bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Bidrag till barnomsorgJohan (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Bidragtill barnomsorg som börjar med "Omläggningen av" och slutar med "det anförda. "bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att kostnadsutvecklingen förbarnomsorg i form av daghem är oroande. Omläggningen av de specialdestinernadestatsbidragen syftar till att möjliggöra för kommunerna att anpassaverksamheten till rådande ekonomiska förhållanden och lokala förutsättningar.Genom mindre detaljregler ökar möjligheterna att utveckla olika lokalalösningar. Kommunerna måste nu utnyttja dessa möjligheter att sättakostnadseffektiviteten i förgrunden.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening ges regeringen till kännamed anledning av motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 15.6. Bidrag till service och vårdJohan (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Bidragtill service och vård som börjar med "Några kortsiktiga" och slutar med "17avstyrks." bort ha följande lydelse:I dag är det brist på ålderdomshemsplatser. Men outnyttjad kapacitet finns iform av hotell och andra byggnader som snabbt kan ändras till väl fungerandeålderdomshem. Genom att erbjuda fler äldre ålderdomshemsplats kan storabesparingar göras, eftersom ålderdomshem är betydligt billigare än hemsjukvård.Detta innebär möjligheter till besparingar på statens bidrag tilläldreomsorgen. Vad utskottet anfört bör enligtutskottets mening ges regeringen till känna med anledning av motion1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 16.Det nya generella statsbidraget kan, enligt utskottets mening, till följd avbesparingar inom äldreomsorgen minskas med 800 milj.kr. under budgetåret1992/93 i enlighet med förslaget i motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 17.7. Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.Bo Holmberg, , ,, , och (alla s)anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Bidrag till vissaersättningar -- -- -- som börjar med "Utskottet har" och slutar med"1991/92:Fi72 (s) avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående avstyrkt förslaget att minska anslaget tilllandstingen med för . Utskottet vill betona attlandstingen genom detta ges bättre möjligheter att klara sina åtaganden inomsjukvården. Utskottet delar uppfattningen i motion 1991/92:Fi72 (s) att dettaökade ekonomiska utrymme bör utnyttjas för att finansiera de relativtbegränsade merkostnader som faller på landstingen för att förverkliga detprogram för ont i ryggen som SBU utarbetat. Genom att tillämpa rätt behandlingoch åtgärda brister i arbetsmiljön kan stora samhällsekonomiska besparingargöras.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening ges regeringen till kännamed anledning av motion 1991/92:Fi72 (s).Utskottet föreslår att motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 14 avstyrks.8. Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.Johan (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Bidragtill vissa ersättningar -- -- -- som börjar med "Utskottet har" och slutar med"1991/92:Fi72 (s) avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det finns en betydande besparingspotential i det fysiskakapitalet som sjukhusen förfogar över. Det bundna fysiska kapitalet inom svenskhälso- och sjukvård uppgår till . Om man överförerfarenheterna från industrin till hälso- och sjukvården skulle den årligakostnadsbesparingseffekten vid neddragning av det fysiska kapitalet uppgå tillca av det bokförda värdet på kapitalreduktionen. Härtill kommer reduceraderäntekostnader. Utskottet anser att besparingseffekten inom hälso- ochsjukvården för /93 blir 2,5 miljarderkronor.Utskottet finner mot bakgrund av det ovan sagda och motion 1991/92:Fi42 (nyd)yrkande 14 att anslaget till landstingen kan minskas med 2,5 miljarderkronorutöver de i propositionen föreslagna 2,3 miljarderkronor. Utskottet föreslåratt motion 1991/92:Fi72 (s) avstyrks. Utskottet anser att det ankommer påfinansutskottet att göra den närmare bedömningen av avräkningsbeloppet frånanslaget Bidrag till allmän sjukvård m.m.9. Barnbidragets storlekBo Holmberg, , ,, , och (alla s)anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittet Barnbidragets storlek sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "bör avstyrkas." bort haföljande lydelse:Genom de allmänna barnbidragen tillförsäkras alla barnfamiljer ettgrundläggande ekonomiskt stöd. Som ett led i skattereformen höjdes det allmännabarnbidraget med . Den planerade höjningen den 1januari 1992 har regeringen skjutit . Utskottet anser med anledningav motionerna 1991/92:Fi40 (s) yrkande 3 och 1991/92:Fi83 (s) yrkande 2 attbarnbidragen bör höjas till . per barn och år fr.o.m. den 1 juli1992. Utskottet vill erinra om att en finansiering av barnbidragshöjningenföreslagits i motion 1991/92:Fi83. Det bör ankomma på finansutskottet att medledning av motionen omfördela medel inom ramen för statsbudgeten.10. Inkomstprövat barnbidrag m.m.Johan (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet under avsnittetInkomstprövat barnbidrag m.m. som börjar med "Utskottet behandlade" och slutarmed "yrkande 11 avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att barnbidragen bör inkomstprövas.Det är stötande att bidrag utgår även för barn till miljonärer. Eninkomstprövning av bidragen liksom borttagandet av flerbarnstilläggen skulleinnebära väsentliga besparingar för statskassan. Regeringen bör ges i uppdragatt lägga om barnbidragssystemet under budgetåret. Målet skall vara att spara1,under innevarande budgetår.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening ges regeringen till kännamed anledning av motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 11.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Gudrun () anför:Ett nytt generellt statsbidrag för kommunernaJag anser att i ett läge när regeringens politiska inriktning är att krympaden kommunala sektorn är det nödvändigt att ha ett behovsinriktat generelltstatsbidrag som ges till kommunerna sektorsvis och att statsmakterna därmed fårstå till svars för var resursneddragningarna skall ske.Förslaget till ett nytt generellt statsbidrag kan inte genomföras utifrån nuföreliggande underlag, utan en ny kommitté bör tillsättas för att framlägga ettmer genomarbetat förslag som även utgår från mer realistiska ekonomiskaförutsättningar.BesparingsförslagFör bör statsbidrag utgå sektorsvis utan indragning av 7,5miljarder kronor.Lagfäst kommunalt skattestopp för år 1993Skall kommunerna ta ett större ansvar för verksamhetens framtidsinriktningoch göra nödvändiga ingrepp och effektiviseringar kan inte ett skattestoppkomma i fråga. Det är den kommunala självstyrelsens hörnsten att själv fåbestämma utdebiteringsnivå utifrån kommunens egna ambitioner.Kulturutskottets yttrande1991/92:KrU6yBilaga 6KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat bereda kulturutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1991/92:150(kompletteringspropositionen) beträffande bl.a. bilagorna I:3 -- I:9 och I:11jämte eventuella motioner, såvitt propositionen och motionerna rör utskottetsberedningsområde.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över propositionen och motionerna1991/92:Fi41 yrkandena 18--22 samt 1991/92:Fi59 yrkandena 1--4, 6 och 8--11.Utskottet yttrar sig även över motion 1991/92:Fi59 yrkande 12 som tillhörförsvarsutskottets beredningsområde.Utskottet avger härmed yttrande över det i propositionen framlagdaförslaget till statsbidragssystem för kommunerna, såvitt avser kulturområdet(yttr. 1991/92:KrU7y).UtskottetI propositionen anförs (bil. I:5 s. 79) att det av sysselsättningsskäl ärangeläget att tidigarelägga statliga byggnadsinvesteringar. Treårsplanen förinvesteringar föreslås utökas. Investeringar inom vissa i propositionen angivnaområden nämns, däribland kulturområdet.I bilaga I:9 till propositionen hänvisas