bet · GG01KU6 · 1992-11-10 00:00:00 — Utskottethänvisade bl.a. till att det enligt RSV skulle medföra en radtekniska komplikationer och även ekonomiska konsekvenser, vilkaytterligare skulle övervägas.Utskottets bedömningPersonvalskommittén skall enligt sina direktiv lägga framförslag som medför ett ökat inslag av personval till riksdagenoch kommunala beslutande församlingar. Enligt uppdraget skallkommittén också se över den fria nomineringsrätten. Den skallvidare samordna sitt arbete med arbete skall vara avslutat årsutgång. Med hänvisning till att frågor om den frianomineringsrätten och om skydd av partibeteckningar m.m.behandlas inom anser utskottet att någonåtgärd inte nu bör vidtas med anledning av motionerna K701, K711och K717. Utskottet avstyrker därför dessa motioner. Vad gällermotion K702 om symboler på valsedlar är det närmast en fråga somkan komma att behandlas inom det fortsatta utredningsarbetet. delbetänkande anförs att frågor omförändringar på detaljnivå, t.ex. utformningen av valsedlar, fåranstå i avvaktan på samverkan med . Utskottetavstyrker motion K702.6. Vallokalers tillgänglighet för handikappadeMotionenIngvar och () föreslår i motion 1991/92:K710att ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtasför att samtliga vallokaler skall bli tillgängliga för allaröstande. De anför att kommunerna kan ha svårigheter att ordnalämpliga vallokaler, men att valnämnderna på ett bättre sätt böruppmärksammas på att vallokalen skall vara tillgänglig för allaröstande.Gällande regler m.m.I varje kommun skall finnas en valnämnd. är påkommunal nivå ansvarig för genomförande av val, och kommunenskall tillhandahålla lämpliga vallokaler och erforderligpersonal. Centrala valmyndigheten (, RSV) ger iföreskrifter och råd särskilda anvisningar. I RSV:s senastehandledning års val framhålls att vallokalen börligga i en byggnad som är så utformad att handikappade personerhar möjlighet att rösta.Frågan om handikappanpassade vallokaler har behandlats vid ettflertal tillfällen i , (1989/90:KU4). Utskottet redovisade då bl.a. RSV:srekommendationer. Något särskilt initiativ från sidaansågs inte erforderligt.Utskottets bedömningSom framgår av den lämnade redovisningen är det den kommunalavalnämnden som är ansvarig för tillhandahållande av vallokaler.Riksskatteverket har i sitt informationsmaterial tillvalnämnderna erinrat om att vallokal om möjligt bör förläggastill en byggnad som är så utformad att rörelsehandikappadepersoners möjlighet att rösta underlättas. Vallagsutredningenhar i sitt avgivna delbetänkande i anslutning tillförslag om slopande av möjligheten att poströsta på valdagenuppmärksammat frågan rörande handikappanpassningen avvallokaler. I sammanhanget erinrar utredningen om RSV:srekommendationer till valnämnderna samt om möjligheten att förevaldagen företa röstning i postlokaler, som normalt är bättrehandikappanpassade. Utskottet anser att det är viktigt att RSVfortlöpande följer utvecklingen och i sina anvisningar tillvalnämnderna understryker vikten av att dessa i största möjligautsträckning vid val av lokal beaktar de rörelsehandikappadessärskilda behov. Med hänvisning till det anförda anser utskottetdet inte erforderligt med något särskilt initiativ frånriksdagens sida. Motion K710 avstyrks.7. Kyrkliga val, m.m.MotionernaFrågor om de kyrkliga valen tas upp i fyra motioner.I motion 1991/92:K611 yrkande 4 av m.fl. (v)föreslås att begär sådan ändring i vallagen att, omskiljandet kyrka--stat ej är genomfört till nästa val,kommunernas valnämnder kan anordna val till kyrkofullmäktige påsamma dag som övriga val. I motiveringen anförs särskiltbesparings- och rationalitetsskäl.Owe och () föreslår i motion1991/92:K708 att valet till kyrkofullmäktige bör ske samtidigtmed de allmänna valen. Motionärerna erinrar om attvaldeltagandet vid val till kyrkofullmäktige är mycket lågt. Ettval med de övriga borde kunna innebära högrevaldeltagande.Carl-Johan () föreslår i motion 1991/92:K714 attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts meduppgift att utreda möjligheten för olika fraktioner attpresentera kandidater i kyrkoval på samma valsedel så attväljarna utser sina representanter genom markering på valsedeln.Motionären anser att det vore välkommet med ett mer markeratpersonval i kyrkofullmäktigval. Valet blir, enligt motionären,ganska ointressant för väljaren, när en kommitté har nomineratnamnen på valsedeln. Detta gäller särskilt om församlingen ellersamfälligheten enbart har en samlingslista. Samtliga partierseller grupperingars kandidater bör föras upp i alfabetiskordning på en enda valsedel. Den röstande markerar på valsedelnvilka