bet · GF01UU15 · 1992-03-24 00:00:00 — utöver landramen avsätts till anslaget C 3 att användasav BITS och Swedecorp.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag till medelsramför Zimbabwe.Härmed avstyrks yrkande 19 i motion U202 (s).BangladeshMotionenI motion U202 (s) anges att en utbredd korruption i landetförsvårar biståndssamarbetet. Mot denna bakgrund och med tanke på attreservationen är stor föreslås en landram om 120 milj.kr., vilket är20 milj.kr. lägre än vad regeringen föreslagit.UtskottetSom framgår av budgetpropositionen inriktas det svenska biståndettill främst på sysselsättningsskapande ochmedvetandegörande projekt för att förbättra levnadsförhållandena författiga på landsbygden. Svårigheterna att nå målgrupperna är dockbetydande, och den svaga inhemska resursmobiliseringen bidrar tillett lågt utnyttjande av de internationella biståndsmedel som stårtill buds. Därför har reservationer byggts upp i det svenskabiståndet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning med5 milj.kr. till 140 milj.kr. som medelsram för Bangladesh.En ännu större sänkning av medelsramen, vilket föreslås i motionU202 (s), anser utskottet dock inte motiverad mot bakgrund av destora hjälpbehoven i landet.Härmed avstyrks yrkande 21 i motion U202 (s).IndienMotionenI motion U202 (s) anförs att det för finns en mycket storreservation och att landramen inte bör höjas vilket regeringenföreslagit. I stället föreslås en i jämförelse med /92oförändrad landram, dvs. 400 milj.kr.UtskottetDet svenska biståndet till inriktas på skogsbruk med mark-och miljövård, hälsovård, dricksvatten på landsbygden och energi.Enligt vad utskottet inhämtat används biståndsmedlen effektivt ochnår de avsedda målgrupperna. Utskottet finner det motiverat med dennominella höjning av landramen om 15 milj.kr. till 415 milj.kr. somföreslås i budgetpropositionen och tillstyrker regeringens förslag.Härmed avstyrks yrkande 22 i motion U202 (s).LaosMotionenBeträffande anser motionärerna i motion U202 (s) attutvecklingen gått i positiv riktning och att detekonomiska reformprogrammet varit framgångsrikt. En landram om 115milj.kr. föreslås, dvs. högre än regeringens förslag.UtskottetDet framgår av budgetpropositionen att vidtagit en radåtgärder i riktning mot ekonomisk liberalisering och marknadsekonomi.En fortsatt reformpolitik kommer att öka effektiviteten ianvändningen av de svenska biståndsmedlen. Tyvärr går emellertidutvecklingen mot demokrati och ökad respekt för de mänskligarättigheterna långsamt.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag om en oförändradlandram om 110 milj.kr. för Laos.Härmed avstyrks yrkande 23 i motion U202 (s).Sri LankaMotionenI motion U202 (s) föreslås en medelsram för om15 milj.kr., dvs. lägre än vad regeringen föreslagit.Motionens motivering är att en stor reservation kvarstår och attökade insatser kan finansieras från det särskilda anslaget för stödtill återuppbyggnad.UtskottetI betänkande 1990/91:UU15 godkände regeringens förslagtill att inte tillföra landramen för några medel underinnevarande budgetår. Motiveringen var de svårigheter förbiståndssamarbete som förelåg till följd av den interna konflikten ilandet. Regeringen gör nu bedömningen att det biståndssamarbete somfinansierats genom tidigare beviljade anslag givit positiva resultat,att det fattigdomsinriktade biståndet bör fortsätta och att Sverigebör öka sitt engagemang för att stödja de människor som på olika sättdrabbas av den interna konflikten. Detta avses enligtbudgetpropositionen ske genom bl.a. humanitärt stöd, i förra åretsbudgetproposition föreslagna långsiktiga insatser på landsbygden ochdemokratifrämjande insatser.