bet · GF01FiU29 · 1992-05-27 00:00:00 — Deändras dock på så sätt att en renodlad landstingskommunalåldersfaktor tillämpas för de landstingsfria kommunerna. Vidareskall liksom för kommunerna ett tillägg för befolkningsminskninggöras om folkmängden harminskat med av folkmängden vid femårsperiodens början.MotionAv motion Fi84 av m.fl. (s) framgår attmotionärerna godkänner förslagen i propositionen till avvecklingav statsbidrag och avgifter i fråga om landsting. Motionärernaanser emellertid att förslaget bör genomföras först år 1994.Utskottets bedömningUtskottet noterar att propositionens förslag i denna del harfått stöd från såväl socialutskottet i dess yttrande SoU6y som iprincip i den motion som berör frågan. Utskottet tillstyrkerförslaget till förändringar för landstingen och avstyrker motionFi84 (s) yrkande 8.Målstyrning, uppföljning och utvärderingPropositionenNär det gäller de nationella målen för verksamheter sombedrivs av kommuner och landsting anges att de bör läggas fast ilag eller regleras med stöd av lag. Målen och kraven frånstatsmakternas sida bör enligt propositionen fastställas på ettsätt som innebär en tydlig ansvarsfördelning mellan statlig ochkommunal nivå.De övergripande nationella målen syftar till att ange enallmän inriktning för den kommunala verksamheten. Inom denna rambör mer specifika mål formuleras som är möjliga att konkretfölja upp och utvärdera. Dessa mål kan avse såväl kvantitativasom kvalitativa förhållanden.Från statsmakternas sida bör det bedrivas såväl sektorsvisuppföljning och utvärdering inom t.ex. hälso- och sjukvård,äldreomsorg, barnomsorg och skola som motsvarande aktiviteter avövergripande slag. Statsmakterna behöver ett underlag för attbedöma graden av måluppfyllelse för den samlade kommunalaverksamheten liksom för att bedöma att skillnaderna i deobligatoriska delarna inte varierar alltför mycket inom landet.MotionernaVänsterpartiet ser enligt motion Fi44 positivt på en ökadmålstyrning av den kommunala verksamheten. Metoderna äremellertid ännu outvecklade. Målstyrning, resultatuppföljningoch utvärdering måste ske sektorsvis, och system för detta börutvecklas. Först när ett sådant system har prövats är detmöjligt att på ett realistiskt sätt bestämma storleken påstatsbidragen till kommunerna.I den socialdemokratiska partimotionen Fi84 framhållermotionärerna att det är viktigt att de offentliga verksamheternautvärderas och att de goda exemplen sprids. Det skall varamöjligt att fördela resurser utifrån medborgarnas behov ochefterfrågan. Man måste se till att verksamheterna uppfyller deuppsatta målen till minsta möjliga kostnad. För att detta skalllyckas krävs metoder för att bättre styra och följa uppverksamheterna.I motion Fi47 av () och ()påtalas att den statliga revisionen av den kommunalaverksamheten inte behandlas vare sig i propositionen eller i detbetänkande som ligger till grund för denna. För såväl riksdagensrevisorer som är granskningsrätten avseendeden kommunala sektorn knuten till det gällandestatsbidragssystemet. Motionärerna anser att samma principiellaresonemang som i propositionen förs om den statligauppföljningen och utvärderingen också bör gälla för den statligarevisionen.Införandet av ett nytt statsbidragssystem bör, framhålls det,inte medföra någon principiell förändring av riksdagensrevisorers och granskningsrätt avseende denkommunala sektorn. Detta bör klargöras i instruktionerna för debåda myndigheterna.Yttranden från andra utskottAv socialutskottets yttrande SoU6y framgår att utskottetdelar uppfattningen i propositionen att dagens styrning viastatsbidrag inte bör ersättas av annan detaljreglering avverksamheten. Däremot krävs en precisering av de resultatkravsom staten ställer på verksamheten. Den statliga uppföljningenbör avse resultaten av verksamheten och inte metoderna att uppnåresultaten. Utskottet delar vidare föredragandens uppfattningatt kommuner och landsting inom ramen för sitt ansvar kommer attåtgärda de eventuella brister och försummelser somuppmärksammas.I