bet · GF01NU20 · 1992-04-21 00:00:00 — som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvecklings- och investeringsbanken [bör]börsintroduceras och ges genomgående professionell ledning ochstyrelse.1991/92:N261 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett regionalt projekt för kapital och styrelsekompetens inorra /92:N264 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingsfondernas roll som finansiellaorgan.1991/92:N265 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att det treårigabranschprogrammet för verkstadsteknik får fullföljas.1991/92:N268 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ett åtgärdsprogram för uppfinnarei enlighet med vad som i motionen anförts.1991/92:N269 av Hans Nyhage m.fl. (m, s, fp, c, kds) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anpassning till EG:s regelsystem för tekoimport,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en anpassning till EG:s system för u-landstullfrihet.3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svensk harmonisering till EG vad gällerdumpningsåtgärder på tekoområdet.1991/92:N270 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen1. hos regeringen begär förslag om hur ekologiskt anpassadtillväxt skall främjas enligt vad som anförts i motionen,2. hos regeringen begär förslag om hur medel frånmiljöavgifterna kan fonderas för nya arbetstillfällen enligt vadsom anförts i motionen,4. hos regeringen begär förslag om program om miljöteknik,innefattande arbetsmiljöteknik, enligt vad som anförts imotionen,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya uppfinningar,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagen,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kooperativt företagande,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underleverantörerna,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskkapitalförsörjningen,11. hos regeringen begär förslag om att utveckla nätverk försmåföretagen enligt vad som anförts i motionen,15. till för /93 anslår påkonto A 1. , vilket är . mindre änvad regeringen föreslagit,16. till för /93 anslår påkonto A 3. , vilket är . mindre änvad regeringen föreslagit,17. till Åtgärder för att främja industridesign för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringen föreslagiteller således ,19. till Småföretagsutveckling för /93 anslår72406000 kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således236000000 kr.,20. till Teknisk forskning och utveckling för budgetåret1992/93 anslår . utöver vad regeringenföreslagit eller således ,21. till industriell utveckling m.m. inomverkstadsteknikområdet för /93 anslår50000000 kr.1991/92:N273 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en ökad riskkapitalförsörjning.1991/92:N275 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tvärsektoriell samverkan förregional utveckling med speciell inriktning på Västsverige.1991/92:N280 av och (båda c)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av rutiner för rötning,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggande av ett beredningsverk,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsinsatser för en svensk linodling.1991/92:N281 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts angåendeProteko.1991/92:N282 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om projektkapitalfonder.1991/92:A261 av och (båda nyd)såvitt gäller yrkandet (5) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen avden allmänna näringspolitiken.1991/92:A414 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (1) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lokala kooperativautvecklingscentra.1991/92:A435 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet(6) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingsfondernas betydelse för stöd tillkvinnor i glesbygd.1991/92:A805 av och (båda c)såvitt gäller yrkandet (12) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutvecklingsfondernas stöd till kvinnors företagande. Näringspolitikens inriktningRegeringen redovisar inledningsvis i näringsdepartementetsbilaga till budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 13 s.11--25) sin syn på näringspolitikens allmänna inriktning.Näringspolitiken skall, anförs det, inriktas på att geförutsättningar för ett starkt näringsliv som ger högsysselsättning och resurser för välfärdsutveckling i helalandet. Detta tillgodoses bäst i ett ekonomiskt system sombygger på marknadsekonomins principer och som präglas av socialtansvar, god resurshushållning och god miljö. Ett näringsliv somär grundat på fri företagsamhet, sund konkurrens och enskildaägandeformer