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till en landram för SriLanka om 35 milj.kr.Härmed avstyrks yrkande 24 i motion U202 (s).VietnamMotionenI motion U202 (s) anges att under en följd av år genomförtett mycker radikalt ekonomiskt reformprogram. Internationellaorganisationer som IMF och UNDP anser programmet vara lovvärt, menbrett internationellt stöd har förhindrats av politik.Motionärerna anser det felaktigt att regeringen , när blockeringensynes komma att släppa, föreslår en drastisk neddragning avlandramen. Motion U202 föreslår i stället bibehållen landram, dvs.325 milj.kr., vilket är 100 milj.kr. högre än vad regeringenföreslår.UtskottetI betänkande 1990/91:UU15 konstaterade utskottet att utvecklingen iVietnam gått i riktning mot ett mer öppet ekonomiskt system. Dennautveckling har fortsatt. Ett växande utrymme för privata initiativhar skapats, systemet med prisreglering håller på att avvecklas ochde ökade satsningarna på privata jordbruk har höjt produktiviteten.Tyvärr har inte den ekonomiska reformpolitiken åtföljts avpolitiska reformer och demokratisering. Respekten för de mänskligarättigheterna är otillfredsställande. är fortfarande enkommunistisk enpartidiktatur. Mot denna bakgrund har regeringenföreslagit en sänkning av landramen med 100 milj.kr.Utskottet konstaterar att även den medelsram som regeringenföreslagit om 225 milj.kr. innebär ett fortsatt omfattande svensktbiståndssamarbete med . Utskottet noterar i sammanhanget attregeringen i propositionen fastslagit att landramsmedel börsäkerställas för att kunna genomföra långsiktig projektverksamhet.Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av bistånd för attstödja den pågående reformprocessen och för att främja demokrati ochmänskliga rättigheter. Utvecklingen vad gäller demokratin och demänskliga rättigheterna i bör noggrant följas med tanke påframtida beslut om biståndssamarbetet.Med hänvisning till vad som ovan anförts tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsram för Vietnam.Utskottet avstyrker därmed förslaget i motion U202 (s) yrkande 25om en oförändrad landram för Vietnam.Andra länder än programländerUtvecklingssamarbete med CentralamerikaMotionenI motion U202 (s) framhålls den positiva utvecklingen i El Salvadori och med fredsprocessen och fredsavtalet. Motionärerna anser attregeringen under det ökade anslaget för utvecklingssamarbete medCentralamerika också bör förbereda ett samarbete med El Salvador.UtskottetI betänkande 1991/92:UU2 om mänskliga rättigheter återfinns enkortfattad beskrivning av fredsprocessen i El Salvador.Sverige har gett aktivt politiskt stöd samt stöd genom humanitärbiståndsverksamhet till fredsprocessen i ända sedan deninleddes . Stödet har gått via anslag förhumanitärt bistånd.I och med fredsavtalet i ökar möjligheterna till ettbredare utvecklingssamarbete. De stora behoven av återuppbyggnad idet krigshärjade landet motiverar väl ett sådant bistånd. Utskottetdelar uppfattningen som framförs i motion U202 att medel församarbete med nu bör kunna anslås också via anslagspostenför utvecklingssamarbete med . Enligt vad utskotteterfarit planeras insatser bl.a. för social- och ekonomiskåteruppbyggnad, återvändandeprogram för flyktingar, stöd tilldemobiliserade soldater, övervakningsinsatser inom ramen för FN:suppdrag. Enskilda organisationer förväntas även i fortsättningenspela en framträdande roll i biståndssamarbetet.Med det ovan anförda får yrkande 27 i motion U202 (s) ansesbesvarat.EritreaMotionernaI motion U203 (s) föreslås enligt yrkande 1 att börgöra det möjligt för ett antal eritreaner att med ersättningåtervända till . Stödet kan gå över såväl arbetsmarknads- sombiståndsbudgeten. I yrkande 2 föreslås att bör samverka medandra länder dit eritreaner flytt.I motion U204 (s) anförs att bör inleda ettutvecklingssamarbete med för att kunna göra en insats prägladav helhetssyn och långsiktighet. Samarbetet bör ske i liknande formersom med programland. sådana former för biståndet byggsupp bör omfattningen av projektbistånd öka. Regeringen bör preciserahur biståndssamarbetet med skall genomföras.Enligt motion U205 (s) bör inleda ett långsiktigt samarbetemed , och bör inrätta sådana förbindelser medEritrea som behövs för ett effektivt utvecklingssamarbete.I motion U212 (kds) redogörs för bakgrunden till Eritreasbefrielsekamp och