bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Det bör också understrykas att en avveckling av fastighetsskatten ochannan bostadsbeskattning givetvis inte får leda till att man i stället hittarpå nya skatteformer för boendet och på det sättet konserverar de nuvarandemissförhållandena. Vad Ny demokrati begär är reella skattesänkningar.Motion Fi101 bör alltså bifallas.4. Omprövning av skattepolitikenLars , , , , ,och (alla s) anför följande.Vi har tidigare i samband med utskottets behandling av skattepolitikenframhållit att det inte är möjligt att överblicka vilka krav som denreala ekonomiska utvecklingen och anpassningen till andra länder kommer attställa på vårt skattesystem . Omfattningen och inriktningen av denanpassning som kan komma att krävas till EG är svåra att precisera nu.Ytterligare studier behöver göras. Vi vidhåller vår uppfattning i denna fråga.Vi vidhåller också vår tidigare kritik av regeringens skattepolitik somenligt vår uppfattning getts en inriktning som mer och mer fått karaktären aven ren intressepolitik. Kraftiga skattelättnader har genomförts förhöginkomsttagare och andra med stort sparande och betydande förmögenheter.Härtill kommer skatteskärpningar för arbetstagare och andra med begränsaderesurser och indragningar inom den offentliga sektorn. Detta är en politik somleder till ökade orättvisor, skärper motsättningarna och skaparkompensationskrav hos stora grupper.Den studie över de fördelningspolitiska effekterna av regeringensskattepolitik som genomförts av LO och som åberopas i motionen visaratt löntagarna i nästan varje inkomstläge fått bidra mera tillskattesänkningarna än övriga grupper. Bland kapitalägare och företagare ökarköpkraften med växande förmögenheter. Ju rikare man är, desto mer tjänar man påregeringens politik. Regeringen har inget som helst stöd för sin tes att dennapolitik har någon positiv inverkan på tillväxten. De förändringar som hittillshar genomförts har tvärtom enligt vår uppfattning haft mycket små och osäkraeffekter på tillväxten. Vad man däremot vet säkert är att politiken har letttill ökade inkomstklyftor och gigantiska budgetunderskott.Den politik som föreslås av regeringen går tvärs emot principen om skattefter bärkraft. En sådan politik är enligt vår mening fullständigt oacceptabel.Som framhålls i motion Fi65 bör man stå fast vid de principer som vägleddeskattereformen. Den uppföljning som sker genom den särskilt tillsattautvärderingskommittén måste fullföljas. Denna utvärdering bör kunna gesynnerligen värdefull kunskap om skattesystemets konsekvenser för ekonominsfunktionssätt, tillväxten och fördelningpolitiska effekter. Stora förändringarav skattereformen försvårar denna utvärdering och minskar möjligheterna till enekonomiskt och fördelningspolitiskt sund utveckling.Vad som har anförts bör enligt vår uppfattning som sin mening geregeringen till känna. Därtill bör, som yrkas i motion Fi65, beslutaatt återställa skattereformen i dess huvuddrag. Detta innebär en revidering avbeslutet om sänkt kapitalinkomstskatt, reavinstskatt, förmögenhetsskatt, arvs-och gåvoskatt m.m. Brytpunkten i skatteskalan bör räknas upp i mindre mån änvad tidigare på regeringens förslag har beslutat och den allmännalöneavgiften återinföras, liksom de sociala avgifterna på vinstandelsmedel.Även i fråga om ränteavdragsbegränsningen och de särskilda reglerna förfåmansföretagare bör de tidigare reglerna återställas.Det anförda innebär att vi tillstyrker bifall till motion Fi65 yrkandena 1--3och 23--35.5. Omprövning av skattepolitikenPeter Kling (nyd) anför följande.Sverige bedriver en turistpolitik som innebär att staten momsbefriar importen(resor utomlands) och momsbelägger exporten (utländska turisters resor iSverige). har världens högsta moms på turisttjänster, vilketleder till stora svårigheter för turistindustrin med negativa följdverkningarför både regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Den höga momsen innebärockså en svår belastning för bytesbalansen. De negativa