kandidater väljaren röstar på. Dock bör det finnasmöjlighet att rösta med annan valsedel.Gudrun () anser i motion 1991/92:K716 att valen tillkyrkofullmäktige, stiftsfullmäktige och kyrkomöte borde kunnaske och samtliga val vara direkta. De bör inte vara sånära kopplade till de allmänna valen. Den beredning somtillsatts för att bearbeta utredning omkyrka--stat-frågan bör kunna överväga också de kyrkligavalfrågorna.Tidigare behandling, m.m.Frågor rörande de kyrkliga valen har under senare årbehandlats vid ett flertal tillfällen, såväl med avseende pådirekta val som en gemensam fristående kyrkans valdag ellerförläggning av kyrkofullmäktigvalen till som deallmänna valen. Frågorna har ingående redovisats i betänkandena1990/91:KU4 och 1991/92:KU15. Vid behandlingen uttaladeutskottet att tidpunkten för de kyrkliga valen borde tas upptill prövning mot bakgrund av då aktuella överväganden inomCivildepartementet och . Isammanhanget avvisade utskottet tanken på att förläggakyrkofullmäktigvalen till som de allmänna valen. Vidbehandlingen erinrade utskottet om den tidigarebehandlingen och anförde bl.a. att frågan om tidpunkt för dekyrkliga valen har ett nära samband med ställningstaganden tillde framtida relationerna stat--kyrka. Enligt utskottet borde ettställningstagande till frågan om en ändring av tidpunkten för dekyrkliga valen anstå tills vidare.KyrkoberedningenRegeringen tillsatte en ny kyrkoberedning (dir.1992:45) med uppgift att se över den statliga regleringen avSvenska kyrkans ställning, organisation och ekonomi.Utskottets bedömningSom framgår av den lämnade redovisningen har motioner rörandevalfrågor inom det kyrkliga området avslagits under hänvisningtill pågående utredningar rörande förhållandet stat--kyrka. tillsatta Kyrkoberedningen har till uppgift att seöver den statliga regleringen av ställning,organisation och ekonomi. Beredningens arbete skall varaavslutat . Utskottet får underhänvisning till det nu pågående utredningsarbetet avstyrkamotionerna K611 yrkande 4, K708, K714 och K716.8. Överklagandetider i vallagenMotionenBirger Hagård (m) och () föreslår i motion1991/92:K712 att hos regeringen begär förslag tilländring av överklagandereglerna i vallagen i enlighet med vadsom anförts i motionen. Motionärerna anser att reglerna ivallagen bör ändras så att överklaganden som inkommit tillvalmyndighet eller valprövningsnämnden innan något formelltbeslut om valutgången föreligger skall kunna tas upp tillprövning. Nuvarande ordning har inneburit att överklaganden somingivits kort efter valdagen inte kunnat tas upp med hänvisningtill att de varit för tidiga. En ändring bör även gälla dekyrkliga valen. Motionärerna anser att frågan bör kunna tas upptill prövning av Vallagsutredningen.Gällande regler, m.m.Regler om överklagande ges i vallagen 15 kap. Beslut varigenomcentrala valmyndigheten eller har fastställtutgången av val får överklagas hos valprövningsnämnden. Vadgäller riksdagsvalet är detta avslutat genom att RSV, sedanmandaten fördelats mellan partierna och besatts med ledamöteroch ersättare utsetts, tillkännager detta genom kungörelse iPost- och . Beträffande valen till landstingoch kommunfullmäktige upprättar resp. länsstyrelse protokollvartefter de skilda valen är färdigbehandlade, och valen kungörsdärefter genom uppläsning av det aktuella protokollet. Skrivelse med överklagande skall ges in tillbeslutsmyndigheten och vara myndigheten till handa inom tiodagar efter det att valet avslutades. prövarom skrivelsen har kommit in i rätt tid.Utskottets bedömningBeslut varigenom centrala valmyndigheten eller länsstyrelsenhar fastställt utgången av val får överklagas hosvalprövningsnämnden av den som enligt röstlängd varröstberättigad vid valet, eller av parti. Vissa andra beslut ände som gäller utgång av val får också överklagas. Överklagandetskall vara beslutsmyndigheten till handa efterdet att valet eller förrättningen avslutats. I förhållande tillförvaltningslagen är överklagandetiden i vallagen avkortad medhänsyn till valens speciella karaktär och behovet av skyndsamprövning av sådana ärenden.Enligt motionärerna har det förekommit att överklagandeningivits till beslutsmyndighet innan det formella beslutet omfastställande av utgång av val fattats och kungjorts. I sådanafall har överklagandena på formella grunder inte kunnat tas upptill prövning av valprövningsnämnden därför att någotöverklagningsbart beslut inte förelegat. Enligt motionen är detmotiverat att ändra reglerna så att för tidigt ingivnaöverklaganden skall kunna tas upp till prövning. Motionärernaföreslår att får i uppdrag att se överfrågan. Utskottet får med anledning