bet · GF01JuU20 · 1992-03-24 00:00:00 — Anslag till domstolsväsendet, m.m. 1991/92JuU20ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1991/92:100, bilaga 3 (),har regeringen föreslagit atttill för /93 anvisa ettramanslag på ,till Domstolarna m.m. för /93 anvisa ettramanslag på ,till Utrustning till domstolar m.m. för /93anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92:Ju418 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om parlamentariskt inflytande överberedningen av domstolsväsendets organisation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om specialdomstolar,3. att utöver vad regeringen föreslagit /93 anvisar 5 milj.kr. för personalutbildning ochchefsutveckling inom domstolsväsendet,4. att utöver vad regeringen föreslagit /93 anvisar 1 milj.kr. för Domstolsväsendetsinformationscentrum i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om delegering inom domstolarna.1991/92:Ju421 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om publicering av underrätters och överrättersdomar.1991/92:Ju425 av m.fl. (kds, m, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av en sjunde hovrättlokaliserad till Örebro.1991/92:Ju427 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återförande till domstol av vissa mål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avskaffande av politiskt inflytande idomstolar och dömande nämnder.1991/92:Ju428 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en självständig kammarrätt för Övre Norrland förlagdtill Umeå.1991/92:Ju833 av m.fl. (s) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om renodling av domarrollen,27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt delegering av arbetsuppgifterinom domstolsväsendet.1991/92:U543 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att hos regeringen begär en utredning avmöjligheten att ta bort kravet på medborgarskap vid tjänstgöringi svenska rättsväsendet. InledningDomstolsväsendet har ingått i en försöksverksamhet medtreåriga budgetramar där innevarande budgetår är det sista itreårsperioden. skall således en ny fördjupad anslagsprövninggöras inför nästa budgetperiod.Samtidigt är frågor om domstolsväsendets uppgifter, arbetssättoch organisation på olika sätt föremål för beredning;domstolsutredningen har avlämnat sitt betänkande (SOU1991:106) Domstolarna inför 2000-talet, och i regeringskanslietförbereds en departementspromemoria om den framtidadomstolsorganisationen. Avsikten är att betänkandet ochpromemorian skall remissbehandlas under våren och sommaren.Remisstiden planeras gå ut den 15 september.Härutöver kan nämnas att dels påeget initiativ sett över sina arbetsuppgifter och sinorganisation (1991:5), dels redovisat ettregeringsuppdrag angående omställning och minskning av denstatliga administrationen inom domstolsväsendet (DV-rapport1991:9). -- Justitieministern anför i budgetpropositionen (s.103) att mer omfattande förändringar av ochdomstolarnas arbetsuppgifter i administrativt hänseende börprövas först i samband med att man tar ställning tilldomstolsorganisationen.I detta beredningsläge föreslår regeringen att denbudgetperiod som skall behandlas begränsas till två i ställetför . Utskottet har samma uppfattning.Som en förberedelse till den fördjupade anslagsprövningen i åroch som en inledning till utskottets kommande befattning med deförslag som föranleds av det pågående utredningsarbetetanordnade utskottet ett långtseminarium om Domstolsväsendets tillstånd och behov.Dokumentation från seminariet bifogas detta betänkande sombilaga.DomstolsverketMedelsberäkningenRegeringen föreslår ett ramanslag på knappt 62 milj.kr. tilldomstolsverket.Kravet på rationaliseringar uppgår till av anslaget.Härav återförs enligt regeringsförslaget i första hand föratt höja verksamhetens ekonomiadministrativa standard.För det andra budgetåret i perioden föreslås oförändratanslag.I motion Ju418 föreslås att anslaget