effekterna av Sverigesbakvända politik på detta område i kombination med den extremt högabeskattningen har övertygande redovisats i motion Fi42.För att återställa konkurrenskraften för svensk turistindustri måsteturistmomsen skyndsamt anpassas till internationell nivå. Bl.a. bör hotell- ochrestaurangmomsen återställas till den nivå som rådde före ,dvs. Vidare bör momsen på personbefordran inkl. skidliftar sänkas till6 %, liksom momsen för camping och entréavgifter till parker ochnöjesanläggningar. Denna momssats bör självfallet gälla även för cirkus,folkets park och liknande anläggningar vilka är momsbefriade.Jag är medveten om att dessa åtgärder på kort sikt kan innebära enförsvagning av statsbudgeten. Ny demokratis beräkningar som är tilltagna medmarginal pekar på ett skatteintäktsbortfall på ca . På längresikt kommer emellertid skattesänkningen att leda till en förbättring av statensfinanser genom en ökad sysselsättning i turistbranschen, en ökad köpkraft ochen ökad konsumtion. Fler svenskar kommer att välja att turista i istället för i utlandet och fler utländska turister kommer att komma tillSverige.Riksdagen bör enligt min mening besluta om skatteförändringar i enlighet meddet anförda. bör dessutom göra ett uttalande om att sammaskatteförmåner för turistindustrin som normalt gäller i utlandet också börgälla i . Jag tillstyrker således motion Fi42 yrkandena 25--29.Särskilt yttrandeEnergibeskattningen m.m.Peter Kling (nyd) anför följande.Som framgår av motion Fi42 av m.fl. (nyd) ställer sig Nydemokrati tveksamt till att finansiera en i och för sig välbehövligenergiskattesänkning för industrin med en skattehöjning på energin för andrasektorer, däribland främst hushållen. Ny demokrati anser att finansieringen avskattesänkningen borde ha ordnats genom utgiftsminskningar. Även momssänkningen-- som i och för sig är motiverad med tanke på EG-inträdet -- borde hakombinerats med besparingar av motsvarande omfattning i stället för eninkomstskattehöjning. Ny demokrati har i annat sammanhang pekat på möjligasparobjekt, såsom t.ex. minskade organisationsbidrag, behovsanpassadebarnbidrag, slopad hemspråksundervisning, besparingar i samband med en ändradflyktingpolitik etc.Nu föreligger emellertid en uppgörelse mellan regeringspartierna och Nydemokrati som går ut på att ett investeringsbolag skall inrättas. Dettainitiativ har tillkommit på förslag av Ny demokrati. Under förutsättning attregeringspartierna står fast vid sin del av uppgörelsen, som också innebär etttillskott på . till det nya investeringsbolaget, kommer Nydemokrati att avstå från att yrka avslag på propositionen såvitt avserhöjningen av energibeskattningen för andra sektorer än industrin, sänkningen avmomsen och slopandet av schablonavdraget.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Lars () anför följande.1. Energibeskattningen m.m.Energibeskattningens syfte, utöver det rent fiskala, är huvudsakligen avmiljökaraktär. Beskattningen bör således utnyttjas som ett instrument för attstyra energianvändningens storlek och typ i riktning mot en långsiktig, hållbaroch miljövänlig energianvändning. har i motion Fi44 (v) och i enmeningsyttring till skatteutskottets betänkande 1991/92:SkU utvecklat sinuppfattning om hur energibeskattningen bör vara utformad. Det innebär ihuvudsak att skatten bör höjas resp. nya skatter införas på kärnkraftsel,koldioxid, bensin i storstadstrafik och flygbränsle och att beskattningen börslopas eller sänkas för fjärrvärme och vindkraft. bör göra etttillkännagivande till regeringen med denna innebörd.Redan av anförda skäl ställer sig kritiskt till regeringensförslag, som framför allt brister i miljöhänseende. Ett genomförande avförslaget kommer nämligen att innebära att förnybara och andra frånmiljösynpunkt mindre skadliga energislag i ett slag kommer att tappa marknadinom industrin och att de fossila bränslena ånyo kommer att vinna terräng.Därtill kommer -- som också framhålls i motion Fi44 -- att regeringsförslagetföregriper