av den i motionen upptagnafrågan understryka vikten av att den formella regleringenrörande överklaganden enligt vallagen i princip inte avvikerfrån vad som gäller i övrigt för de högsta rättsinstanserna.Tidigare prövades valbesvär av Regeringsrätten. Det kanemellertid finnas skäl att i enlighet med motionärernas förslagse över lagstiftningen på området. Utskottet får därför, utanställningstagande i sak, föreslå att frågan blir föremål förutredning, lämpligen genom . Regeringen börges detta till känna med anledning av motion K712.9. Valhemligheten i små valdistriktMotionenChrister () föreslår i motion 1991/92:K704 attmöjligheterna att garantera valhemligheten vid räkning avpoströster som avgivits på valdagen bör förbättras. Enligtmotionären kan det i de små valdistrikten finnas risk attvalhemligheten röjs beträffande enstaka på valdagen avgivnapoströster. Om poströstning på valdagen skall bibehållas bör manöverväga erforderliga förändringar.VallagsutredningenUtredningen tillkallades för att se över valförfarandet frånadministrativ och teknisk synpunkt. Enligt direktiven bör enallmän utgångspunkt för arbetet vara de tre huvudkrav som enligtförarbetena till vallagen ställs på förfarandet vid val. Detmåste fylla högt ställda anspråk på tillförlitlighet. Garantiermåste föreligga för att valen sker under former som tryggar denför fria val nödvändiga valhemligneten. Slutligen är detviktigt att valförfarandet är smidigt och enkelt.Vallagsutredningen har avgivit ettdelbetänkande.Utskottets bedömningVallagsutredningen har i sitt delbetänkande framlagt förslagom slopande av möjligheten att poströsta på valdagen. Väljaresom vistas i annan kommun på valdagen skall dock kunna rösta isärskild vallokal. Med den föreslagna ändringen kan de problemsom motionären påtalat i viss utsträckning minska. Det är enligtutskottets mening viktigt att man vid det fortsattaberedningsarbetet särskilt beaktar frågorna om valhemligheten ide små valdistrikten. Utredningens förslag är nu under beredningi . Utskottet får under hänvisning härtillavstyrka motion K704.10. Legitimationskontroll i vallokalMotionenHarriet (nyd) föreslår i motion 1991/92:K719 attVallagsutredningen får i uppdrag att utarbeta förslag tillsådana ändringar i vallagen att det kan bli en bättreidentitetskontroll vid röstavgivning i vallokal. I motiveringenanför att de nuvarande reglerna förröstavgivning i vallokal inte är tillfredsställande. Kraven ärlägre där än vid röstning på postkontor eller hosutlandsmyndighet. Det finns möjlighet för obehörig att utövaannans rösträtt. Risken är större i stora valdistrikt än i små.De nuvarande reglerna speglar en gången tid med storpersonkännedom. kan en förslagen person som känner till attnågon väljare inte avser att rösta ta reda på dennes persondataoch bege sig till vallokalen och där avlämna röst underförebärande av annat namn. Om den rätte väljaren t.ex.poströstat före valdagen kan hans lagliga röst då blibortkastad. Enligt motionen bör kunna läggafram förslag till erforderliga ändringar i vallagen.Gällande regler, m.m.Allmänna bestämmelser om röstningen ges i 8 kap. vallagen.Röstning sker enligt huvudregeln på valdagen i vallokalen fördet valdistrikt där väljaren är upptagen i röstlängd. Väljarenskall själv lämna sin valsedel till valförrättaren och han börmedföra sitt röstkort. Om valförrättaren begär det, skallväljaren uppge sitt fullständiga namn, sin födelsetid och sitthemvist inom valdistriktet. Valförrättaren kontrollerar attväljaren är upptagen som röstberättigad i röstlängden, att hanej redan röstat i valet, att han ställt i ordning endast ettvalkuvert för varje val och att kuvertet ej är försett medobehörig märkning. Valförrättaren lägger därefter i väljarensnärvaro valkuverten i valurnorna. I samband härmed antecknas iröstlängden att väljaren röstat. I RSV:s valhandledning nr 10lämnas rekommendationer till valförrättarna att väljaren börkunna visa legitimation om osäkerhet råder.Utskottets bedömningEnligt motionen bör det införas krav på identitetskontroll vidröstavgivning i vallokal. Därmed skulle risken för att någonobehörigen utnyttjar annans rösträtt elimineras.Enligt utskottet är det av stor vikt att föreskrifter röranderöstning i vallokal är utformade så att alla kan utöva sinrösträtt. Att införa krav på att identitetshandling måsteuppvisas kan enligt utskottet leda till att väljare avstår frånatt rösta. Nuvarande föreskrifter ger enligt utskottets meningtillräcklig säkerhet mot missbruk. Motion K719 avstyrksföljaktligen. beträffande valkretsindelningen i länatt avslår motionerna 1991/92:K703, 1991/92:K705och 1991/92:K706,2. beträffande