ger, enligt regeringens synsätt, de bästaförutsättningarna för fortsatta ekonomiska framsteg.Enligt regeringen måste näringspolitiken inriktas på attfrämja utveckling av ny teknik, framväxt av nya företag, ökaddifferentiering och mer decentraliserat beslutsfattande. Vidaremåste näringspolitiken vara så utformad att den står i harmonimed målet om en god miljö och beaktar behovet av balans mellanolika regioner i landet. Politiken skall ange ramar förnäringsverksamheten, inom vilka företagen fritt bör få bedrivasin verksamhet. Detaljstyrning och byråkrati måste bort.Dessutom behövs, anförs det, fasta spelregler så attnäringslivet ges långsiktigt stabila planeringsförutsättningar.Ett starkt näringsliv förutsätter både stora och små företag,framhålls det i propositionen. De små och medelstora företagenär dock av särskild betydelse för näringslivets förnyelse ochlångsiktiga tillväxt. Regeringens politik syftar därför till attfrämja framväxten av fler småföretag.Det erinras om att behovet av ökad tillväxt och förnyelsebetonades starkt i regeringsförklaringen (RD 1991/92:6).Statsmakternas uppgift är att skapa goda allmänna betingelserför långsiktig ekonomisk tillväxt. Näringspolitikens viktigasteuppgift är därvid att skapa ett gott klimat för företagsamheteni så att utvecklings- och tillväxtkraften i svenskekonomi kan återvinnas, sägs det i propositionen. Den nya synenpå näringspolitiken präglas av regeringens starka tro påenskilda individers och företags kreativa förmåga, heter detvidare.Regeringens näringspolitik koncentreras till följande femhuvudområden:småföretagspolitiken,privatisering av statligt ägda företag,konkurrenspolitiken,forskning och utveckling,energipolitiken.Vad gäller småföretagspolitiken hänvisas till det program fören ny småföretagspolitik som regeringen lade fram (prop. 1991/92:51) och som senare anslöt sig till(bet. 1991/92:NU14). Programmet hade följande huvudsakligainnehåll:förbättring av rättssäkerheten, bl.a. genom att äganderättenoch näringsfriheten skrivs in i grundlagen,skapande av en effektiv konkurrens inom privat och offentligverksamhet,sänkning av skattetrycket,skapande av en effektiv riskkapitalmarknad för småföretag,översyn av arbetsrätten, varvid småföretagens intressensärskilt skall beaktas,förenkling och, om möjligt, slopande av lagar och andra reglerpå olika områden,underlättande av nyetablering och Europakontakter.Enligt regeringen skall näringspolitiken ges en mer generellprägel. Det är de enskilda initiativen, det fria företagandetoch det spridda personliga ägandet och sparandet som kan läggagrunden för en ny utvecklingskraft. Riktade insatser blir därmedmindre motiverade, varför olika branschstöd till industrinföreslås bli avvecklade.De tre oppositionspartierna redovisar i parti- ochkommittémotioner sina uppfattningar om näringspolitikensinriktning.I Socialdemokraternas kommittémotion 1991/92:N240 konstaterasatt befinner sig i ett läge medinternationell lågkonjunktur som slår hårt mot landet samtidigtsom den ekonomiska tillväxten har upphört. Det är därförviktigt, anförs det, att ta till vara utvecklingskraften hossmåföretagen och stimulera tillkomsten av nya sådana företag.Möjligheterna att uppnå detta kan, anser motionärerna, bäståstadkommas genom en fortsatt utveckling och fördjupning av densmåföretagspolitik som Socialdemokraterna har stått för.Regeringens politik innebär, enligt motionärerna, att tidigareriktade insatser för att utveckla småföretagen nu ersätts avs.k. generella stimulanser där framför allt skattepolitiken sessom ett huvudinslag. Oavsett hur effekterna av detta bedöms kandock förutses, sägs det i motionen, att det kommer att uppståett vakuum innan de nya åtgärderna får genomslag. Detta angesvara en stor nackdel i ett läge där all handlingskraft börutnyttjas för att ekonomin på nytt skall kunna vändas tilltillväxt.Det som regeringen hävdar är en kraftfull omläggning avpolitiken -- avskaffande av selektiva branschprogram ochövergång till generella stimulansåtgärder -- är i själva verketett slag i luften, sägs det vidare i motionen. haderedan, på den socialdemokratiska regeringens förslag, beslutatom att de återstående branschprogrammen för träindustrin ochtekoindustrin skulle läggas ned. Regeringens insats består i attnedläggningen av det förstnämnda programmet tidigareläggs ettår, påpekar motionärerna.Som kontrast till regeringens politik ställs i motionenSocialdemokraternas synsätt. Enligt detta skall ett avpolitikens huvudinslag vara att åstadkomma en utveckling avnäringslivet så att full sysselsättning och en ekonomisktillväxt erhålls som kan ligga till grund för den