ett flertal olika utredningar på energiområdet som borde haavvaktats. Bl.a. skall dessa utredningar belysa frågan från EG-perspektiv, göraen lagteknisk översyn och se över beskattningen av oljeprodukter, kraftvärmeoch biobränslen. Som det vidare påvisas i motionen kan den internationellakonkurrensen inte åberopas till stöd för en generell energiskattesänkning förindustrin på grund av bl.a. låga eltaxor. En sådan sänkning kommerockså att hålla tillbaka den nödvändiga omvandlingen av olika industriprocesserunder ett begränsat antal år så att den på en senare internationaliseradenergimarknad slår igenom med full kraft. Ett annat fel på förslaget är att detär utformat så att skattesänkningen kommer alla industriföretag till godo, ävensådana där energidelen utgör en mycket liten del av priset på produkten.De anförda bristerna är av den beskaffenheten att förslaget inte bör liggatill grund för lagstiftning. En ny utredning bör tillsättas med uppgift att seöver företagens energibeskattning och lägga fram ett nytt förslag somtillgodoser miljöintressena som det skapar rimligakonkurrensförutsättningar för särskilt utsatta branscher och företag.Det anförda innebär inte att motsätter sig höjda energiskatterför hushållen, förutsatt att höjningarna inordnas i ett miljö- ochfördelningspolitiskt sammanhang. Av fördelningspolitiska skäl kan dock enensidig överlastning av skatteuttaget från företagssektorn till hushållen inteaccepteras. kan däremot tänka sig att tillstyrka en höjning avenergiskatten för hushållen under förutsättning att inkomsterna används förmiljösatsningar, t.ex. till utveckling av alternativ energiteknik ochenergibesparande åtgärder.Vänsterpartiet vill i detta sammanhang stödja förslaget i motion Fi44 om enkraffull satsning på biobränslen. En sådan satsning kommer att ge positivaeffekter såväl på miljön som på sysselsättningen och regionalpolitiken.Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som nusagts.Vad gäller regeringens förslag till sänkning av mervärdesskatten med 3procentenheter har bl.a. EG-anpassningsskäl åberopats. har iannat sammanhang redovisat en rad sakskäl som visar att inte behövergenomföra någon stor eller snabb reducering av momsen med hänvisning till enkommande Europaintegration. Mot bakgrund härav och med hänsyn till deansträngda statsfinanserna anser att den föreslagnamomssänkningen inte bör genomföras.Ställningstagandet i fråga om momsen leder även till att Vänsterpartietmotsätter sig det föreslagna slopandet av schablonavdraget. Effekterna av ensådan skattehöjning är dessutom svårare att bära för låginkomsttagare änhöginkomsttagare. Vidare komplicerar åtgärden deklarationsförfarandet för såvälmånga deklaranter som granskande myndigheter.Vad nu anförts innebär att avstyrker propositionen såvittavser sänkt energibeskattning för företagen, sänkt moms och slopatschablonavdrag och tillstyrker motion Fi44 yrkandena 20, 23 och 24 samtmotionerna Fi65 och Fi43 i motsvarande delar. Vidare tillstyrks en höjning avenergiskatten för hushåll på de villkor som anges i motion Fi44 yrkande 21.Slutligen tillstyrks motion Fi44 även såvitt avser tillkännagivanden i enlighetmed yrkandena 19 och 22.2. Slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m.Regeringens förslag att slopa fastighetsskatten för kommersiella lokalergrundar sig på den kris som råder på fastighetsmarknaden.Som anförs i motion Fi44 av m.fl. (v) bör skattesystemet utformasefter principer som kan ligga fast över tiden. Det kan inte anses välbetänktatt i ett välfärdssamhälle av svensk typ helt eller delvis undanta fastigheterfrån skattebasen. Med tanke på bakgrunden till fastighetskrisen måste det ocksåanses som en helt felaktig åtgärd att genomföra skattelättnader av detta slag.Därtill kommer de starka fördelningspolitiska skäl som talar mot förslaget.I andra sammanhang föreslår regeringen åtgärder som kommer att påverkafastighetsmarknaden negativt. har yrkat avslag på regeringensförslag om ny bostadsfinansiering och på regeringens