bet · GF01UU24 · 1992-04-28 00:00:00 — I avsikt att driva utvecklingen framåtmot en hög skyddsnivå bör regeringen i förhandlingarna med EGverka för att principen om att farliga ämnen skall ersättas medsådana som är mindre farliga antas i lag.I motion 1990/91:U505 (fp) anges att det viktigastemiljöargumentet för ett medlemskap i är att endast sommedlemmar kan vi vara med att besluta om den miljöpolitik sompåverkar miljön inte enbart i utan i hela Europa.Sverige har enligt motionen ett stort ansvar eftersom vi sommedlemmar skulle kunna påverka den europeiska politiken i enmiljövänlig riktning. Enligt motionens yrkande 1 bör riksdagenge regeringen till känna vad som i motionen anförts omriktlinjer för en ambitiös europeisk miljöpolitik.I motion Jo612 (s) yrkande 9 föreslås att regeringen börredovisa en samlad strategi för ett offensivt miljöarbete inomEES och inför ett EG-medlemskap . Mot bakgrund av attSverige i flera avseenden ställer högre miljökrav än EG börregeringen dessutom, föreslår motionärerna (yrkande 10), redaninnan medlemskapsförhandlingarna börjar, redovisa på vilkaområden som bör begära undantag från iavvaktan på att de blir strängare. I yrkande 11 föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör verka för att den s.k.substitutionsprincipen omsätts i lag inom EG. I yrkande 12föreslås att bör föra fram kravet på ökad användning avmiljöavgifter/skatter inom EG och att svenska ej bör sänkas iavvaktan på resultat i förhandlingar med EG.I motion U544 (fp) yrkande 5 föreslås att som medlem iEG verkar för att det gemensamma biståndet ges en tydligaremiljöprofil.UtskottetUtskottet behandlade miljöfrågorna i anslutning tillEG-samarbetet bl.a. i betänkandet 1990/91:UU8. Däri angavs somen övergripande målsättning att inte skall sänka utanhöja ambitionerna på miljövårdsområdet. Samarbetet med EG börhärvid inte betraktas som ett hot utan som en möjlighet till attmed gemensamma ansträngningar nå längre. Vidare uttalades att enförsämrad miljö eller arbetsmiljö är ett pris som vi inte ärberedda att betala för ett närmare samarbete med EG.Dessa uttalanden äger fortsatt giltighet.I regeringsförklaringen angavs bl.a. att skall spelaen pådrivande roll i det europeiska miljövårdsarbetet samt att iförhandlingarna om svenskt medlemskap i skall utgåfrån att högsta tillämpade ambitionsnivå skall gälla påmiljöområdet.Utskottet ställer sig bakom dessa uttalanden.I anslutning härtill kan erinras om att EFTA-länderna iförhandlingarna med EG fått gehör för önskemålen om särlösningarnär det gäller att upprätthålla höga standarder påmiljövårdsområdet. Det bör noteras att EG överlag rör sig mot enallt högre ambitionsnivå på miljövårdsområdet och således närmarsig EFTA-ländernas nivåer på de aktuella områdena.Det bör vidare noteras att flertalet av EG:s gemensammamiljöbeslut är av minimikaraktär, vilket innebär attmedlemsländerna är oförhindrade att införa mer långtgåenderegler under förutsättning att de ej verkar diskriminerandegentemot andra medlemsländer eller snedvrider handeln.Härmed får yrkande 11 i motion U504 (s) och yrkande 1 i motion1990/91:U505 (fp) anses besvarade.Inom pågår ett intensivt arbete med deförslag om lagändringar som kan bli aktuella i samband medpropositionen om ett . Förslag om lagändringar påmiljöområdet kommer att föreläggas under hösten 1992.Utskottet förutsätter härvid att regeringen i detta arbetefullföljer den målsättning som slogs fast i beslutvåren om miljöpolitiken (prop. 1990/91:90, JoU30, rskr.338) och erinrar om att det i regeringsförklaringen uttaladesatt i förhandlingarna om svenskt medlemskap i skallutgå från högsta tillämpade ambitionsnivå.Med anledning av yrkandena 9 och 10 i motion Jo612 (s) villutskottet anföra följande.Utskottet konstaterar att i förhandlingarna om ettEES-avtal har lyckats få gehör för principen att de högreskyddsnivåerna på miljöområdet skall behållas tills vidare.Utskottet utgår från att regeringen i medlemskapsförhandlingarnaverkar för att säkra lösningar