utbildningsutskottets yttrande UbU5y framhållerutskottet att en fungerande statlig uppföljning och utvärderingär en nödvändig del i ett mål- och resultatorienteratstyrsystem. Vikten av uppföljning och utvärdering sektorsvisökar med det föreslagna systemet. Särskilt är detta fallet,vilket också understryks i propositionen, för de verksamheter(t.ex. gymnasieskolan) där vinsten eller nyttan framför alltstår att finna i det samhällsekonomiska och inte i detkommunalekonomiska perspektivet. Utskottet utgår från attregeringen noga följer utvecklingen av arbetet med uppföljningoch utvärdering.Utskottets bedömningFinansutskottet har för egen del inget att erinra mothuvudlinjerna i det som i propositionen anförs om målstyrning,uppföljning och utvärdering. Utskottet vill i sammanhangeterinra om vad utskottet tidigare understrukit om behovet av enövergripande uppföljning av den nu förestående omläggningen avsamspelet mellan stat och kommun i finansiellt hänseende.Utskottet noterar också att det såväl i motioner som frånnärmast berörda utskott uppenbarligen finns en bred uppslutningkring de nya formerna för statlig styrning och kontroll av denkommunala verksamheten.När det gäller frågan om den statliga revisionens roll utgårutskottet från att regeringen uppmärksammar på vilket sättutvecklingen mot ett ökat inslag av uppföljning och utvärderinghos de statliga sektorsorganen påverkar riksrevisionsverketsroll. revisorers roll i uppföljande ochutvärderande verksamhet är föremål för översyn iden av talmanskonferensen utsedda riksdagsutredningen. Inomramen för detta arbete kan utformningen av instruktionen kommaatt prövas.Utskottet avstyrker med vad som anförts motionerna Fi44 (v)yrkande 17, Fi47 (m,s) och Fi84 yrkande 11.Bilaga II:1 Försvarsdepartementets ansvarsområdeBidraget till kommunerna rörande totalförsvarets civila delPropositionenAv propositionen framgår att den inriktning som denkommunalekonomiska kommittén föreslagit för statensbidragsgivning till kommunerna i allt väsentligt också börtillämpas på försvarsdepartementets område. En avreglering bördärför genomföras i syfte att förbättra kommunernas möjligheteratt själva forma sin verksamhet inom den civila delen avtotalförsvaret enligt de förutsättningar som finns lokalt.Enligt propositionen bör de statsbidrag inomförsvarsdepartementets område som avser kommunernas fortlöpandeberedskapsverksamhet och som inte avser engångsåtgärderomfattas. Föredraganden gör dock den bedömningen att en sådanavreglering bör anstå tills vidare bl.a. mot bakgrund av att detreformarbete som pågår inom totalförsvarets civila del börbeaktas.MotionI motion Fö8 av m.fl. (kds) anförs att denlokala förankringen av beredskapsarbetet är mycket viktig.Motionärerna pekar på att det är kommunstyrelsensom på lokal nivå är högsta civila totalförsvarsmyndighet. Medtanke på detta viktiga ansvar bör därför det statsbidrag somutgår ligga utanför det generella statsbidragssystemet och istället vara specialdestinerat för civil beredskap.Utskottets bedömningFinansutskottet har berett försvarsutskottet tillfälle attyttra sig. har avstått från att yttra sig menöverlämnat ovan nämnda motion Fö8 yrkande 2 tillfinansutskottet.Utskottet anser -- i likhet med vad som förordas ipropositionen -- att en avreglering av de specialdestineradestatsbidragen inom försvarsdepartementets ansvarsområde böranstå tills vidare. Utskottet finner inte anledning att göranågot uttalande i frågan förrän regeringen tagit slutligställning i frågan och förslag förelagts riksdagen.Med hänvisning till det som ovan anförts avstyrker utskottetmotion Fö8 (kds) yrkande 2.Bilaga II:2 ansvarsområdeBidrag till barnomsorgPropositionenI propositionen föreslås att statsbidraget till barnomsorgslopas . För att säkerställa ett tillräckligtstöd till enskilda alternativ och skapa förutsättningar för attefterfrågan på barnomsorg utanför hemmet skall tillgodoseskrävs, enligt föredraganden, en utvidgad lagreglering avkommunernas ansvar på detta område. Regeringen har därför föravsikt att återkomma