förslag om nyaindragningar från kommunsektorn. Som anförs i motionen kommer det att verkapositivt för fastighetsmarknaden om bifaller Vänsterpartietsavslagsyrkanden.Med det anförda biträder reservationen om avslag påpropositionen i denna del.I ett avseende finns det dock skäl att vidta en förändring av beskattningenav kommersiella lokaler. Den tillfälliga höjningen till 3,vid 1992 och1993 års taxeringar grundade sig på den överhettning som tidigare rådde påfastighetsmarknaden. Eftersom skälet för denna höjning har fallit bort bör mannu återgå till den tidigare nivån 2,. yrkar bifall tillmotion Fi44 i denna del (yrkande 26).3. Omprövning av skattepolitikenVänsterpartiet anser att skatt skall utgå efter bärkraft. Ett progressivtskatteuttag minskar behovet av transfereringar. Detta gäller såvälinkomstbeskattning som beskattning av konsumtion. Det är i det perspektivet manskall se förslag att trappa av grundavdraget så att det är heltborta när brytpunkten passeras. Ett slopat grundavdrag över brytpunkten har enbättre fördelningpolitisk profil än ett slopat schablonavdrag som regeringenföreslår. Att trappa av grundavdraget enligt förslag belastarfrämst skatteskyldiga med högre inkomster. Ett slopat schablonavdrag drabbardäremot även skattskyldiga med mycket små inkomster. Till skillnad frånförslaget att avskaffa schablonavdraget komplicerar ett slopat grundavdrag inteheller deklarationsförfarandet. Som beräknats i motion Fi44 torde ett slopatgrundavdrag för inkomster över brytpunkten resultera i ökade skatteintäkter påca 8--. för inkomståret 1993.Regeringen skattepolitik har i huvudsak gått ut på kraftigaskattelättnader på kapitalinkomster och förmögenheter, vilket inneburit storaskattefördelar för höginkomsttagare och förmögenhetsägare. Inkomst- ochförmögenhetsklyftorna i det svenska samhället håller på att vidgas genom dennapolitik. Det uppgivna syftet med regeringens politik är att stimulerahushållens sparande. Den ogynnsamma ekonomiska utvecklingen i förnärvarande är dock inte orsakad av ett för lågt hushållssparande.Mot bakgrund av det anförda biträder kravet i motion Fi44 omett återinförande av de regler som gällde för beskattningen av kapitalinkomsteroch för skatteskalan för förmögenhetsbeskattningen före riksdagsbeslutet hösten1991. tillstyrker även ett återinförande av ett striktavdragstak för ränteutgifter över 100 000 kr.Den låga svenska nominella skattesatsen för företagsskatt och det krångligaSURV-systemet utgör bärande motiv för att tillmötesgå kravet i motion Fi44 omen utredning angående företagsbeskattningen. I enlighet med vad som anförts imotionen bör utredningen inriktas på att avveckla SURV-systemet för attförhindra inlåsningar av kapital i företagen som minskar effektiviteten iekonomin. Vidare bör skatteuttaget på företagens vinster ökas, främst genom enökad beskattning av de större börsnoterade företagen.Vad nu anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Detinnebär att motion Fi44 yrkandena 27--29 tillstyrks.Bilaga 3:1Socialförsäkringsutskottets yttrande1991/92:SfU3yBilaga 4KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett bl.a. socialförsäkringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1991/92:150(kompletteringspropositionen) bilagorna II:1--II:6 jämte eventuella motioner, ivad dessa berör utskottets beredningsområde.Socialförsäkringsutskottet vill inledningsvis erinra om att utskottet ännuinte behandlat förslaget till medelstilldelning till anslaget D 1 Bidrag tillsjukförsäkringen på huvudtitel i proposition 1991/92:100.Frågan om medelstilldelning till anslaget tas upp på nytt ikompletteringspropositionen, dels i del I i bilaga I:3 p. 2, dels i del II ibilaga II:2 p. Utskottet kommer att behandla detta anslag i betänkande1991/92:SfU13 med beaktande endast av de förändringar som föreslås i bilaga I:3i förhållande till förslaget till medelsberäkning i budgetpropositionen. Deförändringar i anslaget som föreslås i bilaga II:2 har direkt samband medregeringens förslag