till det ovan angivna förslaget atttidigarelägga investeringar. Vidare framhålls (s. 2) att investeringar inomkulturområdet som primärt motiveras av sysselsättningsläget samtidigtsyftar till att uppnå långsiktiga effekter i form av god vård av det odlade ochbyggda kulturarvet och bättre villkor för kulturverksamheter, konstnärligtskapande och institutioner inom kulturområdet.Med dessa utgångspunkter föreslås i propositionen att 100 milj.kr. anslås förinvesteringar inom kulturområdet. Dessa medel bör utnyttjas för stöd tillinvestering och upprustning av icke-statliga kulturlokaler liksom föriståndsättning och vård av kulturminnen och kulturmiljöer, företrädesvis störreobjekt.Enligt propositionen bör de begärda medlen stå till regeringens dispositionför slutlig fördelning mellan och för projektsom dessa myndigheter tillhandahåller underlag för. Utgångspunkt förmedelsfördelningen bör bl.a. vara de sysselsättningseffekter som följer avolika projekt och möjligheten att erhålla effekter på sysselsättningen redantidigt under /93. Genom att inte fördela medlen på de sakanslag(B 4. Stöd till icke-statliga kulturlokaler resp. B 31. Kulturmiljövård) undervilka de alternativt hade kunnat tas upp bibehålls dessutom -- anförs det ipropositionen -- möjligheten att omfördela delar av medlen till investeringar istatliga kulturlokaler om detta visar sig lämpligt vid en sammanvägning av hurde samlade investeringsmedlen utnyttjas bäst.Motionärerna bakom motionerna Fi41 (s) och Fi59 (s) anför att de medel somenligt propositionen bör beräknas för investeringar inom kulturområdet ärotillräckliga. De anser att det är otillfredsställande att regeringen inte villge en närmare beskrivning av hur medlen skall fördelas mellan olika ändamål ochatt bör ha möjlighet att angelägenhetsgradera och fastställainriktningen av kulturinvesteringarna.I båda motionerna föreslås att får i uppdrag att genomföraen projektering av byggandet av nya lokaler för moderna museet påSkeppsholmen i . Motionärerna bakom motion Fi59 anför att om beslutom projektering fattas nu kan en byggstart ske , men om intesådant beslut fattas kommer byggstarten att försenas med ellermer. I båda motionerna hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad motionärerna anfört om att påbörja projektering för ettnytt modernt museum på med sikte på byggstart (motionFi41 yrkande 18 och motion Fi59 yrkande 1).Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angeläget att modernamuseets och nya lokaler kommer till utförande. genom ett studiebesök på museerna informerat sig närmare om lokalfrågansutveckling efter det att arkitekttävlingen avslutades . Utskottet harvidare inhämtat att beredningsläget är sådant att projekteringsuppdrag nu kanlämnas till byggnadsstyrelsen.Enligt utskottets mening bör regeringen omgående besluta omprojekteringsuppdrag.Utskottet anser att finansutskottet bör föreslå att med anledningav motionerna Fi41 yrkande 18 och Fi59 yrkande 1 som sin mening ge regeringentill känna vad kulturutskottet anfört om projekteringsuppdrag rörande nyalokaler för moderna museet och arkitekturmuseet.Motionärerna framhåller vikten av nya förvaringslokaler för de spritlagdasamlingarna på . De anför att det finns färdigaplaner för utbyggnaden och att bygget skulle kunna komma i gång vid årsskiftet.I sitt av godkända betänkande 1991/92:KrU25 förutsattekulturutskottet att regeringen vidtar åtgärder för att denna lokalfråga skallfå en snar lösning. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att det inteerfordras något riksdagsinitiativ i den aktuella frågan med anledning avmotionerna Fi41 yrkande 19 och Fi59 yrkande 2, varför de avstyrks.I motionerna hemställs att avslår regeringsförslaget att anvisa 100milj.kr. till regeringens disposition för byggnadsinvesteringar inomkulturområdet. Motionärerna hemställer att beslutar att bidragsrameninom anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler för nästabudgetår höjs med 75 milj.kr. utöver vad som tidigare beslutats och attriksdagen till anslaget Kulturmiljövård anvisar 90 milj.kr. utöver vad somtidigare anvisats.Utskottet är inte berett att förorda en medelsanvisning för de aktuellaändamålen utöver vad som innefattas i regeringens förslag. Utskottet anslutersig till bedömningen i propositionen att medlen bör stå till regeringensdisposition för att användas enligt de riktlinjer som presenterats ipropositionen, dvs. till icke-statliga kulturlokaler och kulturmiljövård samt-- om regeringen bedömer det lämpligt -- till investeringar i statligakulturlokaler. Utskottet förutsätter att de aktuella investeringarna får en godspridning över landet. bör således avstyrka motionerna Fi41yrkandena 20--22 och Fi59 yrkandena 3, 4 och 6 och föreslå att anvisa100 milj.kr. i enlighet med regeringens förslag.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen att under anslaget m.m. för nästa budgetår skall anvisas ytterligare 20milj.kr. för lokalbidrag (bil. I:11 s. 2) och att arbetsmarknadsverketskostnader för förmedlingsverksamhet vid centrumbildningarna inomkulturområdet förs över till anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. (bil. I:9 s. 3).Motionärerna bakom motion Fi59 föreslår följande ökningar avkulturanslag, nämligen att under anslaget Bidrag till fria teater-, dans-och musikgrupper anvisas 5 milj.kr. utöver vad som tidigare anvisats (yrkande8), att under anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. för en ny anslagspost benämnd Försöksverksamhet med länskonstnärer förnästa budgetår anvisas 3 milj.kr. (yrkande 9), att under anslaget Bidragtill Svenska rikskonserter för nästa budgetår anvisas 3 milj.kr. utöver vad somtidigare anvisats (yrkande 10) samt att under anslaget Bidragtill regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner för nästabudgetår anvisar . utöver vad som tidigare anvisats (yrkande 11).Motionärerna anför att förslagen om de genomfördes skulle leda till enomedelbart förbättrad arbetsmarknad för konstnärliga yrkesutövare. Enligtmotionärerna skulle förbättringarna uppgå till 200 årsverken förbildkonstnärerna, till ca 100 årsverken för skådespelare och till ca 50årsverken inom övriga områden.Riksdagen har i enlighet med kulturutskottets förslag tidigare under vårenavslagit motionsyrkanden med samma syfte som de aktuella (bet.1991/92:KrU18 vadavser yrk. 9, 1991/92:KrU20 vad avser yrk. 8, 10 och 11). Utskottet finner inteskäl för att nu göra en annan bedömning och avstyrker motion Fi59yrkandena 8--11.I motion Fi59 framhålls de centrala museernas snabbt ökandebevakningskostnader. Dessa kostnader har stigit så snabbt att de inkräktarpå det ekonomiska utrymmet för museernas verksamhet, anför motionärerna. Deföreslår att vapenfria värnpliktiga skall kunna fullgöra sin tjänstgöring vidmuseerna. bör få i uppdrag att utreda frågan, anför de(yrkande 12).I ärendet har upplysts att vissa vapenfria tjänstepliktiga redan nu tas utför tjänstgöring vid museer. Utskottet anser att en ökad uttagning av vapenfriatjänstepliktiga för tjänstgöring vid kulturinstitutioner skulle vara värdefullbl.a. som en resursförstärkning för institutionerna. Utskottet ställer sigdärför bakom förslaget att frågan om sådana vidgade tjänstgöringsmöjligheterbör övervägas.Stockholm den 19 maj 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), StinaGustavsson (c), (), (), (),(), (nyd), (), BjörnKaaling (s), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Medelsanvisningen till stöd till icke-statliga kulturlokaler ochkulturmiljövårdÅke , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Utskottet är" och slutar med "regeringensförslag" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det belopp som regeringenföreslår skall beräknas för investeringar inom kulturområdet är otillräckligtoch att bör angelägenhetsgradera och fastställa inriktningen avkulturinvesteringarna. Utskottet anser därför att de ytterligare medel sommotionärerna yrkat bör beräknas för kulturinvesteringar och att medlen börfördelas på anslag i enlighet med vad som föreslås i motionerna. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet förslaget i propositionen att 100 milj.kr.ställs till regeringens förfogande för investeringar inom kulturområdet.Utskottet tillstyrker förslagen i motionerna Fi41 yrkandena 21 och 22 och Fi59yrkandena 4 och 6 om att bidragsramen under anslaget Stöd till icke-statligakulturlokaler för nästa budgetår höjs med 75 milj.kr. utöver vad som tidigarebeslutats och att till anslaget Kulturmiljövård anvisas 90 milj.kr. utöver vadsom tidigare anvisats. Utskottet förutsätter att de aktuella investeringarnafår en god spridning över landet.2. Anslag till teater-, dans- och musikverksamhet m.m.Åke , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som börjar "har" och slutar "yrkandena 8--11"bort ha följande lydelse:Som motionärerna har anfört skulle deras förslag -- om det genomfördes -- geen värdefull förstärkning av de konstnärliga yrkesutövarnas arbetsmarknad.Enligt utskottets mening motiverar möjligheten till en sådan förstärkningökade anslag i enlighet med motionärernas förslag. Utskottet tillstyrker därförmotion Fi59 yrkandena 8-11.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte har någon ordinarie ledamot i utskottet.Elisabeth () anför:Enligt min mening bör ytterligare medel anvisas under de anslag som angivitsi motion Fi59 yrkandena 8--11 för att förstärka de konstnärliga yrkesutövarnasarbetsmarknad. Jag ansluter mig därför till vad som anförts i avvikande mening2.Utbildningsutskottets yttrande1991/92:UbU4yBilaga 7Kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. I:6)Till finansutskottetÅTTONDE har berett utbildningsutskottet tillfälleatt avge yttrande över proposition 1991/92:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /93, m.m.(kompletteringspropositionen), del 1, bil. I:6 jämte motioner.Det offentliga skolväsendetBidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendetRegeringen konstaterar att ett stort antal ungdomar -- ca 40000 -- kommeratt gå ut gymnasieskolan i vår med enbart en tvåårig gymnasieutbildning. Inuvarande konjunkturläge riskerar många av dessa ungdomar att bli arbetslösa.Enligt föredragande statsrådet är den utan jämförelse viktigaste åtgärden somstat och kommun kan vidta för ungdomar att ge dem en så god utbildning sommöjligt.Mot denna bakgrund bör kommunerna /93 ges förutsättningar attanordna ett tredje utbildningsår för de 18--19-åringar som har gått igenom entvåårig gymnasieutbildning. Det tredje utbildningsåret skall kunna inriktasmot en direkt fortsättning av den genomförda utbildningen eller mot enkomplettering av tidigare utbildning, t.ex. i allmänna ämnen. Med hänsyn tillatt kommunerna enligt skollagen (1985:1100, omtryckt 1991:1111) fr.o.m. den 1juli 1992 är skyldiga att erbjuda alla sina ungdomar en utbildning igymnasieskolan på ett nationellt program eller motsvarande kan de åtgärder iform av särskilda insatser för ungdomar som här föreslås avgränsas till attavse de ungdomar som redan har fått en tvåårig gymnasieutbildning.Regeringen föreslår således ett tillskott av 8000 helårsplatser igymnasieskolan för att möjliggöra för kommunerna att /93 anordnaett tredje gymnasieår. Medelsbehovet för dessa insatser beräknas till 266milj.kr. I dessa medel ingår också medel för planerings- ochinformationsinsatser. Medlen bör föras upp på en särskild anslagspost ochutbetalning ske genom ett rekvisitionsförfarande. Bidrag tilldriften av det kommunala offentliga skolväsendet bör således ökas med266milj.kr. utöver vad redan har anvisat för /93(1991/92:UbU10, rskr. Regeringen begär bemyndigande att vidbehov ytterligare öka antalet platser för ett tredje gymnasieår utöverföreslagna 8000.I motion 1991/92:Fi41 (s) yrkande 24 föreslås ett samlat program för att ökautbildningsinsatserna och stärka de anställdas kompetens. Enligt motionärernabör så många ungdomar som möjligt med en tvåårig gymnasieutbildning