vad gällerväsentliga skyddsnormer för hälsa, miljö och säkerhet, vilketockså angetts av statsrådet i riksdagen.Inom sker en genomgång av deolika områden och frågor som avser driva imedlemskapsförhandlingarna vad gäller miljöpolitiken. Enutgångspunkt i detta arbete är , i vilket görs enredovisning av de områden, ämnen och produkter för vilkasärlösningar uppnåtts. Utskottet utgår från att regeringen ägnarstor uppmärksamhet åt miljöfrågorna i anslutning tillmedlemskapsförhandlingarna samt redovisar sin syn på dessafrågor och därvid anger de frågeställningar på miljöområdet därsärskilda förhandlingslösningar är viktiga för Sverige.Härmed får yrkandena 9 och 10 i motion Jo612 (s) ansesbesvarade.Med anledning av yrkande 11 i motion Jo612 (s) får utskottetanföra följande.En skärpt kemikaliekontroll spelar en viktig roll för ettframgångsrikt miljöarbete. Det internationella samarbetet har enavgörande betydelse för en effektiv kemikaliekontroll.Kemikalieinspektionens arbete på det internationella planet ärvärdefullt. har med framgång drivit kemikaliefrågornainom EG, bl.a. i form av en bilateral arbetsgrupp mellanEG-kommissionen och Sverige.Substitutionsprincipen innebär att skadliga ämnen skall bytasut mot sådana som är mindre skadliga. Utskottet förutsätter attSverige på det internationella planet fortsätter sitt aktivaarbete på kemikaliekontrollens område, t.ex. vad gällersubstitutionsprincipen. Det gäller såväl i förhållandet tillEG:s regelverk som på det internationella planet i övrigt. Detsvenska stödet för denna princip bör återspeglas imedlemskapsförhandlingarna.Härmed får yrkande 11 i motion Jo612 anses besvarad.Beträffande yrkande 12 i motion Jo612 får utskottet anföraföljande.Utskottet har erfarit att numera är av denuppfattningen att ekonomiska styrmedel bör spela en större rolli miljöpolitiken. Inom kommissionen pågår arbete med ett förslagom energi/koldioxidskatt, och avsikten är att förslaget skallpresenteras senast . Även frågor om beskattning avelproduktion och energikrävande industri är föremål föröverväganden. Kommissionen diskuterar även frågan om införandeav avgifter och skatter på bl.a. avfall, avloppsvatten ochhandelsgödsel. Inom EFTA är pådrivande när det gällerökade ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. En arbetsgrupp inomEFTA har kontakter med EG för bl.a. kunskapsutbyte på området.Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis iinternationella sammanhang driver frågan om ekonomiska styrmedelsom ett viktigt instrument i miljöpolitiken.Härmed får yrkande 12 i motion Jo612 anses besvarad.Med anledning av motion U544 yrkande 5 vill utskottet anföraföljande:Utskottet behandlade biståndet och EG-samarbetet i betänkandet1991/92:UU15, i vilket bl.a. anges att inriktningen av EG:sbistånd i stort överensstämmer med allmänna ambitionerpå området.Utskottet konstaterar att ett svenskt medlemskap i innebäratt måste avsätta en del av medlen förbiståndssamarbetet till EG:s gemensamma bistånd. Samtidigtinnebär detta möjligheter för att påverka inriktningenav det gemensamma biståndet. bör därvid verka utifrånvåra biståndspolitiska mål, varav ett är framsynt hushållningmed naturresurser och omsorg om miljön.Härmed får yrkande 5 i motion U544 (fp) anses besvarad.JordbrukI yrkande 12 i motion U504 (s) föreslår motionärerna attregeringen skall bedriva medlemskapsförhandlingar med beaktandeav de krav som kommer till uttryck i denna motion beträffandejordbruks- och fiskepolitiken.Angående jordbrukspolitiken påpekas i motionen att EG är ifärd med en kursomläggning. har stordrift och onödigthög kemikalieanvändning stimulerats, men EG för numera enpolitik som i många avseenden påminner om denlivsmedelspolitiska reform som vi genomfört i , dvs. enövergång till ett direkt stöd för de miljömässiga ochregionalpolitiska målen och en minskad roll förstordriftsinriktat prisstöd. Allt talar även för att vissakompletterande nationella stödformer för miljö- ochregionalpolitiska ändamål kommer att