ökas med ytterligare dels5 milj.kr. för utbildningsändamål m.m., dels 1 milj.kr. fördomstolsväsendets informationscentrum -- närmast ett moderntdomstolsmuseum.Beträffande domstolsväsendets informationscentrum anförjustitieministern i budgetpropositionen (s. 104) att hon vidberäkningen av anslaget till har beaktat att detskall vara möjligt för verket att ge ett visst bidrag tillkostnaden för att bygga upp ett domstolsväsendetsinformationscentrum. Utskottet avstyrker bifall till motionJu418 i denna del.I fråga om anslaget till utbildning vill utskottet hänvisatill att budgetsystemet medger en betydande frihet förmyndigheterna att prioritera inom de ramar statsmakterna anger.Angelägna utbildningsbehov bör således inte behöva eftersättasvid den anslagsnivå som ligger i regeringens förslag tillmedelsberäkning. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju418även i denna del.Med hänvisning till vad som ovan anförts tillstyrker utskottetbifall till regeringens förslag om medelsanvisning tilldomstolsverket.Domstolarna m.m.BakgrundAnslaget till domstolarna m.m. omfattar anslagen till deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,försäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen samthyresnämnderna, arrendenämnderna och bostadsdomstolen. Frånanslaget betalas även kostnaderna för de kansligöromål förstatens ansvarsnämnd som fullgörs av hovrätt.Riksdagen fattade beslut om att avvecklaorganisationen med särskilda försäkringsrätter. Den nyaordningen trädde i kraft . Den innebär att mål omsocialförsäkring handläggs vid de allmännaförvaltningsdomstolarna, dock att försäkringsöverdomstolen tillsvidare behålls som sista instans (prop. 1990/91:80, JuU18, rskr.216). Försäkringsrätterna finns övergångsvis kvar för att avgörainneliggande mål men kommer att läggas ned den 1 juli 1992.Återstående mål kommer att föras över till kammarrätterna.Från och med den 1 januari gäller vidare nya regler omdomstolsprövning i frågor som rör psykiatrisk tvångsvård.Härigenom har de allmänna förvaltningsdomstolarna tillförtsytterligare en ny viktig målgrupp (prop. 1990/91:58, JuU34 ochSoU13). fördes den summariska processen överfrån tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna (prop.1989/90:85, JuU31).MedelsberäkningenRegeringen föreslår ett ramanslag på knappt 2,4 miljarderkronor för /93.Vid anslagsberäkningen har hänsyn tagits till ovannämndaförändringar i domstolarnas verksamhet. I förslaget ligger ocksåen förstärkning av anslaget med 14 milj.kr. för portokostnader.Regeringen beräknar också anslagsförstärkningar av flera olikaslag på lönesidan. Det handlar både om en permanent förstärkningoch om olika tillfälliga förstärkningar. Den under lång tidsuccessivt ökande mål- och ärendetillströmningen till i förstahand hovrätterna och tingsrätterna måste, anser regeringen,mötas med en tillfällig förstärkning av personalresurserna idessa domstolar. Härför avsätts i förslaget 29 milj.kr. för vartoch ett av de två budgetåren. Vidare konstaterar regeringen attdomstolarnas löneanslag urholkats på grund av faktorer somdomstolsväsendet inte kunnat påverka. En viss anpassning avorganisationen har redan skett. För att undvika ytterligarepersonalminskningar i ett ansträngt arbetsläge anser regeringenatt ytterligare medel måste tillföras anslaget. Det sker enligtregeringens förslag dels som en engångsförstärkning för nästabudgetår med 41 milj.kr., dels som en permanent förstärkning avanslaget på 18 milj.kr.För det andra budgetåret i perioden (1993/94) föreslås ipraktiken oförändrat anslag -- den minskning av anslaget på 41milj.kr. som föreslås beror på den nyssnämnda engångsanvisningenpå samma belopp.Domstolarna har i regeringsförslaget inte helt undantagitsfrån kravet på rationaliseringar. Besparingskravet uppgår till6 . återförs till anslaget föreffektivitetshöjande åtgärder.Utskottet godtar regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet vill dock här hänvisa till vad utskottet nedan anförom rationalisering m.m. av domstolarnas verksamhet.Arbetsläget m.m.Beträffande målutvecklingen i domstolarna kannämnas följande.I tingsrätterna har såväl antalet inkomna som antalet avgjordaoch antalet balanserade (ännu ej avgjorda) målökat. Ökningen i målbalansen uppgår till . Beträffandetvistemålen exkl. gemensamma ansökningar kan noteras en ökningav antalet inkomna mål på inte . Till knappthälften beror ökningen på en omfördelning av mål mellanfastighetsdomstol och tingsrätt -- från den 1 januari 1991handläggs mål om hyra och bostadsrätt som tvistemål och inte somfastighetsmål. Återstoden av ökningen består till ungefär likadelar av en ökning av antalet hänskjutna lagsökningar ochbetalningsförelägganden och en ökning av antalet övrigatvistemål. Antalet inkomna brottmål exkl. notariemål har ökatmed . Här bör också nämnas att antalet konkurserökat och antalet mål om lagsökning ellerbetalningsföreläggande med 22 %.Också i hovrätterna har antalet inkomna mål ökat. Emellertid har avverkningstakten också ökat, meddrygt , varför antalet balanserade mål minskat . --Ökningen av antalet inkomna mål har varit särskilt påtaglig vidhovrätten för Nedre där ökningen uppgår till 17 %.Antalet inkomna mål till högsta domstolen har ökat med 13 %medan ökningen av antalet avgjorda mål stannade vid 3 %.Resultatet är en kraftig ökning av målbalansen med 42 %.I länsrätterna har antalet inkomna mål ökat . Ökningenbestår främst av socialförsäkringsmål (se ovan) ochfastighetstaxeringsmål -- allmänna fastighetstaxeringmedförde omkring 20 000 nya mål, vilket i och för sig varmindre än väntat. Däremot har övriga skattemål och ävenkörkortsmålen minskat, om än obetydligt. Omloppstiden iskattemålen har ökat något jämfört med , från 16,1 till17,1 månader. Antalet övriga inkomna mål, bl.a. mål enligtsociallagstiftningen, har ökat . Sammantaget har antaletbalanserade mål i länsrätterna ökat trots en ökning avantalet avgjorda mål på drygt 4 %.I kammarrätterna har antalet inkomna mål ökat ochantalet avgjorda mål . Målbalansen har minskat med 7 %.I regeringsrätten har antalet inkomna mål ökat med 8 %.Samtidigt har avverkningstakten stigit och antalet avgjorda målökat . Målbalansen har ändå ökat med nästan 6 %.I försäkringsöverdomstolen har antalet inkomna mål ökat med16%. Avverkningstakten har sjunkit; antalet avgjorda mål harminskat med . Målbalansen har ökat med drygt 20 %.Någon statistik över verksamheten vid försäkringsrätternalämnas inte här eftersom måltillströmningen upphörde den 1 juli1991. Av intresse är dock att antalet socialförsäkringsmål somkommit in till försäkringsrätt eller länsrätt under år 1991har ökat med 15 %.Utskottet som under en följd av år måst konstatera attarbetsläget i domstolarna är ansträngt kan av den här redovisadestatistiken inte komma till någon annan slutsats än att läget nuytterligare försämrats. Särskilt bekymmersamt är att det tycksfinnas en underliggande inte obetydlig "normal" ökning imåltillströmningen som inte låter sig förklaras av ändringar ilagstiftningen, det allmänna ekonomiska läget eller liknande.Utskottet vill mot den bakgrunden understryka vikten av attrationaliseringsarbetet inom domstolsväsendet fortsätter medoförminskad kraft.Vissa organisatoriska frågorI olika sammanhang har förts fram tanken om enrenodling av domarrollen innebärande i princip att domare skallägna sig endast åt dömande verksamhet. Den tanken är en av debärande i domstolsutredningens betänkande, och utskottet har vidflera tillfällen ställt sig positiv till åtgärder med just ettsådant syfte. Det har t.ex. gällt delegering av arbetsuppgifterfrån den domarutbildade personalen till kvalificeradedomstolsbiträden (se t.ex. utskottets betänkanden /90:JuU24s. 4 och 1990/91:JuU16 s. 5) och överförandet av den summariskaprocessen till kronofogdemyndigheterna.Frågorna om renodling och delegering