socialavälfärdspolitiken. Detta uppnås främst genom den ekonomiskapolitiken och näringspolitiken, men också genom insatser somdirekt riktar sig till småföretagen eller till företag i vissaregioner. Småföretagen stimuleras främst, sägs det i motionen,genom att utvecklingshinder undanröjs, varvid brist på kompetensoch kapital anges vara de största hindren.Ny demokrati ansluter sig i partimotionen 1991/92:A261 ihuvudsak till de riktlinjer för näringspolitiken som regeringenhar presenterat i regeringsförklaringen och i det här aktuellaavsnittet i budgetpropositionen.Det är en grundläggande uppfattning för såväl Ny demokrati somde borgerliga regeringspartierna att det är näringslivet ochdess produktion, främst exporten, som utgör grunden tillmedborgarnas välfärd, sägs det i motionen. Den systemförändringsom den nya regeringen driver med kraft innebär, enligtmotionärerna, att klart positiva möjligheter skapas förnäringslivet. Regeringen har en insikt om att det bara är genomatt företagen och nyföretagandet stimuleras som välfärden kanvidmakthållas och utvecklas.Enligt motionärerna är dock en del av regeringens framlagdaförslag otillfredsställande eller alltför långsiktiga. Dettagäller speciellt åtgärder som är riktade till småföretagen.En bra näringspolitik måste enligt vad som sägs iVänsterpartiets partimotion 1991/92:N270 bidra till att följandemål uppfylls:utveckling i hela landet,främjande av en ekologiskt tillfredsställande produktion,förnyelse av olika näringar,tillskapande av arbetsmöjligheter för både män och kvinnoroch för både låg- och högutbildade personer.I sin iver att främja svensk tillväxt, heter det i motionen,glömmer regeringen i stor utsträckning bort att det inte går atttala om tillväxt utan att påpeka att den måste varaekologiskt anpassad. Vid forskning för att ta fram nya produktermåste frågor om energiåtgång, vilka råvaror som ingår och vilkamaterial som används finnas med som självklara delar. Råvaru-och materialbalanser måste upprättas och livscykel- ochkvittblivningsspecifikationer göras, sägs det i motionen. Alltmåste mynna ut i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar av de varor som avses bliproducerade.Företagen bör, enligt motionärerna, beakta miljöaspekter påett annat sätt än vad som sker. Både för företagen och förden enskilde handlar det om en kamp mot resursslöseri ochsökande efter förnyelsebara alternativ. är sågott som all produktion linjär. Utsläppen från industrin ärfortfarande ett stort problem, anförs det. Eftersom utsläppendast bör tillåtas upp till den belastningsgräns som olikaekosystem kan tåla måste driftsnedläggningar av sådanaverksamheter som inte klarar miljökraven accepteras.Motionärerna föreslår, mot den angivna bakgrunden, attregeringen skall anmodas att lägga fram konkreta förslag tillhur en ekologiskt anpassad tillväxt skall främjas. Vidareföreslås att en del av de medel som miljöavgifterna genererarskall fonderas, i syfte att nya arbetstillfällen skall kunnaskapas som ersättning för dem som faller bort i företag som intekan uppfylla de uppställda miljökraven.I motionen sägs också att näringspolitiken i huvudsak börinriktas på att nyetablering och utveckling av små ochmedelstora företag skall främjas. Etableringen av nya företag ären viktig del av det marknadsekonomiska systemet, anförs det.Det är inom småföretagen som ökningen av sysselsättningen främstsker.Utskottets inställning till hur näringspolitiken bör inriktasoch utformas tar sin utgångspunkt i grundsynen attmarknadsekonomi är det enda ekonomiska system som kan åstadkommatillväxt, meningsfulla arbeten och resurser förvälståndsutveckling i hela landet. Näringspolitiken skall,enligt utskottets mening, inriktas på att ange de ramar inomvilka företagen fritt skall få verka. Det är därvid av avgörandebetydelse att näringslivet ges långsiktigt fastaplaneringsförutsättningar och att detaljstyrning ochbyråkratiska inslag avskaffas.Från denna utgångspunkt delar utskottet den syn pånäringspolitikens inriktning som regeringen redovisar ibudgetpropositionen. Det är angeläget att den ekonomiskastagnationen i bryts och att återupprättas somen tillväxt- och företagarnation med en stark och växandeekonomi. För att åstadkomma detta krävs en klar och entydigomläggning av kursen i den ekonomiska politiken. Det ärskaparkraften, de enskilda initiativen, det fria företagandetoch det spridda personliga ägandet och sparandet som ger nyutvecklingskraft.Näringspolitiken måste -- som också sägs i propositionen --utformas så att den står i harmoni med målet om en god miljö. Iregeringsförklaringen angavs omsorgen om miljön som en avregeringens fyra