tillåtas. Arbetet för attåstadkomma en regionalpolitisk stödform som kan accepteras inomEG måste fortsättas av regeringen.Angående fiskepolitiken framhålls att det är av stor vikt attförhandlingarna förs så att svenska fiskare kan kompenseras iNordsjön för ökade EG-kvoter i när svenska vatten blirEG-vatten.I motion U539 (s) framförs förslag rörandeNorrlandsjordbrukets ställning vid ett EG-medlemskap motbakgrund av den oklara och komplicerade situation som uppstått isamband med GATT-förhandlingarna och av EG:s system förjordbruksreglering, CAP. I yrkande 1 föreslås att riksdagenbegär ett utarbetat förhandlingsprogram inför ett medlemskap iEG för jordbrukssektorn i enlighet med vad som anförs imotionen. I yrkande 2 föreslås att det särskilda stödet tilljordbruket i norra bör ingå i de svenskaförhandlingskraven. Slutligen föreslås, i yrkande 3, attförutsättningar skapas så att det svenska jordbruketsmiljömässiga och produktionsetiska nivåer kan bibehållas.UtskottetJordbrukspolitiken tillhör de områden som inte i någon störreutsträckning berörs av . Jordbruket är därför ett avde områden som kommer att ägnas stort utrymme i den kommandeförhandlingen om svenskt medlemskap i har inte möjlighet att gå in i detalj i denkomplicerade materia som jordbrukspolitiken innefattar. Häranges endast några övergripande utgångspunkter med anledning avmotionsyrkandena.Kraven inom EG har ökat på en långtgåendereformering av EG:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP).Bakgrunden härtill är främst de ökande kostnaderna för CAP samtde krav som ställs i samband med GATT-förhandlingarna. Arbetetpå en jordbruksreform kommer att intensifieras , bl.a.i anledning av arbetet med EG:s kommande femårsbudget. Ihuvudsak kan sägas att tendenserna i reformarbetet går i sammariktning som det genomgripande livsmedelspolitiska beslut somriksdagen fattade 1990. Detta innebär avreglering samt minskningav prisstöd.Avregleringen inom det svenska jordbruket kommer att medföraen sänkning av stödnivå och således en anpassning motden lägre stödnivå som råder inom EG. Oberoende av omfattningenav en reform av CAP kommer dock ett svenskt medlemskap i attinnebära behov av ytterligare anpassning än den som följer avdet reformbeslut som beslutat.Statsrådet angav i attdet blir viktigt för svensk del att se till att den somomställs genom förändringar i vår egen jordbrukspolitik kantillgodoräknas oss när vi blir medlemmar.Utskottet delar den syn som framförs i motion U504 (s) att detmesta talar för att vissa kompletterande stödformer för miljö-och regionalpolitiska ändamål kommer att tillåtas inom EG.Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att fortsättaarbetet för att åstadkomma en regionalpolitisk stödform som kanaccepteras inom EG.Stödet till jordbruket i norra , som huvudsakligenbestår av prisstöd, saknar när det gäller stödform och nivåmotsvarighet inom CAP. Utskottet har erfarit att imedlemskapsförhandlingarna avser åberopa de speciella villkorsom råder för det norrländska jordbruket och de regionala ochdemografiska skäl som motiverar fortsatta särskildastödåtgärder. Dessa frågor analyseras i den s.k.omställningskommissionen.Utskottet utgår från att regeringen vid lämpligt tillfälleinför redovisar sin syn på jordbruksfrågorna i sambandmed medlemskapsförhandlingarna.Enligt vad utskottet erfarit är den svenska regeringensbedömning att ett EG-medlemskap inte torde medföra några reellaförändringar av tillgången på fiskeresurser för svensk del.Utskottet anser att regeringen i de kommande förhandlingarnabeträffande de totala fiskeresurserna bör eftersträva fullkompensation för de fiskekvoter som kan behövas ges upp. Dettaär enligt vad utskottet erfarit också regeringens målsättninginför kommande förhandlingar.Med det ovan anförda får yrkande 12 i motion U504 (s) ochyrkandena 1--3 i motion U539 (s) anses besvarade.RegionalpolitikI motion U504 (s) stöds de principer inom EG som hävdar deregionala och lokala intressena om dels att besluten skallfattas