bet · GF01JoU18 · 1992-05-14 00:00:00 — I motion Jo647 (fp) yrkande 1 framhållsatt ett system med miljöavgifter och andra former av ekonomiskastyrmedel motiverar införandet av miljörevisorer i företagen.Revisorerna bör utses av aktieägarna och får därmed som naturliguppgift att bevaka att företagsledningen väljer det med hänsyntill de ekonomiska styrmedlen mest kostnadseffektiva sättet attdriva verksamheten.Utskottets övervägandenSverige har arbetat med att minskamiljöfarliga utsläpp. Successivt har allt hårdare miljökravställts på nationell produktion och konsumtion. Integrationen avvärldsekonomin och miljöproblemens karaktär innebär, somutskottet redovisat ovan, att flera miljömål och medel imiljöpolitiken bäst utformas i samarbete med andra länder. Ökadinternationell samordning av åtgärder är nödvändig för att finnakostnadseffektiva lösningar på miljöproblemen och även för attundvika konkurrenssnedvridningar inom internationelltkonkurrensutsatta näringar. En viktig uppgift i svenskmiljöpolitik är därför att aktivt söka samarbete med andraländer om en generellt hög skyddsnivå för miljön vad gällersåväl farliga ämnen i produkter som direkta utsläpp frånproduktionen. I samband med det miljöpolitiska beslutet våren1991 konstaterades bl.a. att den västeuropeiska integrationenskapar nya möjligheter för ett intensifierat miljösamarbete.Inom ramen för skall verka för skärptamiljöregler, stärkande av det miljöpolitiska samarbetet,deltagande i gemensam forskning m.m. och samordning avsamarbetet med Öst- och . Enligt utskottets meningföreligger en betydande samstämmighet mellan den av riksdag ochregering eftersträvade ambitionsnivån i dessa frågor och dekrav som förs fram i motion Jo645 yrkande 17. Motionsyrkandettorde kunna tillgodoses utan någon särskild åtgärd frånriksdagens sida.I april 1991 fick arbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att isamråd med och kemikalieinspektionen kartläggaförutsättningarna för en ökad samverkan i den regionala ochlokala tillsynen av arbetsmiljö och yttre miljö. Syftet var attförbättra och effektivisera den offentliga tillsynen. Uppdragethar redovisats /92. Enligt vad utskotteterfarit pågår nu ett arbete inom med attutforma ett försöksprojekt inom några län med fördjupadsamverkan mellan berörda regionala myndigheter. Ytterligareöverväganden i denna fråga ligger även inom ramen förmiljöskyddskommitténs fortsatta arbete (se SOU 1991:4).Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet av denfortsatta beredningen när det gäller samverkan på detta områdeoch föreslår att motion Jo646 yrkande 3 lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd. I detta sammanhang kan också nämnasatt berörda myndigheter på central nivå samverkarkring dessa frågor och att detta arbete bör kunna fortsätta ochutvecklas.Med anledning av de i motion Jo686 framförda kraven när detgäller s.k. ren produktion och särskild miljöansvarig inomföretagen vill utskottet anföra följande. I beslut ommiljöpolitiken behandlades en rad åtgärder som syftartill att stärka kemikaliekontrollen och avveckla användningen avvissa varor och produkter som är särskilt negativa från hälso-och miljösynpunkt. Vidare kan nämnas att miljöskyddskommittén isitt fortsatta arbete har att överväga en skärpt tillämpning avtillåtlighetsreglerna för miljöstörande verksamhet. Miljökravenskall ges ökad tyngd i förhållande till andra intressen. Enligtvad utskottet erfarit är dessa frågor även föremål för beredninginom . Förslag om åtgärder på detta områdekommer enligt uppgift att redovisas till under hösten1992. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inteanledning att nu föreslå någon åtgärd i anledning avmotion Jo686 yrkandena 3 och 8. Motionen avstyrks således iberörda delar.Beträffande införandet av miljörevisorer inom företagen villutskottet framhålla att det primära ansvaret för attverksamheten bedrivs inom ramen för miljöskyddslagstiftningensregler vilar på företagen och huvudmännen för verksamheten.Egenkontrollen är basen för myndigheternas tillsyn och kontroll.Den som har tillstånd enligt miljöskyddslagen är sedan den 1juli 1989 skyldig att avge en miljörapport tilltillsynsmyndigheten. I rapporten skall redovisas bl.a. vilkamiljöskyddsåtgärder som har vidtagits och resultaten av dessa.Många företag har dessutom frivilligt inlett verksamhet medintern miljörevision som ett viktigt led i egenkontrollen ochsom grund för miljörapporterna. I detta sammanhang bör ävenuppmärksammas att regeringen föreslagit vissa ändringari miljöskyddslagen (prop. 1991/92:137). Förslagen innebär bl.a.att alla som bedriver miljöfarlig verksamhet skall avge enmiljörapport om verksamheten finns angiven som tillståndspliktigi bilagan till miljöskyddsförordningen. Vidare föreslås attregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårföreskriva att uppgiftsskyldigheten i en miljörapport ocksåskall avse sådana utsläpp till omgivningen som inte regleras avvillkor i tillståndsbeslutet. Förslaget bereds avriksdagen. Mot bakgrund av det anförda konstaterar utskottet atten ökad miljöhänsyn vid tillämpningen av miljöskyddslagen och enförstärkt tillsynsorganisation kombinerad med en utökadrapporteringsskyldighet bör säkerställa det förebyggandemiljöskyddsarbetet på ett tillfredsställande sätt. Samtidigthyser utskottet en viss förståelse för de synpunkter somredovisats i ifrågavarande motioner när det gäller möjligheternaatt införa ett system med s.k. miljörevisorer. Enligt vadutskottet erfarit bereds frågan om ytterligare förstärkningar avmiljöskyddsarbetet i företagen inom . Utskottetanser det lämpligt att avvakta resultatet av det fortsattaarbetet på detta område och föreslår att motionerna N270 yrkande3, Jo608 yrkande 1 och Jo647 yrkande 1 lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.Regionala och kommunala myndigheters miljöskyddsarbeteMotionernaEnligt motion Jo612 (s) måste den kommunalaöversiktsplaneringen förändras så att den bättre tillgodosernaturvårds- och miljömål. Bl.a. ägnar kommunerna integodstransporterna någon uppmärksamhet eller planering trots attde står för en växande andel av miljöpåverkan. Dessa transporterstår ofta för mer än hälften av de cancerogena utsläppen ochnära hälften av kväveoxidutsläppen. Kommunerna måste börjaarbeta även med godstransporter i sin planering (yrkande 17).Många miljöproblem är av regional karaktär och kräver insatserfrån länsstyrelsernas sida. genomförda regionalamiljöanalyser visade sig vara en framgångsrik arbetsmetod ochblev en viktig injektion för miljöarbetet. Enligt motionärernaär det angeläget att fortsätta detta arbete. Länsstyrelserna bördärför ges i uppdrag att sammanställa regionala miljöanalysersom ett led i arbetet med bl.a. aktionsplanen MILJÖ 93 samtresultatuppföljningen och de fördjupadeanslagsframställningarna inom miljöområdet (yrkande 19). Imotion Jo646 (v) konstateras att de i budgetpropositionenaviserade indragningarna från kommunerna kommer att göra detsvårt för dessa att bedriva en tillräckligt omfattandemiljöskyddsverksamhet. Undersökningar visar att det behövs enutökning av miljötillsynen, och regeringen bör därför redovisaen analys av den fortsatta kommunala miljöskyddsverksamheten(yrkande 7). Vidare framhålls i motionen att kommunala försökmed aktiv och förbättrad miljöinformation till konsumenternamåste uppmuntras (yrkande9). Enligt motion Jo649 (s) finns detstora brister i miljöskyddsarbetet. Dessa orsakas