rörande den kommunala ekonomin och bör därför behandlas avfinansutskottet i det sammanhanget.Socialförsäkringsutskottet avstår från att yttra sig över propositionen.Däremot kommer utskottet att yttra sig över motioner som tar upp frågor som hörtill utskottets beredningsområde.Tre motioner berör sjukförsäkringssystemet och angränsande förmånssystem.I motionerna Fi40 av m.fl. (s) yrkande 4 och Fi83 avMargareta m.fl. (s) yrkande 3 begärs tillkännagivanden om attregeringen inte skall lägga fram förslag till isjuklöne- och sjukförsäkringssystemen.Ian m.fl. (nyd) anger i motion Fi42 som ett bättre alternativtill karensdagar att ersättningsnivån vid sjukdom, vid arbetsskada av annananledning än grov försummelse och vid vård av barn kan sänkas till och vidyrkesinriktad rehabilitering till . skallersättning dock endast utgå . I yrkande 8 begär motionärerna etttillkännagivande om huvudprinciperna för ett enklare och bättre system förbl.a. sjukpenningförsäkring och vissa andra socialförsäkringar, föräldrapenningoch ersättningar vid arbetsskada och yrkesinriktad rehabilitering. I yrkandena9 och 10 begärs tillkännagivanden om att de föreslagna systemen med reduceradsjukpenning resp. föräldrapenning skall införas redan fr.o.m. den 1 januari1993.Riksdagen har på förslag av utskottet i betänkande 1991/92:SfU8behandlat motionsyrkanden om att karensdagar inte skall införas. Utskottet haransett att något uttalande från sida i frågan inte bör göras iavvaktan på resultatet av det beredningsarbete som påbörjats iregeringskansliet med att utforma lösningar som medger införande av tvåkarensdagar. Utskottet, som noterar att i kompletteringspropositionen anges atten departementspromemoria i frågan skall utarbetas och remissbehandlas,vidhåller denna uppfattning och anser att finansutskottet bör föreslå riksdagenatt motionerna Fi40 yrkande 4 och Fi83 yrkande 3 skall avslås. Vad gäller de imotion Fi42 framlagda förslagen delar utskottet regeringens bedömning ikompletteringspropositionen att ett alternativ med sänkta nivåer inomsjukförsäkringen m.m. är fördelningspolitiskt sämre än . Ävenyrkandena 8--10 i denna motion bör avslås av riksdagen.I motion Fi42 begärs vidare i yrkande 12 att skallinitiera åtgärder som syftar till effektivare och bättre resursutnyttjande inomsjukvården genom att avskaffa landstingsmonopolet, Dagmarreformen och genomåterförande av fri etableringsrätt för läkare. Enligt motionärerna ger detta enbesparingseffekt under nästa budgetår på . I yrkande 13begärs ett tillkännagivande om att ett system med fri etableringsrätt förprivatpraktiserande läkare skall införas redan under nästa budgetår, vilketenligt motionärerna ger en besparingseffekt på upp mot underdet första året.Frågor om effektivare och bättre resursutnyttjande inom hälso- och sjukvårdenkommer att behandlas inom den tillkallade parlamentariskt sammansattautredningen om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (dir.1992:30). Utredningen skall enligt sina direktiv särskilt beakta de möjlighetertill kostnadsminskningar som finns genom t.ex. strukturomvandling och medicinskrationalisering, nya organisationsformer, ökad konkurrens och höjdproduktivitet. Vidare har en särskild utredare tillkallats med uppgift att göraen översyn av läkarvårdstaxan (dir. 1992:29). Översynen skall ske medutgångspunkt i att ett system med husläkare över hela landet införs senastfr.o.m. I denna fråga har en rapport (Ds 1992:11) Husläkare -- förkontinuitet och trygghet i vården lagts fram av en särskild arbetsgrupp inomsocialdepartementet. Utskottet, som vill erinra om att i regeringsförklaringenangivits att fri etableringsrätt för läkare successivt kommer att införas,anser att resultatet av pågående utredningsarbete bör avvaktas innan någrauttalanden görs av om hälso- och sjukvårdens framtida organisationoch finansiering. Såvitt avser de i motionen angivna besparingarna villutskottet erinra om att systemet med återkommande avtal mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om