huvuduppgifter. Den farhåga som kommer tilluttryck i motion 1991/92:N270 (v) för att regeringen skulle varaså tillväxtinriktad att den bortser från ekologiska hänsyn,anser utskottet vara helt grundlös. Utskottet ser ingenmotsättning mellan ekonomisk tillväxt och god miljö. Snarare ärdet så att ekonomisk tillväxt är en nödvändig grund för attmiljön skall kunna förbättras, som en god miljö är enförutsättning för en gynnsam ekonomisk utveckling och uthålligtillväxt.Näringspolitiken bör koncentreras till de fem huvudområden somanges i propositionen, dvs. småföretagspolitiken,privatiseringen av statliga företag, konkurrenspolitiken,forskning och utveckling samt energipolitiken. Som anfördes iregeringsförklaringen är det av största vikt för Sverigesekonomiska utveckling att små- ochnyföretagandet får en renässans. Som tidigare nämnts laderegeringen fram ett samlat program för en nysmåföretagspolitik, som senare ställde sig bakom. Denkritik mot den nu förda näringspolitiken som framförs i de trehär aktuella motionerna anser utskottet vara helt obefogad.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu berördamotionsyrkanden.Teknisk utveckling m.m.Teknisk forskning och utvecklingUtskottet behandlar inledningsvis i detta avsnitt ett antalmotioner om stöd till uppfinnare och innovatörer samt insatserför ökad vidareförädling i skogsindustrin. Anslaget till tekniskforskning och utveckling tas därefter upp till behandling.Stöd till uppfinnare och innovatörerI detta avsnitt behandlas åtta motioner, varav fyra berörfrågan om stöd till uppfinnare och innovatörer mer generellt,medan de övriga fyra är inriktade på särskilda regionalaprojekt.Behovet av stöd till uppfinnare och innovatörer tas alltsåupp i fyra motioner. Olika förslag för hur statsmakterna skallkunna främja framtagandet av fler uppfinningar och derasetablering på marknaden läggs fram.Om den industriella förnyelsen skall kunna fortskrida är detav avgörande betydelse, sägs det i motion 1991/92:N268 (c), attnya idéer och uppfinningar kommer fram. Det erfordras bådestatliga och privata åtgärder. Enligt motionärerna börregeringen anmodas att utarbeta ett åtgärdsprogram med följandeinriktning:underlättande av avsättningar till särskilt uppfinnarkonto,sänkning av skatten på royaltyintäkter,förändring av befintligt stödsystem mot ökat inslag av direktabidrag och minskat inslag av återbetalningspliktiga lån,skapande av sådana strukturer som främjar en marknadsmässigrelation mellan uppfinnare och företag, men med statligmedverkan,satsning på utbildning.Ett problem i jämfört med övriga framståendeindustriländer är, anförs det i motion 1991/92:N246 (kds), atten alltför liten del av de högteknologiskagrundforskningsresultaten blir föremål för exploatering påmarknaden. Regeringen borde anmodas att låta göra enkartläggning av de problem som hindrar en effektiv exploateringav svensk forskning. Därvid borde bl.a. följande områdenuppmärksammas: informationsöverföring och samverkan mellanforskningsinstitutioner och industrin/marknaden,management-kompetens, kapitaltillgångar i projektetstillväxtfas, patent och produktskydd samt ekonomiska incitamentför forskare. Regeringen bör också, enligt motionärernas mening,anmodas att, mot bakgrund av den genomförda kartläggningen,lämna förslag till erforderliga åtgärder senast i samband medden planerade forskningspolitiska propositionen.Ingen av de olika stödformer som står till budsför företagare och uppfinnare har som syfte att underlättauppfinningarnas marknadsexponering, sägs det i motion1991/92:N224 (nyd). Ett sätt att råda bot på detta kan enligtmotionärerna vara att inrätta en produktjury, antingen inärings- och teknikutvecklingsverkets () eller inäringslivets regi. Regeringen borde pröva förutsättningarna fördetta. Regeringen bör också anmodas att låta utredamöjligheterna att inrätta en s.k. innovationstimme iTV-sändningarna, anför motionärerna. Vid en sådaninnovationstimme skulle olika uppfinningar kunna presenteras.I motion 1991/92:N270 (v) uttalas uppmaningen: Glöm inte U:eti FoU! Det investeras i tiotals miljarderkronor i forskning, medan betydligt mindre summor satsas påutvecklingsdelen, anför motionärerna. Av tillverkningen iSverige svarar högteknologiska produkter för en allt mindre deljämfört med förhållandet i de övriga västliga industriländerna.Regeringen måste tillse att bättre förutsättningar skapas förutveckling av uppfinningar i , kräver motionärerna.Det statliga stödet till uppfinnare och innovatörerfinansieras via anslaget () till teknisk forskning ochutveckling. Stödet utgår i huvudsak från Program 3, Nyaprodukter, men visst stöd lämnas också från Program 2, Nyteknik. Enligt regleringsbrevet för innevarande budgetår harinom ramen för dessa båda program minst 50 milj.kr. beräknatsför projekt hos enskilda uppfinnare och fåmansbolag. 