bl.a. avbristande samordning. Det gäller att skapa förutsättningar förett utvidgat samarbete mellan olika myndigheter, fackligaorganisationer och miljöorganisationer. Vidare konstateras attdet inte räcker med lagar och förordningar utan att det ocksåbehövs resurser på alla nivåer. I motion Jo673 (v) yrkas att decentrala myndigheterna skall stödja utvecklandet av denekologiska kompetensen hos kommunerna (yrkande 8). Insatsernanär det gäller utbildning, information och rådgivning tillkommunerna måste ökas. I kommunala översiktsplaner har bl.a.förekomsten av känsliga naturområden och små biotoper intealltid beaktats i tillräckligt stor utsträckning. Enligt motionJo689 (fp) är både centrala och regionala myndigheter ansvarigaför utfärdandet av bestämmelser för miljöstörande verksamhet ianslutning till de s.k. Västervattnen. Samordningen mellanmyndigheterna fungerar inte och ansvarsförhållandena är oklara.Det föreligger ett stort behov av förbättrad samordning och ettklarläggande av myndigheternas ansvar (yrkande 7). I motionJo690 (fp) framhålls att åtgärder för att begränsaluftföroreningarna skall beaktas vid olika myndigheters arbete(yrkande 11).Utskottets övervägandenKommunerna har en viktig roll i arbetet med att förbättramiljön. Miljö- och hälsoskyddsnämndernas tillsynsuppgifter påmiljöområdet har ökat . Kommunernasövergripande ansvar för samhällsbyggandet innebär att även andrakommunala nämnder har viktiga uppgifter på miljöområdet.Genom lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. ochplan- och bygglagen (1987:10) har kommunerna fått ett ökatansvar för att upprätthålla kvalitet i bebyggelse och närmiljösamt för att hushålla med landets naturresurser. Kommunernasverksamhet rörande avfallshantering, energiförsörjning,trafikplanering samt vatten- och avloppsfrågor påverkar i höggrad den lokala miljösituationen. Regeringen har tillsatt ensärskild utredare för att belysa hur kommunernas arbete medmiljöfrågor kan förstärkas. Det gäller både det förebyggandearbetet och myndighetsuppgifter. Utredaren, som skall haavslutat sitt arbete före utgången av , skall bl.a. lyftafram exempel på organisationsformer som gör att hälso- ochmiljöfrågorna kommer tidigt in i kommunernas beslutsprocess.Vidare skall behovet av kompetensutveckling för de anställdaanalyseras (dir. 1991:20). Utredningens resultat kan enligtutskottets mening förväntas ge ökade möjligheter att tillgodosesyftet med motionerna Jo612 yrkande 17, Jo646 yrkandena 7 och 9samt Jo673 yrkande 8. I avvaktan på utredningens slutförandeanser utskottet därför det inte meningsfullt att nu föreslånågot riksdagsuttalande med anledning av motionerna. Motionernaavstyrks i berörda delar.Ett stort antal myndigheter på olika nivåer har var och eninom sitt sektorsområde att fullgöra uppgifter påmiljövårdsområdet. På regeringsnivå är det i första handmiljödepartementet som svarar för miljöfrågorna.Naturvårdsverket, kemikalieinspektionen och koncessionsnämndenför miljöskydd bildar tillsammans med länsstyrelserna ochkommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder kärnan i den nuvarandemiljövårdsorganisationen. har i sittdelbetänkande Miljölagstiftningen (SOU 1991:4)skisserat en samordning mellan de regionala och kommunalamiljövårdande organen. Förslaget innebär sammanfattningsvis atttillståndsgivningen i en samordnad lagstiftning, med gemensammaförfaranderegler, delas upp mellan regeringen,koncessionsnämnden, kemikalieinspektionen, länsstyrelserna samtmiljö- och hälsoskyddsnämnderna. När det gäller fördelningenmellan myndigheterna förutses inga mer betydande förändringar.Beträffande omprövning av tidigare meddelade tillstånd föreslåsatt länsstyrelserna ges samma rätt somnaturvårdsverket