aktualiseras nu återigengenom yrkanden i motionerna Ju418 och Ju833.Utskottet vill först nämna att under de senasteåren drivit ett antal projekt om delegering tilldomstolsbiträden. Dessa har i stort fallit väl ut och också letttill lagstiftning (prop. 1987/88:8, JuU9, rskr. 31).Domstolsverket har inlett ett nytt projekt (dnr1489-1991) om ändrade arbetsformer vid domstolarna. Syftet medprojektet är att renodla domarrollen i målarbetet somäven övrig arbetsorganisation ses över.Också domstolsutredningens arbete har, som nämnts, i höggrad koncentrerats kring frågorna om renodling av domstolarnas-- och domarnas -- arbetsuppgifter. Utredningen har lagt fram enrad förslag med den inriktningen. Som framgick i inledningentill detta betänkande pågår nu remissbehandling avdomstolsutredningens förslag.Utskottet vill för sin del på nytt stryka under det värdefullai tanken om renodling av domarrollen och om delegering tillkvalificerade domstolsbiträden. Omsatt i praktiken medför ensådan ordning vinster såväl för domarna som för övrig personalgenom att domarna får större möjligheter att koncentrera sig påsådana arbetsuppgifter som kräver särskild juridisk kompetenssamtidigt som den administrativa personalen får självständigaarbetsuppgifter som är ägnade att göra arbetet mer intressantoch därmed öka arbetstillfredsställelsen. Sammantaget lederdetta också till ett bättre utnyttjande av domstolarnas samladeresurser.Utskottet delar alltså i stort motionärernas positivainställning till renodling och delegering; med hänsyn till detarbete som pågår inom detta område är emellertid något uttalandefrån sida inte erforderligt. Utskottet avstyrkerbifall till här behandlade yrkanden i motionerna Ju418 ochJu833.En fråga som rör hovrätternas organisation tas upp i motionJu425, där det framförs önskemål om en ny hovrätt i Örebro.Detta skulle enligt förslaget ske genom en delning av Sveahovrätt och hovrätten för . att inrättandet av en hovrätt i skulle göra attlandet fick en rationellare indelning i hovrättsområdensamtidigt som bl.a. avlastades.Regeringen beslutade att föra över länfrån domskrets till domskrets.Utskottet anser att syftet med motionen härigenom äråtminstone delvis tillgodosett. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen.I detta sammanhang behandlar utskottet även yrkandet i motionJu428 om en kammarrätt i Umeå.Den tidigare omnämnda omorganisationen avförsäkringsdomstolarna medför bl.a. att en filial tillkammarrätten i inrättas i . Där kommer (prop.1990/91:80 s. 57) att handläggas mål från ochNorrbottens län. I propositionen uttalas att verksamheten i Umeååtminstone tills vidare bör organiseras som en filial tillkammarrätten i Sundsvall.Utskottet har för sin del ställt sig positivt till ett sådantarrangemang och härutöver sammanfattningsvis stött tanken attdet kan komma att bli aktuellt att omvandlakammarrättsfilialen i till en kammarrätt. Utskottet harhärvid dragit en parallell till de förhållanden som rådde vidinrättandet av kammarrätten i (1989/90:JuU24 s. 17).Utskottet har alltjämt denna inställning. Emellertid är tankenatt nu besluta om en kammarrätt i för tidigt väckt.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju428.I motion Ju418 förs fram krav på parlamentariskt inflytandeöver det arbete med frågor om domstolsväsendets organisation sompågår i och som nämnts i det föregående.Bakgrunden är följande. Ursprungligen var tanken attdomstolsväsendets framtida organisation skulle utredas avdomstolsutredningen (dir. 1989:56). Genom tilläggsdirektiv (dir.1991:94) återkallade regeringen emellertid i höstasdomstolsutredningens uppdrag i den delen och frågorna bereds istället inom . Arbetet bedrivs utifrån ettbrett perspektiv och, anförs det i budgetpropositionen (s. 100),med delvis andra utgångspunkter än vad som följde avdomstolsutredningens direktiv. Bl.a. ingår nu i arbetet ävenfrågan huruvida specialdomstolar av olika slag skall