåletdisponeras även för nästa budgetår 2milj.kr. Programmet ärinriktat på informationsutbyte och kunskapsöverföring samt påatt skall öka den egna tillverkningen avmiljöskyddsutrustning. För det treåriga program som drivs avberedningen för ekonomiskt-tekniskt samarbete (BITS) har förperioden anslagits sammanlagt 270milj.kr., varav ca 65%avser miljörelaterat samarbete. Sammantaget har dessa åtgärderden inriktning som anges i motion Jo42 yrkande4. Utskottetanser därför inte att motionen påkallar någon särskild åtgärd idenna del.Kemikalier och avfallUtskottet ansluter sig till miljöministerns bedömning avutformningen av grundläggande strategier på kemikalieområdet.Som anförs i propositionen behövs en rad styrmedel och åtgärder,bl.a. ökade kunskaper om kemiska ämnen och produkter, förbättradinformation, utbyte av farliga produkter mot mindre farliga påfrivillig väg eller genom överenskommelser, att se till atthanteringen inte leder till exponering som kan skada hälsa ellermiljö för de produkter som inte kan bytas ut, totalförbud ellerstrikta begränsningar av användningen av vissa ämnen samtekonomiska styrmedel för att påverka marknadens aktörer iönskvärd riktning.Kemikalieinspektionen och fortsätter sittarbete med begränsning av användningen av hälso- ochmiljöfarliga kemikalier i syfte att genomföra de förslagmyndigheterna lade fram i det s.k. begränsningsuppdraget. Dettasker genom konkreta förslag och genom uppföljning av åtgärdernaseffekt. Härutöver arbetar inspektionen med att utöka antaletmiljöfarliga ämnen som bör omfattas av begränsningsplaner. InomOECD:s s.k. kemikaliegrupp har igångsatts ett motsvarandearbete, det s.k. högvolymprojektet som avser de ca1000 s.k.högvolymkemikalier som utgör avkemikalieanvändningen, och länderna arbetar gemensamt för attutöka kunskaperna om de mest använda kemikalierna. att före utgången av ha tagit fram dokumentationom sammanlagt 147 ämnens miljö- och hälsoeffekter. Det kankonstateras att kemikalieinspektionen tar mycket aktiv del idetta arbete. I inspektionens regi har t.ex. ettOECD-möte om denna urvalsprocess ägt rum i . Vidinspektionen pågår dessutom ett ständigt arbete med att genomredovisning av innehållet i olika ämnen, klassificering ochmärkning komplettera och följa upp förteckningen övermiljöfarliga ämnen. Utskottet kan konstatera attkemikalieinspektionen har varit framgångsrik i sin viktigafunktion att påverka utvecklingen mot ett samhälle däranvändningen av kemiska ämnen inte innebär oacceptabla effekterpå hälsa och miljö.Vad utskottet anfört tillgodoser i allt väsentligt syftet medmotion Jo41 yrkande8. Motionsyrkandet bör inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.Som utskottet har konstaterat pågår ett aktivt arbete påkemikaliekontrollens område. Som anförs ovan vidtas åtgärder påbred front som sammantaget syftar till en begränsning avriskerna med hälso- och miljöfarliga ämnen. Hit hör t.ex.ekonomiska styrmedel och ökade kunskaper, förbättradinformation, utbyte av farliga produkter mot mindre farliga,totalförbud eller strikta begränsningar av användningen av vissaämnen samt ett internationellt samarbete. Som framhålls imotionen har arsenik och krom allvarliga miljö- ochhälsoeffekter och har förbundit sig att genomföralångtgående begränsningar i användningen av medlen. Utskottetfinner emellertid inte anledning att förorda införande av denavgift som begärs i motion Jo42 yrkande11. Motionen avstyrks idenna del.Enligt den gällande avvecklingsplanen för CFC kommer efterutgången av år1994 kyl- och frysskåp att tillverkas utanCFC-föreningar. Eftersom kyl- och frysskåp är produkter medrelativt lång livslängd kommer problemet med CFC att bestå underca15 år efter det att produkterna har gjorts CFC-fria, och ettordnat omhändertagande av CFC ur kasserade skåp är därförnödvändigt. I enlighet med det miljöpolitiska beslutet våren1991 har efter ändringar i förordningen (1988:716) om CFC ochhalonm.m. (SFS1991:1534) och renhållningsförordningen(1990:984, ändrad SFS1991:1537) kommunerna fr.o.m. den1januari 1995 skyldighet att ombesörja att CFC-innehållet ikasserade kyl- och frysskåp omhändertas på ett miljöriktigtsätt. I sammanhanget vill utskottet erinra om de möjligheterkommunerna har att fr.o.m. den 1januari 1992 differentieraavfallstaxan (SFS1991:647). Enligt uppgift har utsläppen avCFC minskat med cirkaen tredjedel under det senaste året.Utskottet ser emellertid allvarligt på CFC-föreningarnaskraftigt negativa miljö- och klimatpåverkan och förutsätter attregeringen noga följer utvecklingen på området. Utskottet äremellertid inte berett att förorda den särskildadestruktionsavgift som föreslås i motion Jo42 yrkande12.Motionsyrkandet avstyrks således.Till de uppgifter som kommer att åligga den särskildaarbetsgrupp som aviseras av miljöministern hör att klarläggaeffekterna av en avfallsskatt och pröva dess lämplighet somkostnadseffektivt styrmedel för att uppnå dessa mål. Regeringenavser att ta ställning till eventuella förslag före årsskiftet1992/93. Syftet med yrkande10 i motion Jo41 kommer enligtutskottet därmed att bli tillgodosett utan något särskiltuttalande från sida. Motionsyrkandet avstyrks.Riksdagens beslut om vissa avfallsfrågor innebärbl.a. att källsortering bör utvecklas med sikte på att alltavfall som går till slutbehandling sorteras ikategorier som möjliggör ett från resurshushållningssynsättlämpligt omhändertagande. En ökad satsning på källsortering börenligt riksdagsbeslutet leda till att förbränning och deponeringav osorterat avfall i allt väsentligt skall ha upphört vidslutet av (prop.1989/90:100, JoU16, rskr.241).Utskottet vill i sammanhanget erinra om kommunernas möjligheteratt differentiera avfallstaxan. Den särskilda arbetsgrupp somaviseras i propositionen bör enligt miljöministern föreslåytterligare åtgärder för att stimulera till källsortering,miljöanpassad avfallsbehandling och sanering av deponier. Motbakgrund av företagna och planerade åtgärder finner utskottetatt syftet med motion Jo42 yrkande10 kommer att bli i alltväsentligt tillgodosett utan införande av den avgift somförordas i motionen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Utskottet förutsätter att de synpunkter som framläggs i motionFi42 yrkande24 om sopsortering i allt väsentligt kommer attbli tillgodosedda genom de åtgärder som aviseras i regeringensförslag. I övrigt hänvisar utskottet till sitt avgivnabetänkande om avfallsfrågor (1991/92:JoU17). Utskottetförutsätter att aviserade åtgärder fullföljs inom den avregeringen förordade tidsplanen.