kommunala valkretsaratt avslår motion 1991/92:K713,3. beträffande brevröstningatt med bifall till motion 1991/92:K709 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. (s)4. beträffande utlandsröstningatt avslår motionerna 1991/92:K224, 1991/92:K231 och1991/92:K715,5. beträffande utnyttjandet av partibeteckningar, m.m.att avslår motionerna 1991/92:K701, 1991/92:K702,1991/92:K711 och 1991/92:K717,6. beträffande vallokalers tillgänglighet för handikappadeatt avslår motion 1991/92:K710,7. beträffande kyrkliga valatt avslår motionerna 1991/92:K611 yrkandena 4 och5, 1991/92:K708, 1991/92:K714 och 1991/92:K716,men. (v)8. beträffande överklagandetider i vallagenatt med bifall till motion 1991/92:K712 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande valhemligheten i små valdistriktatt avslår motion 1991/92:K704,10. beträffande legitimationskontroll i vallokalatt avslår motion 1991/92:K719.res. (nyd)den 10 november 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),() och (m).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Brevröstning (mom. 3), , , HansGöran , , och LisbethStaaf-Igelström (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "till känna" bort harföljande lydelse:Vallagsutredningen har enligt sina tilläggsdirektiv haft attse över bestämmelser som reglerar röstningsförfarandet förutlandssvenskar i syfte att göra det lättare för dennaväljarkategori att delta i riksdagsvalen. harföreslagit vissa förenklingar beträffande den särskildaröstlängden och i det sammanhanget särskilt också behandlatvissa frågor rörande brevröstningsförfarandet. Med anledning avatt numera ändrat sin inställningtill röstmottagning vid utlandsmyndigheterna i landet föreslårutredningsmannen att regler om brevröstning från väljare sombefinner sig i slopas. Kvar blir då behov avbrevröstningsregler rörande . I betänkandet betonasbehovet av att reglerna för brevröstning måste uppfylla vissaformkrav med hänsyn till valhemligheten. Kravet påpoststämpling i landet där rösten avgivits kvarstår.Utskottet anser att de formella kraven för brevröstning, som ifortsättningen endast torde gälla , måste vara utformadeså att högsta möjliga säkerhet kan upprätthållas. Det kanförutsättas att centrala valmyndigheten och Utrikesdepartementetgenom erforderlig information kan ge berörda svenskaröstberättigade medborgare kännedom om brevröstningsreglerna.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande brevröstningatt avslår motion 1991/92:K709.2. Legitimationskontroll i vallokal (mom. 10)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Enligt motionen" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:I motion 1991/92:K719 föreslås att det skall införas krav påförbättrad kontroll av identitet vid röstavgivning i vallokal.För närvarande finns det möjlighet för obehörig att utöva annansrösträtt. Risken för missbruk är störst i stora valdistrikt meddålig personkännedom. De nuvarande reglerna speglar en gångentid. krävs inte ens röstkort utan det kan räcka med attväljaren -- riktig eller falsk -- uppger namn, personnummer ochadress. Vid röstning på posten krävs däremot legitimation. Allai är vana vid att uppvisa legitimation vid minstalilla post- eller bankaffär.Valhandlingen är självfallet en viktig handling och upplevssäkerligen så av medborgarna. Av motionären föreslagenregeländring bör därför genomföras. Det bör uppdras åtVallagsutredningen att utforma förslag till erforderligaändringar i vallagen. Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet motion K719. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande legitimationskontroll i vallokalatt med anledning av motion 1991/92:K719 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:Frågan om kyrkans skiljande från staten är fortfarande underutredning och utskottet har stannat för att avstyrka även motionK611 i den del som gäller en rationellare hantering avkyrkofullmäktigvalen under hänvisning till den nu aktuellakyrkoberedningen. Jag anser att utskottet borde ha tillstyrktförslaget från om att låta de kommunalavalnämnderna handlägga valen till kyrkofullmäktige och att dessakan förättas på som de allmänna valen i övrigt.Därigenom skulle mycket pengar kunna sparas och verksamhetenskötas på ett rationellare sätt. Det erfordras en särskildbemyndiganderegel så att inga formella hinder kvarstår.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.7 borde ha hemställt:7. beträffande kyrkliga valatt med bifall till motion 1991/92:K611 yrkandena 4och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet för kyrkofullmäktige att mot ersättninganlita den kommunala valnämndens tjänster.