att hos prövningsmyndigheten väcka frågor omomprövning av villkor som meddelats av koncessionsnämnden. Isituationer då en länsstyrelse efter åtagande av en kommunöverlåtit tillsynsansvaret till dennas miljö- ochhälsoskyddsnämnd föreslås att nämnden ges rätt att påkallavillkorsomprövning. Reglerna för tillsynsförfarandet är relativt enhetliga för de lagar som skall samordnas.Tillsynen, grundad på egenkontroll, utövas av miljö- ochhälsoskyddsnämnderna lokalt och av länsstyrelserna regionalt.Enligt kommittén är det viktigt att det dras en klar gränsmellan länsstyrelsernas och miljö- och hälsoskyddsnämndernastillsynsuppgifter. I samband med det miljöpolitiska beslutetvåren konstaterade jordbruksutskottet (1990/91:JoU30 s.123) att det fanns uppenbara fördelar i att det offentligatillsynsarbetet ligger så nära de miljöfarliga verksamheternasom möjligt. framhölls att kraven på kompetens inomtillsynsmyndigheten inte får eftersättas. Utskottet uttalade sigäven för ett genomförande av den samordning mellan de regionalaoch kommunala miljövårdande organen som skisserats i kommitténsbetänkande. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt men är inte medanledning av motionerna Jo649 och Jo689 yrkande 7 berett attföreslå något initiativ i denna fråga.Motionsyrkandena avstyrks.Länsstyrelserna fick en ny organisation . Deninnebär bl.a. att länsstyrelsernas planeringsansvar har blivitbredare och innefattar även jordbruk, fiske ochkommunikationer. När det gäller länsstyrelsernas miljöarbete ären god livsmiljö ett av de områden som valts ut för fördjupadanalys i regeringens direktiv för länsstyrelsernas fördjupadeanslagsframställningar för budgetåren 1993/94--1994/95.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att det är enuppgift för länsstyrelserna att konkretisera de nationellamiljömålen som underlag för planerings- och miljövårdsarbetet ilän och kommuner. De regionala miljöanalyserna utgör ett viktigtled i detta arbete. Det ankommer på främst ochboverket att ge råd och vägledning för kommunernas ochlänsstyrelsernas arbete för att förverkliga miljömålen.Utskottet utgår ifrån att regionala miljöanalyser även ifortsättningen kommer att ligga till grund för såväl kommunernasoch länsstyrelsernas som de centrala myndigheternas handläggningav frågor som rör miljön i de olika länen. Mot bakgrund av detanförda kan syftet med motion Jo612 yrkande 19 i allt väsentligtanses tillgodosett, och yrkandet bör således inte föranledanågon vidare åtgärd.Enligt miljöpolitiska beslut förutsättermiljöarbetet medverkan av myndigheter inom allasamhällssektorer. Miljöansvaret skall skrivas in i instruktionenför ett antal myndigheter. Utskottet konstaterar för egen delatt en utveckling av miljöarbetet i enlighet med beslutet bl.a.innebär att varje sektor får ett allt större ansvar förmiljöutvecklingen inom det egna området. Bl.a. håller demyndigheter som arbetar med jordbruks- och transportfrågor påatt utveckla rutiner för egna miljörapporter. Avsikten är attdessa skall ingå i underlaget till den redovisning övermiljösituationen inom aktuella områden som skall lämnas tillriksdagen . Enligt utskottets bedömning är syftet medmotion Jo690 yrkande 11 med det anförda i allt väsentligttillgodosett. Yrkandet påkallar således ingen ytterligareriksdagens åtgärd.Lagstiftning och administrationMotionernaEnligt motion Jo606 (s) yrkande 1 bör såväl ideella somvetenskapliga organisationer ges rätt att överklaga beslutenligt miljöskyddslagen, naturresurslagen, naturvårdslagen,samt vattenlagen. Härigenom får manmöjlighet att ta till vara det kunnande och engagemang som finnsi miljöorganisationerna. Vidare utökas möjligheterna förmiljöintresserade och enskilda att