till medförslag om en utvidgad lagreglering samt ett förslag tillvårdnadsbidrag (s. 107 i propositionen).Som en konsekvens av slopandet av bidraget fr.o.m. år 1993föreslås att till Bidrag till barnomsorg /93 anvisa ett belopp som är 2 524 milj.kr. lägreän vad som föreslagits i proposition 1991/92:100 bilaga 6(SoU15, rskr.223).MotionI motion Fi80 av i (kds) anförs attfamiljepolitiken skall underlätta för föräldrar att själva väljaden vård och fostran som passar dem och barnen bäst. Någonlagreglering enbart för det som kallas barnomsorgär inte möjlig om det är rättvisa man avser att skapa.Socialutskottets yttrandeUtskottet har i sitt yttrande SoU6y inget att erinra motatt statsbidraget till barnomsorg slopas ochinordnas i ett generellt bidrag. Utskottet har heller ingenerinran mot att det anslag till Bidrag till barnomsorg förbudgetåret som tidigare fastställt minskas med denandel av beloppet som avser bidrag för verksamhet under år 1993.Det bör ankomma på finansutskottet att göra den närmarebedömningen av avräkningsbeloppet.När det gäller motion Fi80 (kds) hänvisar utskottet till vadsom anförs i regeringsförklaringen om familjepolitiken och tillsitt av godkända betänkande 1991/92:SoU15. Utskottetkonstaterar också att ett förslag till införande avvårdnadsbidrag aviseras med ettförslag till en utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet.Motionsyrkandet får därmed anses tillgodsett. Socialutskottetföreslår att motionen avslås.Utskottets bedömningFinansutskottet har ingen annan uppfattning än socialutskottetnär det gäller propositionens förslag att slopa statsbidragettill barnomsorg och inordna det i ett generelltstatsbidrag till kommunerna. Detsamma gäller frågan om enlagreglering av barnomsorgen som behandlas i motion Fi80 (kds).Utskottet har heller inget att erinra mot den av regeringenföreslagna medelsberäkningen.Utskottet tillstyrker således propositionens förslag ochavstyrker motion Fi80 (kds) yrkande 2.Bidrag till invandrar- och flyktingbarn i förskolanPropositionenI propositionen förordas att statsbidraget till invandrar- ochflyktingbarn i förskolan avvecklas och lyfts ini det generella bidraget.Socialutskottets yttrandeUtskottet har inget att erinra mot vad som föreslås ipropositionen på denna punkt.Utskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker, mot bakgrund av vadsocialutskottet anfört, att statsbidraget till invandrar- ochflyktingbarn i förskolan skall upphöra fr.o.m. år 1993.Bidrag till service och vårdPropositionenI propositionen föreslås att godkänner att bidragettill service och vård slopas . Som en konsekvensav detta föreslås till Bidrag till service och vårdför /93 anvisa ett belopp som är 1595 milj.kr.lägre än vad som föreslagits i proposition 1991/92:100 bilaga 6och som därefter anvisats av (SoU15, rskr.223).Det särskilda system med mellankommunal kostnadsutjämning sominfördes i samband med äldrereformen föreslås upphöra ianslutning till att det nya statsbidragssystemet träder i kraft.Det tillfälliga särskilda stimulansbidraget om totalt 5,5miljarder kronor föreslås bibehållas och utges enligt deprinciper som tidigare beslutat om.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet har inget att erinra mot propositionensförslag att slopa statsbidraget till service och vård fr.o.m. år1993. Utskottet har inte heller någon erinran mot att anslagettill Bidrag till service och vård minskas med den andel avbeloppet som avser bidrag för verksamheten under år 1993.Utskottet anser att det ankommer på finansutskottet att göra dennärmare bedömningen av avräkningsbeloppets storlek.Utskottets bedömningFinansutskottet har för sin del ingen annan uppfattning änsocialutskottet när det gället propositionens förslag attinordna statsbidraget till service och vård i ett generelltstatsbidragssystem till kommunerna. Utskottet har heller ingetatt erinra mot den av regeringen föreslagna medelsberäkningen.