ersättningar från sjukförsäkringen (det s.k.Dagmarsystemet) tillkom bl.a. för att staten skulle få kontroll översjukförsäkringens snabbt ökande utgifter för sjukvård. Huruvida det inom bådesjukförsäkringen och hälso- och sjukvården skulle gå att göra besparingar avden storleksordning som motionärerna beräknat, om deras förslag genomförs,torde inte vara möjligt att förutsäga. Motionärerna har inte heller lämnatnågot underlag för sina beräkningar. Motion Fi42 yrkandena 12 och 13 bör pågrund av det anförda lämnas utan åtgärd.Två motioner berör åtgärder på pensionsområdet i syfte att minskaarbetslösheten. I motion Fi74 av Bo Finnkvist m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att förutsättningarna för införande av ett system medäldreavgångar eller s.k. arbetspension bör prövas med utgångspunkt i deresonemang som fördes i samband med pensionsberedningens betänkande (SoU1989:101) Förtidspension och rörlig pensionsålder. I motion Fi44 yrkande 7 avLars m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att antingen entidsbegränsad sänkning av pensionsåldern skulle kunna genomföras, eller att enmöjlighet skulle kunna införas för alla som fyller 62, 63 eller under år1993 att pensionera sig under detta år.En parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp har tillkallats (dir. 1991:102) meduppgift att mot bakgrund av pensionsberedningens slutbetänkande (SOU 1990:76)Allmän pension och de inkomna remissvaren utarbeta förslag till nytt system förden allmänna pensioneringen. Enligt vad utskottet erfarit övervägerarbetsgruppen även frågor om rörlig pensionsålder. Arbetsgruppen, som enligtdirektiven skulle redovisa sina förslag , kommer attredovisa dessa . Utskottet anser att finansutskottet medhänvisning till det pågående utredningsarbetet bör föreslå att avslåmotionerna Fi44 yrkande 7 och Fi74.I motion Fi41 av m.fl. (s) yrkandena 29--31 begärs attresurserna för vuxenstudiestöd ökas med 330 milj.kr. Motionärerna anser attmedlen -- för att få största effekt i rådande konjunkturläge -- bör fördelasmed 50 milj.kr. till timersättning för grundläggande vuxenutbildning, 230milj.kr. till korttidsstudiestöd och 50 milj.kr. till uppsökande verksamhet ochför utbildning av studieorganisatörer.Utskottet har i sitt av godkända betänkande 1991/92:SfU9behandlat regeringens förslag i budgetpropositionen bilaga 9() till medelstilldelning för /93 tillanslagen F 4 Vuxenstudiestöd m.m. och F 5 Timersättning vid vissavuxenutbildningar. Därvid har utskottet avstyrkt även motionsförslag (s) om attytterligare 150 milj.kr. skulle anslås för korttidsstudiestöd och 75 milj.kr.för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och för planering av uppsökandeverksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörer.Under anslaget F 5 Timersättning vid vissa vuxenutbildningar har underinnevarande budgetår anslagits medel för timersättning till elever igrundläggande vuxenutbildning (grundvux). Fr.o.m. nästa budgetår upphörgrundvux som egen skolform och inordnas i den grundläggande vuxenutbildningen ikomvux. Medel för timersättning vid grundvuxstudier har därför inte beräknatsunder anslaget för nästa budgetår, utan deltagare i sådan utbildning kommer atterhålla samma stöd som övriga komvuxelever, nämligen korttidsstudiestöd,särskilt vuxenstudiestöd och studiemedel.Förslag om ett utskottsinitiativ till omfördelning av medel från anslaget F 4till anslaget F 5 för att studerande i grundvux även fortsättningsvis skullekunna erhålla timersättning vid studierna väcktes av en minoritet i utskottetvid behandlingen av anslagen för nästa budgetår. Utskottet beslöt att inte tanågot sådant initiativ.Utskottet anser att finansutskottet bör föreslå att vidhålla sitttidigare beslut om medelstilldelning till anslagen F 4 och F 5 och avstyrkerbifall till yrkandena 29--31 i motion Fi41.Stockholm den 19 maj 1992På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (),(), (nyd), (), MaudBjörnemalm (s), (), (), (),() och ().Avvikande meningar1.