påverka viktiga miljöbeslut.Koncessionsnämndens sammansättning är enligt motionärernaensidig och alltför teknokratisk. Nämnden bör därförkompletteras med en ledamot som ges ställning av allmänhetensföreträdare. Personen i fråga bör besitta ekologisk/biologiskkompetens (yrkande 2). I motion Jo650 (s) yrkas attmiljöskyddslagen skärps och att utsläppsgränser för vissamiljöskadliga ämnen införs. Enligt motionärerna börkvalitetsnormer införas i lagen för att begreppet olägenhet avväsentlig betydelse skall kunna preciseras i samband medtillåtlighetsprövningen. Vidare bör strängare krav kunna ställaspå ett företag inom ett s.k. miljöskyddsområde än på ett företagutanför. I motion Jo686 (c) begärs en översyn avtillståndsgivningen enligt miljöskyddslagen. En genomgång aväldre verksamhet som fanns före miljöskyddslagens tillkomstkrävs, och gamla tillstånd måste omprövas. Tillståndskravenmåste skärpas så att fler ämnen görs tillståndspliktiga ochhårdare krav sättas vad gäller utsläppsgränser (yrkande 1).Vidare framhålls att myndigheterna måste ges möjlighet attprioritera ärenden utifrån ifrågavarande verksamhets inverkan påmiljön. Myndigheterna måste fortlöpande följa efterlevnaden avtillstånden. Särskilda resurser måste tillföras tillsynsarbetetför att bästa möjliga kontrollteknik skall kunna utnyttjas.Miljöskyddsförordningen bör ändras i enlighet härmed(yrkande2). Enligt motionärerna (yrkande 4) är det oerhörtsvårt att fälla någon för överskridande av ungefärliga värden,s.k. Exakta gränsvärden som är juridiskt bindandevore lättare att kontrollera men sådana anges endast förett fåtal ämnen. Tillståndsgivningen måste bli mer precis ochrestriktiv. I motionen konstateras vidare att miljöbrottenenligt domstolspraxis i påföljdshänseende alltjämt är likställdamed lindriga brott. En straffskärpning är nödvändig. Vidare börmöjligheterna till större differentiering vid bedömningen avöverträdelser mot miljölagstiftningen övervägas. Dessa frågorbör utredas av miljöskyddskommittén (yrkande 5). Mot bakgrund avökade kunskaper om miljöriskernas betydelse för samhället ochför enskilda människor borde inrättandet av en miljöombudsmankunna ge väsentliga bidrag till miljövården och rättssäkerheteni vårt land. bör ges möjlighet att själv föratalan i domstolar och ge rekommendationer till myndigheterna(yrkande 9). I motion Jo689 (fp) yrkande 6 framhålls behovet avlagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder som leder tillförbättrad samordning och ett klarläggande av myndighetersansvar och insatser. Detta skulle enligt motionärerna förstärkamöjligheterna att skydda Västerhavet.I två motioner med anknytning till miljön i Stockholmsregionenbehandlas vissa problem förenade med sjöfart och fritidsbåtar. Imotion Jo690 (fp) yrkande 9 begärs förslag till en lagändringsom innebär att miljöskyddslagen skall gälla också för farlederi svenskt vatten. Enligt motionärerna är många farleder hårttrafikerade av fartyg som fortfarande ofta drivs med högsvavligolja. Trots mycket hårda krav för eldningsoljor på land kanfartygen använda drivmedel som i andra sammanhang förbjudits förflera år sedan. En anledning till detta lär vara att farledernainte faller under miljöskyddslagens tillämpning. För att minskastörningarna i från såväl båtar iyrkestrafik som fritidsbåtar är det enligt motion T221 (s)yrkande 6 rimligt att införa någon form av miljöprövning sominte bara omfattar själva farlederna. Även fartyg börmiljöprövas innan de sätts in i reguljär trafik, ochfritidsbåtar bör ha samma avgasreningskrav som gäller för bilar.Utskottets övervägandenEnligt miljöpolitiska beslut skallmiljöskyddskommittén ytterligare överväga frågan om enförstärkning av allmänhetens inflytande