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag.Bidrag till färdtjänst, servicelinjer m.m.PropositionenI propositionen föreslås godkänna att statsbidragettill färdtjänst, servicelinjer m.m. slopas fr.o.m. år 1993.Bidraget infördes för att stimulera uppbyggnaden avkommunal färdtjänst.MotionI motion Fi86 av m.fl. (s) anförs att enkonsekvens av det förenklade statsbidragssystemet kan bli attskillnaderna i den kommunala servicen ökar, t.ex. vad gällerfärdtjänst och hemtjänst. Detta drabbar särskilt hårt människormed handikapp. I socialtjänstlagen krävs därför preciseringaroch kompletteringar som syftar till att göra servicen likvärdigöver landet och att den erbjuds på en sådan nivå att dentillgodoser de skiftande behov människor med olika handikapphar.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet har inget att erinra mot propositionensförslag om att slopa statsbidraget till färdtjänst,servicelinjer m.m. fr.o.m. år 1993.Utskottet konstaterar att handikapputredning i sittbetänkande lagt fram förslag till förbättringar i färdtjänsten.Regeringen planerar att förelägga en proposition medförslag på det handikappolitiska området . De frågorsom tas upp av motionären övervägs sålunda i ,varför något initiativ från sida inte behövs.Utskottet föreslår att motionen avstyrks.Utskottets bedömningFinansutskottet anser i likhet med socialutskottet attifrågavarande statsbidrag bör inordnas i det generella bidragettill kommunerna.Utskottet tillstyrker således propositionens förslag ochavstyrker motion Fi86 (s).Bidrag till bostadsanpassningPropositionenRegeringen föreslår i propositionen att godkänneratt statsbidraget till bostadsanpassning m.m. slopas fr.o.m. år1993.BostadsutskottetI sitt yttrande BoU7y uttalar bostadsutskottet attförslaget att avveckla statsbidraget till bostadsanpassning m.m.kan accepteras. Utskottet förutsätter dock att den av regeringenförordade regleringen av kommunernas skyldigheter att svara förbostadsanpassningen inte skall ge ett sämre stöd än vad somutgår i dag.Utskottets bedömningFinansutskottet har, när det gäller propositionens förslag attslopa statsbidraget till bostadsanpassning m.m. ,ingen annan uppfattning än den bostadsutskottet givit uttryckför. Med anledning av vad bostadsutskottet anfört vill utskottetunderstryka att en av tankegångarna bakom ett nyttstatsbidragssystem är att omprioriteringar kan göras på lokalnivå. Utskottet konstaterar att bostadsanpassningen därigenomkan ges minst samma stöd som för närvarande.Utskottet tillstyrker propositionens förslag.Bidrag till specialpedagogiska insatser för vissa förskolebarnPropositionenI propositionen föreslås att statsbidraget tillspecialpedagogiska insatser för vissa förskolebarn slopasfr.o.m. år 1993.SocialutskottetEnligt sitt yttrande SoU6y har socialutskottet inget atterinra mot propositionens förslag. Utskottet konstaterar attregeringen har för avsikt att låta samhällets stöd till dessabarn bli föremål för uppföljning i särskild ordning.Utskottets bedömningFinansutskottet delar socialutskottets bedömning att detaktuella bidraget kan inordnas i ett generelltstatsbidragssystem till kommunerna.Utskottet tillstyrker med det anförda propositionens förslag.Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.PropositionenEnligt kommitténs förslag skall den allmännasjukvårdsersättningen minskas med det belopp som motsvarar deekonomiska konsekvenserna av att skatteutjämningsavgifter ochavräkningsskatter avvecklas. Till bidraget skall föras despecialdestinerade bidrag som avvecklas. att den årliga automatiska ökningen av kostnaderna förskatteutjämningsbidragen som följer av att de beskattningsbarainkomsterna ökar, bör finansieras antingen genom att denallmänna sjukvårdsersättningen eller nivån på grundgarantierna iskatteutjämningssystemet minskas.I propositionen anförs att ett genomförande fullt ut avkommitténs förslag skulle leda till att ersättningarna tillvissa sjukvårdshuvudmän skulle understiga de ersättningar somunder föregående år lämnats till privata vårdgivare och somenligt nuvarande regler dras av från ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen. Därför