så nära medborgarna som möjligt, dels den ekonomiska ochsociala samhörigheten. Motionärerna ställer sig således positivatill ytterligare satsning på de eftersatta regionerna inom EG,men påpekar att har rätt att driva en egennationell regionalpolitik. Regeringen bör, anser motionärerna, iförhandlingarna om medlemskap med all kraft driva frågan om attstora geografiska avstånd och glest befolkade områden skall varaviktiga faktorer vid bedömningen av om stöd från EG:sstrukturfonder kan komma i fråga. I yrkande 7 föreslås attmedlemskapsförhandlingar bedrivs med beaktande av de krav somkommer till uttryck i motionen beträffande regionalpolitiken.I motion U512 (s) föreslås att skall ha en högambitionsnivå när vi går in i förhandlingarna med EG omregionalpolitiken. Det är rimligt att de sysselsättnings- ochutvecklingsmässigt mest utsatta regionerna i (skogslänenoch delar av sydöstra ) får del av EG:s strukturfonder.I motion U504 (s) yrkande 8 föreslås att de krav som kommertill uttryck i motionen beträffande infrastruktur beaktas närregeringen bedriver medlemskapsförhandlingar. Det anges att detinom EG planeras systematiskt för en långsiktig utveckling avinfrastrukturen som bygger på regional samverkan.UtskottetFrågan hur ett EG-medlemskap inverkar på möjligheterna attbedriva regionalpolitik i berör i första hand dels deeventuella begränsningar på statsstöds- ochkonkurrensområdena har på den svenska regionalpolitiken, delshuruvida förhållandena i några områden i är sådana attde kvalificerar för stödåtgärder från EG:s sida.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att EG har en positivgrundsyn till att medlemsländerna driver en egen regionalpolitikmed inriktning på förbättring av infrastrukturen. Vissaregionalpolitiska stödåtgärder accepteras av EG, underförutsättning att stödet inte snedvrider konkurrensen.Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen uttalatbedömningen att skapandet av en västeuropeisk marknad kommer attförbättra förutsättningarna för en industriell verksamhet iSverige och därigenom underlätta en aktiv närings- ochregionalpolitik. Vidare har utskottet uttalat attregionalpolitiken är ett av de områden som regeringen bör ge högprioritet åt i medlemskapsförhandlingarna. Iregeringsförklaringen berördes vikten av en aktiv svenskregionalpolitik utifrån målsättningen att hela skallleva.Regionalpolitik i EG och i bedrivs från delvis olikautgångspunkter. I EG:s regionalpolitik är det utvecklingsnivånräknat som BNI/capita och arbetslöshet som är avgörandekriterier för stöd, medan det i och i övriga ärfaktorer som låg befolkningstäthet och långa avstånd som räknasin i bilden.Enligt vad utskottet erfarit har den sommålsättning att EG:s egna satsningar på regionalpolitik ävenskall komma till del vid ett medlemskap samt attutrymme finns för att som EG-medlem fortsätta attbedriva en aktiv regionalpolitik. Utskottet delar denna syn ochinstämmer i uppfattningen, i linje med vad som anförs i motionU504, om att verka för att få sådana regionalpolitiska kriterieraccepterade som är anpassade till svenska förhållanden.Det kan i detta sammanhanget noteras att EFTA-länderna underEES-förhandlingarna fått förståelse för att befolkningsgleshetmåste kunna användas som kriterium för beviljande av vissaregionalpolitiskt motiverade statsstöd i de nordiska länderna.Med det ovan anförda får yrkandena 7 och 8 i motion U504 (s)och motion U512 (s) anses besvarade.Forskning och utbildningI motion U504 (s) påpekas att det är betydelsefullt attutveckla samarbetet fullt ut med EG inom forsknings- ochutbildningssamarbetet. I yrkande 9 föreslås att regeringenbeaktar detta vid medlemskapsförhandlingarna.UtskottetSåväl forsknings- som utbildningsområdet berörs i hög grad avEES-avtalet. deltar redan i samarbetet inom ochComett. Ett svenskt EG-medlemskap innebär härutöver att Sverigefår större möjlighet att delta i beslutsfattandet avseendeforsknings- och utbildningssamarbetet. Utskottet delar tillfullo vad som i motionen