finnas kvari framtiden.Utskottet kan i och för sig ha viss förståelse förmotionärernas synpunkter om vikten av parlamentarisktinflytande. Utskottet vill emellertid framhålla att den pågåendebehandlingen av organisationsfrågorna inte innebär att detparlamentariska inflytandet utesluts. Den innebär däremot attdet inflytandet kommer att göra sig gällande först i ett senareskede. Utskottet har inga invändningar mot det sätt på vilketfrågorna om domstolsväsendets organisation nu bereds ochavstyrker alltså bifall till motion Ju418 i här behandlad del.Därmed övergår utskottet till den sista frågan i dettaavsnitt.I motionerna Ju418 och Ju427 tas frågan om specialdomstolarnaupp utifrån motsatta utgångspunkter. I den ena motionen, Ju418,efterfrågas ett uttalande från med innebörden att detsaknas anledning att generellt ta avstånd från sådana domstolar.I den andra, Ju427, krävs att de skall avskaffas.Utskottet har behandlat frågan omspecialdomstolar vid ett stort antal tillfällen (senast1990/91:JuU26), och oenigheten inom utskottet har därvid varitstor. Frågan om specialdomstolarna bereds nu som framgått ijustitiedepartementet.Härutöver kan tilläggas att justitieministern i ett frågesvarden i kammaren betonat regeringens restriktivainställning till specialdomstolar. Hon framhöll bl.a. attregeringen är inriktad på att begränsa antalet specialdomstolar.Utskottet delar i princip justitieministerns uppfattning. Medhänsyn till beredningsläget saknas det dock anledning förutskottet att nu mer i detalj pröva frågan. Utskottet avstyrkerbifall till här behandlade yrkanden i motionerna Ju418 ochJu427.Övriga frågorI motion Ju421 efterfrågas en regelbunden publicering av domarfrån de allmänna domstolarna.Utskottet konstaterar att samtliga domar av högsta domstolenoch regeringsrätten publiceras i Nytt juridiskt arkiv I resp.Regeringsrättens årsbok. Sådana rättsfall från hovrätterna ochkammarrätterna som bedöms vara av ett mer allmänt intressepubliceras i särskilda rättsfallsöversikter. Härutöver kan tilläggas attdomstolarnas domar är allmänna handlingar. Var och en kansåledes ta del av innehållet i en dom enligt de regler somgäller för sådana handlingar.En enligt utskottets mening godtagbar ordning på områdetgäller alltså redan. Utskottet avstyrker bifall till motionen.I motion U543 krävs en utredning om kravet på svensktmedborgarskap för tjänstemän inom rättsväsendet.Härvidlag gäller att en domare i svensk domstol skall varasvensk medborgare (11 kap. 9 § regeringsformen). Samma kravgäller för åklagare och poliser (4 kap. 2 § lagen [1976:600] omoffentlig anställning).När utskottet behandlade en liknande fråga (1990/91:JuU16 s. 8, jfr 1990/91:JuU23 s. 28) anfördeutskottet bl.a. att det är uppenbart att hänsynen till riketssäkerhet normalt kräver svenskt medborgarskap för här aktuellpersonal. Utskottet hänvisade vidare till det under arbetet medregeringsformen uttalade önskemålet om att beslut som rörenskildas rättsliga ställning skall fattas av svenskamedborgare. Utskottet ansåg att det saknades anledning attutreda frågan. Utskottet har alltjämt denna uppfattning ochavstyrker bifall till motion U543.Utskottet vill tillägga att utskottets inställning är välförenlig med internationella åtaganden -- i enöverenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad för personersom genomgått en behörighetsgivande högre utbildning, somSverige ingått med de nordiska länderna, finns som huvudregelett förbud mot att kräva visst medborgarskap vidtjänstetillsättning. Undantag får dock göras beträffande bl.a.tjänster inom rättsväsendet. Sådana tjänster kan alltså iSverige förbehållas personer med svenskt medborgarskap. Ettliknande regelsystem finns inom EG.Utrustning till domstolar m.m.Regeringen föreslår för /93 ettreservationsanslag på 26 milj.kr. för utrustning till domstolarm.m.