den senaste utvecklingen mot självstyre.Motionärerna anser att nu har ett särskilt ansvar gentemotEritrea. bör enligt motionens yrkande 4 påbörja ettutvecklingssamarbete utöver katastrofhjälp med den provisoriskaregeringen i . Enligt yrkande 6 bör regeringen besluta attomfördela resurser så att kan bidra till en god utveckling iEritrea. I yrkande 7 föreslås att regeringen upptar förhandlingar medEritrea för att få till stånd ett avtal om det framtida samarbetet.I motion U231 (v) anförs att i samarbete med eritreanskamyndigheter bör bidra till återuppbyggnad.UtskottetI slutet av föll den etiopiska regim under motvilken det eritreanska folket drivit sinbefrielsekamp. Regimskiftet i innebar att ett viktigt stegmot eritreanskt självbestämmande togs. I en nationell konferens ijuli 1991, i vilken de segrande parterna i kriget mot Mengisturegimendeltog, antogs grundläggande principer för relationen mellan Etiopienoch . Bl.a. fastslogs det eritreanska folkets rätt att självtbesluta om sin framtid i en folkomröstning. För att möjliggörastabilitet under den förestående återuppbyggnads- ochförsoningsprocessen uppsköts denna folkomröstning i två år.Folkomröstningen om framtida status kommer således attenligt planerna äga rum 1993. En interimsregering har utsetts för attstyra fram till folkomröstningen.Det svenska biståndet till har i första hand gälltkatastrofbistånd -- finansierat över katastrofanslaget -- dels genomenskilda organisationer, dels via FN-organisationer. harsvarat positivt på FN:s generalsekreterares appeller om ökat stödtill , och härvid har också ökade medel kunnatkanaliseras till . har på detta sätt kunnat lindranöden för många eritreaner som drabbats hårt av konflikten.Utskottet vill understryka vikten av ett svenskt biståndssamarbetemed också innan folkomröstningen äger rum, i syfte att bidratill landets återuppbyggnad.Utskottet anser att det svenska biståndssamarbetet nu kan anta merlångsiktiga former. Härvid välkomnar utskottet vad som anförs ibudgetpropositionen om att de involverade enskilda organisationernanu skall kunna engagera sig i utvecklingsinriktade projekt och inteendast förmedla humanitärt bistånd. Det vore önskvärt att ocksåbiståndet förmedlat genom FN kunde få en mer långsiktig inriktning.Utskottet har erfarit att en svensk delegation besöktEritrea i syfte att få underlag för en samlad bedömning av formernaför framtida svenskt biståndssamarbete med . Bland annatövervägs frågan om permanent svensk representation i förhandläggningen av biståndet. Utskottet avvaktar slutsatserna avregeringens överväganden i detta hänseende.Med det ovan anförda får utskottet anse motionerna U204 (s), U205(s), yrkandena 4, 6 och 7 i motion U212 (kds) samt yrkande 3 i motionU231 (v) som besvarade.Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion U203 (s) omvikten av att underlätta eritreaners återvändande.Enligt vad utskottet inhämtat finns inga hinder mot att med riktadebiståndsinsatser i flyktingars hemländer underlätta de hemvändandeflyktingarnas integrering. Sådant bistånd har förekommit i flera falltidigare, bl.a. i och . Biståndet kan exempelvisinnefatta stöd till sysselsättningsskapande åtgärder, särskildabidrag till socialt utsatta grupper, utbildningsinsatser m.m.Utskottet anser att denna typ av bistånd också bör aktualiseras iEritrea, inte minst med tanke på att många eritreaner flytt tillSverige och att de med sin höga utbildningsnivå kan ge viktiga bidragtill återuppbyggnad och utveckling.Utskottet noterar i sammanhanget att någon flytthjälp inteförmedlas över biståndsanslaget men att vissa sådana medel finnsbudgeterade i budget för utbetalning viastatens invandrarverk.Härmed får yrkandena 1 och 2 i motion U203 (s) anses besvarade.Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt biståndSammanfattning av propositionenI propositionen föreslås en medelsram för anslagsposten om700 milj.kr., vilket innebär en ökning mad 150 milj.kr. jämfört medförra budgetåret. Motiveringen återfinns i budgetpropositionen s.171--172.Sammanfattning av motionernaI motion U202 (s) anges att det inte framgår av regeringensbudgetproposition vilken prioritet man fäster vid utvecklingen iSydafrika och södra . Enligt motionen bör insatser för dessaområden göras inom ramen för demokratianslaget till en nivåmotsvarande minst innevarande års, dvs. ca 325 milj.kr.I motion U618 (v) föreslås att ökar stödet till de kraftersom verkar för demokrati i . Ökat bistånd bör användas föruppbyggnaden av gräsrotsorganisationer och demokratiskaorganisationer, t.ex. civic-rörelsen och fackföreningsrörelsenCosatu.I motion U223 (v) yrkande 10 föreslås att 2 086 milj.kr. anvisasför anslagsposten, dvs. 1 386 milj.kr. mer än vad regeringenföreslagit. Denna utökade ram skall enligt motionen användas förstipendier och bistånd till indianer samt för stöd tillfackföreningar.I motion U223 (v), yrkande 11 yrkas att SIDA och skallinleda ett arbete för stöd till fackligt organisationsarbetefinansierat från demokratianslaget.I motion U621 (v) yrkas att bör ge bistånd för attmöjliggöra deltagande från i världskonferensen om mänskligarättigheter 1993. I motion U609 (s) föreslås att skall gebetydande humanitärt bistånd till och Västpapua.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot de riktlinjer som anges ibudgetpropositionen beträffande användningen av medlen som fördelasöver anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd. Under avsnittet Principer och riktlinjer i detta betänkanderedogörs för utskottets generella inställning till bistånd för attfrämja demokrati och mänskliga rättigheter.Utskottet välkomnar att regeringen i årets budgetproposition föreslåren kraftig höjning av medelsramen för denna anslagspost och godkännersåledes regeringens förslag.Härmed avstyrks yrkandena 10 och 11 i motion U223 (v).När det gäller det humanitära biståndet till södra framgårdet av budgetpropositionen att biståndet kan förväntas minska tillföljd av pågående förändringar i . Ökat stöd för processenmot demokratisering i landet kan dock bli aktuellt enligtbudgetpropositionen. Vidare sägs att en fortsatt markant satsning försödra och är berättigad.Utskottet gör tolkningen att regeringen på denna punkt angivit envilja att fortsätta det omfattande biståndssamarbetet av denna typmed södra . Utskottet anser dock inte att någon beloppsmässignivå på insatserna behöver fastslås, utan den närmare fördelningenmellan olika typer av insatser bör göras av regeringen ochbiståndsmyndigheterna utifrån de förslag till insatser somföreligger.Härmed avstyrks yrkande 20 i motion U202 (s).Syftet med det svenska humanitära biståndet i är attstödja en utveckling mot ett fritt, icke-rasistiskt och demokratisktSydafrika. Biståndet omfattar bl.a. stöd tilluppbyggnad av folkliga organisationer såsom fackföreningar ochkyrkor, rättshjälp och försörjningsbidrag till fängsladeapartheidmotståndare och deras familjer, flyktinghjälp, stipendier,utbildningsinsatser samt information och forskning. Utskottet serinte anledning att göra något ytterligare uttalande med anledning avyrkande 8 i motion U618 (v), varför yrkandet avstyrks.Beträffande världskonferensen om de mänskliga rättigheterna 1993har utskottet erfarit att beviljat medel som bidrag för attunderlätta u-landsrepresentanters deltagande i konferensen.Härmed får yrkande 15 i motion U621 anses besvarat.I betänkande 1991/92:UU2 om mänskliga rättigheter uttaladeutskottet att situationen beträffande de mänskliga rättigheterna iÖstra och i provinsen (Västpapua) är allvarlig. Motdenna bakgrund anser utskottet det motiverat med humanitärt biståndförutsatt att lämpliga kanaler för biståndet kan etableras.Utskottet noterar att antog en resolution omÖstra . Resolutionen kräver bl.a. av att allakränkningar av internationella stadgar som stadfäster mänskligarättigheter och folkens rätt till självbestämmande ochsjälvständighet upphör. Vidare krävs att Östra Timors gränser öppnasoch att internationella hjälp- och mänskliga rättighetsorganisationertillåts bedriva