anförts om vikten av vidareutvecklingav samarbetet på dessa områden. Detta är också regeringensmålsättning.Med det ovan anförda får yrkande 9 i motion U504 (s) ansesbesvarat.JämställdhetI motion U504 (s) framhålls att den inre marknaden kommer attskärpa konkurrensen i näringsliv och på arbetsmarknaden. Ommarknadskrafternas verkan inte balanseras av en aktivare politikinom områden som utbildning, arbetsmarknad och jämställdhet kanden inre marknaden komma att skapa växande klyftor. Detta skullemissgynna kvinnor mer än män. Därför är det viktigt att EG:sarbete med den sociala dimensionen lyckas. I yrkande 5 föreslåsatt detta beaktas i medlemskapsförhandlingarna.I motion U532 (m) yrkande 1 föreslås att regeringen i detpågående förberedelsearbetet för ett EG-medlemskap särskiltbeaktar kvinnornas situation. Vidare föreslås, i yrkande 2, attdet är angeläget att sprida information om EG:sjämställdhetsarbete.I yrkande 2 i motion U545 (s) föreslås att den svenskaförhandlingsgruppen vid medlemskapsförhandlingarna skall beståav både kvinnor och män.I motion A817 (fp) framhålls att har en merlångtgående jämställdhetslagstiftning än . På två områdenhar svenska kvinnor en sämre utgångspunkt än kvinnorna iEG-länderna. Det gäller förbud mot indirekt diskriminering ochförbud mot att avtalsvägen försämra jämställdhetsarbetet.EG-kommissionen har också lagt fram ett antal nya förslag föratt stärka dels skyddet för kvinnorna på arbetsmarknaden, delsderas ställning vid tvister i diskrimineringsmål. Desutomföreligger ett förslag om att jämställdhetsfrågor skall avgörasmed majoritetsbeslut i . I yrkande 8 föreslårmotionärerna att aktivt stöder jämställdhetsinsatser ide kommande medlemskapsförhandlingarna med EG.UtskottetI betänkandet 1990/91:UU8 redogjorde utskottet relativtutförligt för hur jämställdhetsfrågorna hanteras inom EG, medutgångspunkt från artikel 119 om principen attkvinnor och män skall ha lika lön för lika arbete. Vidareredogjordes för de olika handlingsprogram påjämställdhetsområdet som EG fastlagt samt för lagstiftningen påområdet.Utskottets övergripande slutsats om att det är möjligt ochönskvärt att bibehålla en hög ambitionsnivå vad gällerjämställdhetsarbetet inom ramen för ett närmare samarbete med EGär fortsatt giltig.I ett svar på en fråga i angavstatsrådet regeringens syn på jämställdhetsfrågornaoch EG. Av svaret framgår att genom den nyajämställdhetslagen nu uppnått EG:s strängare regler vad avserlika lön för likvärdigt arbete. Det framgår också av svaret attsåväl kvinnor som män kommer att ingå i den svenska delegationeni medlemskapsförhandlingarna.Utskottet ställer sig bakom den målsättning som såvälmotionärerna som regeringen angivit om att driva de socialafrågorna inkl. jämställdhetsfrågorna med kraft.Med det ovan anförda får yrkande 5 i motion U504 (s),yrkandena 1 och 2 i motion U532 (m), yrkande 2 i motion U545(s) och yrkande 8 i motion A817 (fp) anses besvarade.Den sociala dimensionen och arbetsmarknadspolitikI motion U504 (s) anförs att målet om full sysselsättning intefår överges. I de medlemskapsförhandlingar som förestår får denaktiva arbetsmarknadspolitikens möjligheter inte beskäras. Detär dessutom angeläget att starka krav reses på att EG:smedlemsländer prioriterar full sysselsättning och genomför enaktiv arbetsmarknadspolitik, i första hand för att minskaarbetslösheten.Vidare anser motionärerna att man inom arbetsmiljöområdetmåste resa mycket bestämda krav på att nationella höga krav somär viktiga för liv och hälsa inte får sänkas med hänvisning tillsamarbetet med EG. De slår även vakt om den svenska och nordiskamodellen vad avser bl.a. kollektivavtalens roll påarbetsmarknaden. Enligt deras mening är det regeringensskyldighet att göra detsamma i kontakterna med EG. Det ärangeläget att tillsammans med och andra nordiskaländer fortsätter att driva att den nordiska modellen fullt uterkänns inom EG.I yrkande 6 föreslås att dessa krav som kommer till uttryck imotionen angående arbetsmarknadspolitiken, arbetsmiljön