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tillmedelsanvisning och tillstyrker bifall till det. beträffande anslag till domstolsverketatt med bifall till proposition 1991/92:100 i dennadel och med avslag på motion 1991/92:Ju418 yrkandena 3 och 4till för /93 anvisar ettramanslag på ,res. 1 (s)2. beträffande anslag till domstolarna m.m.att med bifall till propositionen i denna del tillDomstolarna m.m. för /93 anvisar ettramanslag på 2 ,3. beträffande renodling och delegeringatt avslår motionerna 1991/92:Ju418 yrkande 5 samt1991/92:Ju833 yrkandena 26 och 27,res. 2 (s)4. beträffande en hovrätt i Örebroatt avslår motion 1991/92:Ju425,5. beträffande en kammarrätt i Umeåatt avslår motion 1991/92:Ju428,6. beträffande parlamentariskt inflytandeatt avslår motion 1991/92:Ju418 yrkande 1,res. 3 (s)7. beträffande specialdomstolaratt avslår motionerna 1991/92:Ju418 yrkande 2 och1991/92:Ju427,res. 4 (s)8. beträffande publicering av domaratt avslår motion 1991/92:Ju421,9. beträffande krav på svenskt medborgarskapatt avslår motion 1991/92:U543 yrkande 9,10. beträffande anslag till utrustning till domstolar m.m.att med bifall till propositionen i denna del tillUtrustning till domstolar m.m. för /93anvisar ett reservationsanslag på 26 000 000 kr.Stockholm den 24 mars 1992På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),() ochSigrid Bolkéus (s). Anslag till (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Beträffande domstolsväsendets" och slutar med "tilldomstolsverket" bort ha följande lydelse:Beträffande domstolsväsendets informationscentrum anförjustitieministern att hon vid beräkningen av anslaget tilldomstolsverket har beaktat att det skall vara möjligt för verketatt ge ett visst bidrag till kostnaden för att bygga upp ettdomstolsväsendets informationscentrum.Utskottet vill först understryka att frågan om tillskapandetav ett domstolsväsendets informationscentrum har såvälrättshistoriska som kulturhistoriska aspekter. Härtill kommervikten av att ge allmänheten tillfälle till insikter omdomstolarnas betydelsefulla roll i en rättsstat. Utskottet anserdet angeläget att projektet kan genomföras och anser deterforderligt med en mer precis utfästelse om finansieringen änvad som kommer till uttryck i budgetpropositionen. Utskottettillstyrker bifall till motion Ju418 i denna del.Domstolsväsendet står, som redan inledningsvis framgått, införstora organisatoriska förändringar. Härtill kommer att nylagstiftning förutsätter nya kunskaper både hos den dömande ochden övriga personalen. I det läget måste kompetensfrågorna ihela sin vidd ges hög prioritet. Utskottet anser att resurserbör finnas för att uppfylla det mål för utbildningsinsatsernasom satt upp, nämligen per anställd ochår. Härför krävs anslag utöver regeringsförslaget. Utskottettillstyrker motion Ju418 i denna del.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attanslaget till bör bestämmas till 67 932 000 kr.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande anslag till domstolsverketatt med anledning av proposition 1991/92:100 i dennadel och med bifall till motion 1991/92:Ju418 yrkandena 3 och 4till anvisar ett ramanslag på 67 932 000 kr.2. Renodling och delegering (mom. 3), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "och Ju833" bort haföljande lydelse:Utskottet delar alltså motionärernas positiva inställning tillrenodling och delegering. Utskottet kan inte se några hinder motatt arbetet med inriktning mot ökad renodling och delegeringfortsätter parallellt med övervägandena om domstolsutredningensbetänkande. Tvärtom bör beslut om t.ex. delegering fattas såsnart själva sakfrågan är färdigberedd så att arbetet intestannar upp.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande renodling och delegeringatt med bifall till motionerna 1991/92:Ju418 yrkande5 och 1991/92:Ju833 yrkandena 26 och 27 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Parlamentariskt inflytande (mom. 6), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.