föreslås attskatteutjämningsavgiften bibehålls ochavvecklas först . Vidare föreslås den tillfälligaindragningen som beslutade 1992 återförastill landstingen , vilket innebär en förstärkningmed 1 500 milj.kr. bör av samhällsekonomiska skälbidragen minskas med 2 300 milj.kr.Den sammanlagda utgiftsramen för vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen föreslås därmed för uppgå till6 995 milj.kr.I propositionen föreslås att till Bidrag till allmänsjukvård m.m. för /93 anvisar ett belopp som är975 milj.kr. lägre än vad som föreslogs i proposition1991/92:100 bilaga 6 och som anvisat (SoU15, rskr.233).I propositionen förordas också att till Bidrag tillsjukförsäkringen för /93 anvisar ett belopp somär 7 milj.kr. lägre än vad som föreslagits ibudgetpropositionen. Det hänger samman med att de föreslagnaförändringarna innebär en minskning av ifrågavarande bidrag med267 milj.kr. som anslaget ökas med 260 milj.kr. medhänsyn till utvecklingen av sjukpenningutgifterna.MotionernaI motion Fi72 av m.fl. (s) anförs att enligtSocialdemokraternas kommunalekonomiska alternativ skullelandstingen tilldelas mer än enligtregeringens alternativ. Detta ökade ekonomiska utrymme börkunna finansiera de relativt begränsade merkostnader som fallerpå landstingen för att förverkliga det program för "ont iryggen" som av medicinskteknologi (SBU) utarbetat. Därigenom skulle stora besparingarkunna göras.I motion Fi84 av m.fl. (s) avvisasförslaget att dra in resurser från landstingen fr.o.m.år 1993. En indragning är olämplig och skadar möjligheterna attge en god service. Den minskar möjligheterna att utföra vård ochomsorg på ett bra sätt.Yttranden från andra utskottSocialutskottet har inget att erinra mot förslaget ipropositionen om bidrag till vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen. Enligt utskottet får det ankomma påfinansutskottet att göra den närmare bedömningen avavräkningsbeloppet från anslaget Bidrag till allmän sjukvårdm.m.Socialutskottet avstyrker motion Fi72 (s) med hänvisning tillsin inställning till nödvändigheten att i enlighet medpropositionens förslag av statsfinansiella skäl minska anslagettill landstingen med för år 1993.När det gäller förslaget till anslag till Bidrag tillsjukförsäkringen har socialförsäkringsutskottet i sittyttrande SfU3y anfört att de förändringar som föreslås ibilaga II:2 har direkt samband med regeringens förslag rörandeden kommunala ekonomin och bör behandlas av finansutskottet idet sammanhanget.Utskottets bedömningUtskottet har ingen annan uppfattning än socialutskottet närdet gäller bidrag till vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen. Utskottet har heller inget att erinra motden av regeringen föreslagna medelsberäkningen till Bidrag tillallmän sjukvård m.m. eller mot den av regeringen föreslagnamedelsberäkningen till Bidrag till sjukförsäkringen.Utskottet har tidigare ställt sig bakom propositionens förslagnär det gäller indragningen av frånkommunsektorn och avstyrkt det socialdemokratiska alternativetav statsfinansiella skäl. Att öka landstingens ekonomiskautrymme på det sätt som motionerna Fi72 och Fi84 förordaravstyrks följaktligen av utskottet.Utskottet tillstyrker således propositionens förslag på dessapunkter och avstyrker motionerna Fi72 (s) och Fi84 (s) i härberörda delar.Driftkostnader för beredskapslagring m.m.PropositionenI proposition 1991/92:102 om totalförsvarets utveckling anförsatt de förslag som där redovisas om sjukvårdshuvudmännensöverlagring av viktigare importberoende sjukvårdsartiklar medföratt staten ger riktade bidrag till sjukvårdshuvudmännenmotsvarande kapitalkostnaderna för investeringen i utökadelagervolymer, medan sjukvårdshuvudmännen skall svara för driftoch administration. Frågan om ett särskilt statligt bidrag fördrifts- och administrationskostnader under en övergångsperiodavser regeringen pröva i samband med att ställning tas tillkommunalekonomiska kommitténs förslag (SOU 1991:98).I den kommunalekonomiska propositionen föreslås nu att tillDriftkostnader