ocharbetsrätten beaktas vid medlemskapsförhandlingarna.I yrkande 3 i motion U545 (s) föreslås att målet jämställdhet-- innebärande lika möjligheter för kvinnor och män att förenaföräldraskap och förvärvsarbete -- måste garanteras vid enanslutning till EG.UtskottetGenom skapas en gemensam västeuropeiskarbetsmarknad med fri rörlighet för arbetskraften. EttEG-medlemskap innebär att får större möjligheter attpåverka hur Gemenskapen hanterar frågorna rörandearbetsmarknaden och den sociala dimensionen.Det kommer enligt utskottets bedömning att vara möjligt förSverige att fortsätta att föra en aktiv arbetsmarknadspolitik.Ett övergripande mål i denna politik är och förblir att skapafull sysselsättning. I flera är arbetslöshetsnivånhög. I ett EG som successivt utvecklar en ekonomisk och politiskunion med en alltmer samordnad ekonomisk politik, torde en aktivarbetsmarknadspolitik komma att spela en allt viktigare roll. ISverige finns en betydande erfarenhet av olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, en erfarenhet som EG-ländernabör kunna dra nytta av.Inom EG har en intressant utveckling ägt rum på det socialaområdet. EG har gått vidare från det sociala handlingsprogrammetoch den sociala stadgan som antogs 1989 till det socialaprotokoll som antogs vid . Det socialaprotokollet som bl.a. berör arbetsrätt och arbetarskydd innebäri all korthet att de elva berörda staterna ges möjlighet att pågemenskapsnivå utveckla arbetet. Det sociala protokollet gerbl.a. möjligheter att sluta kollektivavtal på europeisk nivå.Utskottet konstaterar således att den s.k. sociala dimensionenfått alltmer ökad uppmärksamhet i EG. När en inre marknad skapasdär varor, tjänster, kapital och människor kan röra sig fritt,är det naturligt att frågor som anställningsförhållanden, löner,arbetsrätt, social trygghet, medbestämmande, arbetsmiljö, hälsa,säkerhet och jämställdhet ägnas ökat intresse och behandlasockså på Gemenskapsnivå.Det är enligt utskottet av största vikt att det parallellt medskapandet av en gemensam arbetsmarknad etableras ettkorresponderande socialt skyddsnät. I enlighet med utvecklingenav den sociala dimensionen har också arbetsmiljöfrågorna kommitmer i förgrunden inom EG. Ett antal EG-direktiv avminimikaraktär har antagits.I EES-förhandlingarna har som tidigare nämnts ochandra EFTA-länder hävdat och fått gehör för att kunna bibehållakraven på skydd för hälsa, miljö och säkerhet. Samma högaambitionsnivå bör gälla i samband med de föreståendemedlemskapsförhandlingarna.Utskottet noterar i detta sammanhang den höga ambitionsnivåsom angetts bl.a. av statsrådet då hanangav i att resultaten av mötet i stärktoss i vår övertygelse om vikten av att i EG-samarbetet lyftafram området arbetsmarknad och sociallagstiftning.Önskemålen enligt yrkande 6 i motion U504 och yrkande 3 imotion U545 (s) ligger enligt utskottets uppfattning således ihuvudsak i linje med regeringens strävanden. Något särskiltuttalande får därför inte anses påkallat.Härmed avstyrks yrkande 6 i motion U504 (s) och yrkande 3 imotion U545 (s)KonsumentpolitikDet beslut som fattades i anger mål förkonsumentskyddet som stämmer väl med svensk syn enligt motionU504 (s). Gemenskapen skall medverka till att uppnå en högskyddsnivå, t.ex. genom att stödja och kompletteramedlemsstaternas inriktning att skydda konsumenternas hälsa,säkerhet och ekonomiska intressen och förse dem med adekvatinformation. Motionärerna framhåller att det är av stor vikt attregeringen bidrar till att etablera nära relationer mellansvenska konsumentorganisationer och . Därmedkan våra synpunkter få göra sig gällande i denkonsumentpolitiska opinionsbildningen. I yrkande 13 föreslås attregeringen skall beakta detta vid medlemskapsförhandlingarna.UtskottetBeträffande konsumentfrågor i det europeiska samarbetet börenligt utskottet utgångspunkten vara att integrationen skallgynna konsumenten. En utökad och friare europeisk marknad syftartill att främja tillväxt, sysselsättning och välstånd.