1990/91:NU35) ställde sig bakom förslag frånregeringen (prop. 1990/91:87) om ett förändratfinansieringssystem för stöd till produktutveckling. gesstöd till förstudier och idéprojekt i form av bidrag, stöd tillinledande produktutveckling i form av villkorslån och stöd tillavslutande produktutveckling i form av garantier.Från anslaget till teknisk forskning och utvecklingfinansieras också statens stöd till . Denna förening har till syfte att främjauppfinnandets utveckling och nyttiggörande och att därvid stärkauppfinnarnas situation inom näringsliv och samhälle samt attstimulera förnyelse- och välståndsutvecklingen i . Förinnevarande budgetår uppgår statens stöd tillUppfinnareföreningen till 5,5 milj.kr. Av dessa medel avser 2,1milj.kr. föreningens basverksamhet och 3,4 milj.kr. finansieringav föreningens aktiviteter genom lokala rådgivare.Med hänvisning till det ansträngda statsfinansiella lägetföreslås i budgetpropositionen besparingar om ca 70 milj.kr. påanslaget till teknisk forskning och utveckling (se vidare underavsnittet om anslaget, s. 24--27). Enligt uppgift avsesbesparingarna fördela sig med ungefär hälften vardera på de tvåprogrammen Ny teknik och Nya produkter. Regeringen anger ipropositionen att produktutvecklingsstödet bör koncentreras tillvissa prioriterade områden -- informationsteknik, bioteknik ochbiomedicinsk teknik samt miljöteknik. Enligt vad utskottet harerfarit innebär de föreslagna nedskärningarna att detrådgivningsstöd till enskilda uppfinnare som hartillhandahållit helt kommer att upphöra. Vidare kommerproduktutvecklingsstödet att skäras ned för de uppfinnare sominte bedriver aktiviteter inom de prioriterade områdena.Regeringen aviserar att statens stöd till kommer att utgå med 5,7 milj.kr. Detta är baserat på att föreningen skall kunna bedrivasin verksamhet på oförändrad nivå.I proposition 1991/92:51 om en ny småföretagspolitik ochproposition 1991/92:60 om skattepolitik för tillväxt uttaladeregeringen att det är av stor vikt att möjligheterna atttillskapa nya skattestimulanser för teknik- ochinnovationsföretag blir belysta och att ett arbete med dennainriktning skulle påbörjas. har ifebruari 1992 till regeringen () överlämnaten rapport med förslag till införande av skattestimulanser medsyfte att riskkapitalförsörjningen för nya kunskaps- ochteknikintensiva företag skall underlättas. Innebörden avförslaget redovisas mer ingående i det följande (s. 39). Inomfinansdepartementet bereds frågor omföretagsbeskattningen, bl.a. mot bakgrund av förslag som harlagts fram i betänkandet (SOU 1991:100) Neutralföretagsbeskattning av utredningen om beskattning av inkomsterhos enskilda näringsidkare och handelsbolag. I detta sammanhang kan enligt uppgiftfrågan om skattestimulanser för teknik- och innovationsföretagkomma att övervägas.Det statliga stödet till produktutveckling -- i första handgenom fonden för industriellt utvecklingsarbete, Industrifonden-- är föremål för en översyn. Efter beslut av regeringentillkallades i detta syfte en särskild utredare(1992:03), docent . I utredningsuppdraget (dir.1992:34) ingår att överväga dels behovet av Industrifondensverksamhet, dels med vilka resurser och i vilka formerverksamheten kan bedrivas samt att se över det stödtill produktutveckling i enskilda företag som handhas avNUTEK och de regionala utvecklingsfonderna. Arbetet skallredovisas senast den 15 augusti 1992.Utskottet delar de bedömningar som görs i bl.a. motionerna1991/92:N268 (c) och 1991/92:N246 (kds) om att det är ytterstväsentligt för den industriella förnyelsen och för utvecklingenatt uppfinningar kommer fram och att de kan bli kommersielltexploaterade. Det är ofta nystartade eller små företag somsvarar för uppfinningar och innovationer. Den stora viktregeringen lägger vid att det skapas goda betingelser försmåföretagen överensstämmer helt med utskottets synsätt.I enlighet med vad utskottet har anfört i det föregående omnäringspolitikens allmänna inriktning bör småföretagensutveckling och nyföretagandet främjas främst genom generellainsatser. Detta bör också gälla för uppfinnare och innovatörer.Den typ av generella insatser som är av särskilt intresse förden här aktuella kategorin av företagare är olika åtgärder påskatteområdet. Utskottet noterar med tillfredsställelse detarbete som pågår på detta område inom . Ettannat område som har stor betydelse för omfattningen avuppfinningar och innovationer är den politik som bedrivs påforskningsområdet.