för beredskapslagring m.m. skall anvisas ettbelopp som är 3,5 milj.kr. lägre än vad som föreslagits iproposition 1991/92:102.Utskottets bedömningPropositionens förslag i denna del har inte tagits upp i någonmotion eller i något yttrande. har inget atterinra mot den förändrade medelsberäkning som gjorts ochtillstyrker förslaget.BeredskapsplanläggningPropositionenI propositionen föreslås att bidraget tillberedskapsplanläggning inordnas i det generella statsbidragettill kommunerna.SocialutskottetSocialutskottet har inget att erinra mot förslaget att slopadet statsbidrag som utgör ersättning till sjukvårdshuvudmännenför planläggning under fred vad avser hälso- och sjukvård ikrig.Utskottets bedömningFinansutskottet har samma uppfattning som socialutskottet ochtillstyrker således att bidraget till beredskapsplanläggningslopas.Bilaga II:3 ansvarsområdeBidragen till drift och underhåll av statskommunvägar ochbyggande av länstrafikanläggningarPropositionenFörslaget i propositionen om att införa ett generelltstatsbidrag till kommunerna berör två av anslagen inomkommunikationsdepartementets område. Som skäl för förslagen påtrafikområdet framhålls i propositionen att det blirän viktigare att investeringarna i vägnätet bygger på enhelhetssyn. Ansvaret för väghållningen bör därvid avgränsas såatt statens uppgift renodlas till att svara för det övergripandevägnätet som är av nationell och regional betydelse. Det övrigavägnätet bör därmed enligt propositionen i större utsträckningän vara en angelägenhet.Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att det särskildastatsbidraget till drift och underhåll av statskommunvägarupphör. I propositionen förordas vidare en begränsning avstatsbidraget till byggande av länstrafikanläggningar.Begränsningen innebär att den del av bidraget som avser bidragtill byggande av statskommunvägar, bidrag till byggande avcykelleder samt delar av bidraget tillkollektivtrafikinvesteringar avvecklas. Anslaget till byggandeav länstrafikanläggningar för nästa budgetår kan därmedreduceras med 112 milj.kr. I det reducerade beloppet harbeaktats kvarstående statliga åtaganden på 131 milj.kr. somredan avsatts för olika projekt för verksamhetsåret 1993.Ansvaret för riksfärdtjänsten behandlas också i propositionen.Det framgår att denna fråga bereds inomregeringskansliet. I propositionen framhålls att det ärnaturligt att medel för detta ändamål förs över till detgenerella statsbidragssystemet om ansvaret för riksfärdtjänstenförs över till kommunerna.MotionI motion Fi53 av m.fl. (s) tas frågan omhuvudmannaskapet för riksfärdtjänsten upp. I motionen angesatt riksfärdtjänsten bör ses som en del i en störretrafikpolitisk satsning, vars syfte är att göra det möjligt förpersoner med funktionshinder att kunna resa på samma villkor somalla andra medborgare. Enligt motionärerna är det därför av storbetydelse att resurserna för riksfärdtjänsten finns samlade hosen central myndighet så att de funktionshindrades resor inteskall vara beroende av enskilda kommuners ekonomi. I motionenframhålls vikten av att minst oförändrad standard garanterasfortsättningsvis för riksfärdtjänsten.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet framhåller i sitt yttrande TU3y att det ärav stor vikt att det politiska och ekonomiska ansvaret förtrafiksystemet renodlas. Ansvaret för den löpande planeringenoch förvaltningen av trafikens infrastruktur bör därvid så långtsom möjligt decentraliseras och delegeras. Trafikutskottetbiträder propositionens förslag om att det särskildastatsbidraget till drift och underhåll av statskommunala vägaroch delar av statsbidraget till byggande avlänstrafikanläggningar bör upphöra ochinordnas i det generella bidragssystemet till kommunerna.Trafikutskottet anför vidare att den 7 maj 1992beslutade att anvisa 835,7 milj.kr. under anslaget Bidrag tilldrift och underhåll av statskommunvägar och 1 037,4 milj.kr.under anslaget Byggande av länstrafikanläggningar för budgetåret1992/93 (proposition 1991/92:100 bilaga 7, TU15, rskr.