sin verksamhet. medlemsstater uppmanasatt ge livsmedels- och hälsobistånd till det östtimoresiska folket.Utskottet har inhämtat att lämnar humanitärtstöd till såväl som via Internationella Rödakorset. Insatserna omfattar bl.a. stöd till internerade fångar,åtgärder till skydd av civilbefolkningen samt sanitets- ochhälsovårdsprogram i avlägsna delar av . Utskottet harerfarit att om ytterligare appeller från Internationella Röda korsetskulle inkomma, så är regeringen beredd pröva dessa i positiv anda.Med det ovan anförda får utskottet anse yrkande 6 i motion U609 (s)som besvarat.KatastrofanslagetI propositionen föreslås en medelsram för anslagsposten om 1 115milj.kr., vilket innebär en ökning med 55 milj. kr. jämfört med förrabudgetåret. Motiveringen återfinns i budgetpropositionen s. 173.MotionenI motion U230 (nyd) föreslås enligt yrkande 1 att regeringensnabbutreder förutsättningarna för en internationell katastrof- ochbiståndsbrigad. Enligt yrkande 2 bör förutsättningarna för attlokalisera en sådan brigad till det forna F12-regementet i Kalmarvara goda. Enligt yrkande 3 bör medel ur den befintligabiståndsbudgeten utnyttjas och belasta anslagen C 2 och C 5.UtskottetSvenskt katastrofbistånd lämnas i huvudsak som ekonomiska bidragvia svenska enskilda organisationer och via FN-organisationer somUNRWA, UNDRO och . En mindre del lämnas som direktstöd tilldrabbade länder. Över C 1-anslaget lämnas också livsmedelshjälp. Detbör noteras att flera svenska enskilda organisationer som Rödakorset, och har stor erfarenhet ochkompetens på området. Den internationella samordningen av insatser iakuta situationer får anses vara av grundläggande betydelse förinsatsernas effektivitet.Det finns från svensk sida goda möjligheter att också med personaloch materiel utsänd från göra snabba insatser vid akutanödsituationer.Räddningsverket, som är en myndighet som lyder underförsvarsdepartementet, förfogar över civilförsvarets personal, hållerlager av civilförsvarsmateriel samt driver fem räddningsskolor.Räddningsverket kan med mycket kort varsel ställa kvalificeradpersonal och materiel till förfogande för hjälpinsatser. Sådanainsatser har gjorts bl.a. i gränsområdet --,och vid gränsområdet --. Genom ett regeringsbeslut idecember 1991 inledde ett mer formaliserat samarbetemed UNRWA i syfte att utöka möjligheten till effektiva insatser.Vidare finns en organisation benämnd Swederelief som samordnarinsatser av något mer långsiktig karaktär där svensk personal inomfrämst hälsovården kan mobiliseras. Exempel på en sådan insats är detfältsjukhus som sattes upp i under inbördeskriget 1991.Utskottet bedömer att det i finns goda möjligheter, godkunskap och beredskap för att undsätta katastrofdrabbade människorsom genom de ovan nämnda organisationerna. Utskottet ser inte behovav att inrätta några nya organ för detta ändamål.Därmed avstyrks yrkandena 1, 2 och 3 i motion U230 (nyd).Katastrofbistånd till vissa ändamålKambodjaMotionenI motion U202 (s) framförs att ett genombrott ägt rum ifredsprocessen i . Motionärerna föreslår att regeringen börutreda förutsättningarna till ett långsiktigt utvecklingssamarbetemed landet.UtskottetMed FN:s aktiva och nära involvering nåddes eninternationell fredsöverenskommelse för . Trots flerasvårigheter i fredsprocessen innebär fredsöverenskommelsen att detomfattande arbetet med återuppbyggnad nu kan ta fart. Denstora förödelsen av krig liksom de akutaflyktingproblemen visar på de stora behoven av internationellahjälpinsatser.Utskottet välkomnar mot denna bakgrund att regeringen enligtbudgetpropositionen förutser ett kraftigt ökat svenskt stöd tillKambodja.Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion U202 (s) attregeringen bör utreda förutsättningarna för ett långsiktigtbiståndssamarbete med landet. Utskottet har också erfarit attregeringen inkluderat i den grupp av länder för vilkalandprofiler bör upprättas. Inom ramen för detta arbete kommerregeringen enligt vad utskottet inhämtat att närmare kartläggaförutsättningarna för ett närmare svenskt biståndssamarbete.Härmed får yrkande 26 i motion U202 (s) anses besvarat.Västra SaharaMotionernaI motion U210 (s) anges att det svenska katastrofbiståndet till devästsahariska flyktingarna i tas om hand och distribueras påett föredömligt sätt. Enligt motionen bör dock stödet öka med tankepå den svåra situationen i området. Vidare anförs att Polisario är enav parterna i konflikten och erkänd av FN. Motionären föreslår attSverige bör ge Polisario ett starkare stöd. Polisario skall enligtmotionen kunna ha ett direkt ansvar för stödets hantering.Även enligt motion U626 (fp) kan biståndsmedel kanaliseras direkttill Polisario, en organisation som visat god förmåga att kunnaadministrera och distribuera hjälpen.UtskottetUtskottet refererade i betänkande 1990/91:UU15 till FN:sgeneralförsamlings resolution om att är enavkoloniseringsfråga som måste lösas på basis av det västsahariskafolkets rätt till självbestämmande och oberoende.I betänkande 1991/92:UU2 om mänskliga rättigheter redogjordeutskottet kortfattat för situationen i . Där redogjordesför den pågående fredsprocessen som grundas på beslut i FN:ssäkerhetsråd och generalförsamling och huvudelementen i fredsplanenmed etablerandet av en FN-styrka och genomförandet av enfolkomröstning angående territoriets framtida status. Utvecklingensedan betänkandet skrevs har inneburit ytterligare komplikationer ochrisker för förseningar i fredsprocessen. koncentrerasuppmärksamheten på huruvida villkoren för genomförandet avfolkomröstningen kan uppfyllas.Sverige ger ett relativt omfattande stöd till de västsahariskaflyktingarna i södra . Under budgetåret uppgick stödet tilldrygt 21 milj.kr. Bidragen kanaliseras genom ett flertal svenskaorganisationer varav är den som haft den störstaverksamheten.Enligt vad utskottet erfarit fungerar nuvarande bistånd väl.Utskottet utgår från att formerna för bistånd till det västsahariskafolket fortlöpande prövas i syfte att tillhandahålla ett bistånd välanpassat efter utvecklingen och behoven i området. Direktbiståndvilket föreslås i motionerna U210 (s) och U626 (fp) skulle ställabetydligt större krav på administrativa resurser i första hand inomSIDA. Utskottet anser att sådant direkt stöd till Polisario skullekunna aktualiseras om så bedöms lämpligt.Mot denna bakgrund får yrkande 3 i motion U210 (s) och yrkande 3 imotion 626 (fp) anses besvarade.Västbanken/GazaDet bilaterala biståndet till och har i tidigareutskottsbetänkanden behandlats under . Eftersom huvuddelen av detta bistånd sedaninnevarande budgetår främst belastar demokratianslaget behandlasdenna fråga i detta avsnitt.MotionenI motion U610 (s) föreslås att katastrof- och humanitärt biståndtill befolkningen på och i väsentligt utökas underkommande budgetår. Insatser bör enligt motionen bl.a. riktas motsjukvård och handikappvård.UtskottetI betänkande 1990/91:UU15 konstaterades att bistånd tilldet palestinska folket har ökat . Biståndet tillpalestinierna kanaliseras genom UNRWA, genom andra FN-organ samt viasvenska enskilda organisationer. Sammantaget uppgår de bilateralainsatserna till ca 20--25 milj.kr. Det svenska stödet viaUNRWA behandlades i detta betänkandet under avsnittet Bidrag tillInternationella organisationer C 1-anslaget.Under 1991 fattade regeringen beslut om inriktningen av debilaterala insatserna på och i . Biståndet avses ha enhumanitär inriktning med tyngdpunkt på de sociala sektorerna. Flerasvenska enskilda organisationer är engagerade i arbetet. Sverigestödjer ett antal projekt inom främst hälsosektorn menockså undervisning och livsmedelsdistribution. Vidare planerasprojekt samfinansierade med FN-organ, t.ex. med och bör också läggas vid insatser på området mänskligarättigheter. stödjer ett antalMR-organisationer som verkar på de ockuperade områdena, bl.a. densvenska avdelningen av Internationella Juristkommissionen.Utskottet har erfarit att regeringen anser att det finns möjlighetatt bredda samarbetet till att också omfatta produktiva sektorer.