erbjudasett tredje år i gymnasieskolan med allmänna ämnen som kärna samt yrkesinriktadestudier. Det bör vara möjligt för kommuner och landsting att ökautbildningsvolymen med minst 10000 platser. För detta ändamål bör riksdagenanvisa ytterligare 300 milj.kr. för /93. I samma motion yrkande25 föreslås att regeringen skall få ett bemyndigande att vid behov ökainsatserna för berörda ungdomar.Utbildningsutskottet vill erinra om förordningen av (SKOLFS 1991:57) om särskilda åtgärder inom utbildningsområdet motungdomsarbetslösheten, enligt vilken särskilt statsbidrag lämnas till varjekommun under innevarande budgetår för anordnande av ett tredje utbildningsårför bl.a. arbetslösa 18--19-åringar med avslutad tvåårig gymnasieskola. Enligtvad utskottet erfarit har kommunerna trots kort planeringstid lyckats väl medatt anordna utbildningar för berörda ungdomar.Utbildningsutskottet delar till fullo regeringens och motionärernasuppfattning när det gäller betydelsen av ytterligare utbildningsinsatser förungdomar med endast en tvåårig gymnasial utbildning. I sitt yttrande tillarbetsmarknadsutskottet (1991/92:UbU3y) beträffande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för ungdomar (prop. 1991/92:124) framhöllutbildningsutskottet att utbildningsinsatser i gymnasieskolan bör varaförstahandsalternativet för arbetslösa ungdomar. Det är angeläget att så mångaelever som möjligt på de tvååriga linjerna i gymnasieskolan kan erbjudas etttredje utbildningsår, anförde utskottet.Det är självfallet svårt att centralt avgöra vilka förutsättningar som finnsi kommunerna att öka utbildningsvolymen i gymnasieskolan för berörda ungdomar.Det är likaså svårt att beräkna i vilken omfattning ungdomarna kommer attefterfråga ett tredje utbildningsår med hänsyn till situationen påarbetsmarknaden m.m. Det är därför angeläget att regeringen får sådant utrymmeför åtgärder att kommunernas behov tillgodoses.Syftet med motionärernas förslag sammanfaller med vad regeringen avser medsitt förslag. Som utskottet ser det ligger skillnaden mellan regeringens ochmotionärernas förslag i hur mycket medel nu bör anvisa förifrågavarande åtgärder. Med hänsyn till osäkerheten om de slutliga kostnadernafinns det enligt utbildningsutskottets uppfattning inte skäl att frångåregeringens bedömning.Finansutskottet bör således hemställa att med bifall tillproposition 1991/92:150 bil. I:6 och med anledning av motion 1991/92:Fi41yrkandena 24 och 25 bemyndigar regeringen att vid behov ytterligare öka antaletplatser för ett tredje gymnasieår under /93.Utbildningsutskottet förutsätter att det ökade medelsbehovet på 266 milj.kr.för /93 är inräknat i anslagsbeloppet ,vilket föreslås i del II, bil. II:5 i föreliggande proposition.Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen avsett att utbildningar för18--19-åringar under ett tredje gymnasieår skulle anordnas som lokaltarbetsmarknadsanknutna kurser s.k. LA-kurser (2kap. 7§gymnasieförordningen, 1987:743, senaste ändring 1991:1883). För LA-kurser fårstyrelsen för utbildningen fastställa timplaner och kursplaner enligtbestämmelserna i gymnasieförordningen och andra föreskrifter som meddelas avregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av statens skolverk (10kap.7§ gymnasieförordningen). Utskottet anser i likhet med vad som understryks imotion 1991/92:Fi41 att de landstingskommunala utbildningarna inom vårdsektornär av stor betydelse i detta sammanhang. 6§ skollagen fårlandstingen anordna utbildning på nationella program som bl.a. avser omvårdnad.Då medlen för förevarande utbildningar enligt propositionen bör föras upp på ensärskild anslagspost och utbetalning ske till kommunerna genom ettrekvisitionsförfarande är det rimligt att landstingen får samma bidragsbeloppper elev som övriga utbildningsanordnare. Utskottet, som erinrar omförordningen (1992:233) om vissa specialkurser i gymnasieskolan, utgår från attviss åldersgräns inte skall utgöra hinder för här berörda utbildningar.