över prövningen avmiljöskyddsfrågorna. Utskottet finner mot bakgrund härav inteanledning föreslå någon åtgärd i anledning av motionJo606 yrkandena 1 och 2. Motionen avstyrks.Lagstiftningen är ett viktigt instrument för att nedbringaindustriutsläppen till ofarliga nivåer. Ett ökat hänsynstagandetill miljön kan ske genom en skärpt tillämpning av de nuvarandetillåtlighetsreglerna i miljöskyddslagen. Dessa regler harmedvetet formulerats för att vid tillämpningen ge storamöjligheter att ta hänsyn till olika förekommande intressen.Miljöskyddskommittén har att i sitt fortsatta arbete lämnaförslag om hur lagstiftningen bör utformas för att miljökravenskall få ökad tyngd i förhållande till andra intressen. Reglernabör enligt direktiven vara så klara och tydliga att det för demyndigheter och företag som skall tillämpa eller följa lagen ärklart vad som gäller i en given situation. Miljökraven bördärför i möjlig utsträckning komma till uttryck i lagtexten. Dennuvarande miljöskyddslagen medger inte att regeringen utfärdarnormföreskrifter för vissa specificerade verksamheter annat äninom s.k. miljöskyddsområden. Kommitténs arbete omfattar ävenmöjligheterna att generellt eller för vissa branscher eller förutsläpp av vissa skadliga ämnen införa normregler till stöd förprövningen enligt miljöskyddslagen. I avvaktan på resultatet avutredningens fortsatta arbete anser utskottet det intemeningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalande medanledning av motionerna Jo650 och Jo686 yrkande 4. Motionernaavstyrks.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Jo686yrkandena 1 och 2 att en översyn av tillståndsgivningen förmiljöfarlig verksamhet är nödvändig. En alltmer hotandemiljösituation kräver en motsvarande anpassning av demiljöfarliga verksamheterna. Som framgår av direktiven förmiljöskyddskommitténs fortsatta arbete har kommittén även attöverväga om nuvarande möjligheter till omprövning av villkor ärtill fyllest för att anpassa tillstånden till ändrademiljöförhållanden. Utskottet erinrar dessutom om attnaturvårdsverket har i uppdrag att före ta framen plan för omprövning av industrins utsläppsvillkor. Motbakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslånågon åtgärd med anledning av motionsyrkandena.Motion Jo686 yrkandena 1 och 2 avstyrks i den mån den inte kananses tillgodosedd med vad utskottet anfört.Förutom bestämmelser om miljöbrott finns detregler om straff och andra sanktioner i de olikamiljöskyddslagarna. Tillämpningen av sanktionsreglerna är i höggrad beroende av hur den miljörättsliga regleringen i övrigttillämpas. Särskilt gäller detta utformningen av villkor itillståndsbeslut. Även kontrollsystemet är av avgörandebetydelse för sanktionsreglernas effektivitet.Straffbestämmelserna på miljöområdet har efter hand skärpts,bl.a. genom ändringar i straffskalorna. Frågan om förändringarav sanktionssystemet omfattas av miljöskyddskommitténs fortsattaöverväganden. Härigenom tillgodoses det i motion Jo686 yrkande 5framförda kravet att miljöskyddslagstiftningenssanktionssystem skall utredas. Motionen bör således inteföranleda någon vidare åtgärd.Enligt utskottets mening kan miljöskyddskommitténs fortsattaarbete när det gäller möjligheterna att förstärka samordningenoch klarläggandet av myndigheternas ansvar genom lagstiftningoch förbättrad administration förväntas ge väsentligt ökademöjligheter att tillgodose behovet av skydd för Västerhavet.Syftet med motion Jo689 yrkande 6 torde därmed kunna tillgodosesutan någon ytterligare åtgärd. Motionen avstyrks iberörd del.I utredningen om uppgifter och organisation(SOU 1991:32) avvisades tanken på bildandet av en separatkontrollerande tillsynsmyndighet. Den särskilde utredningsmannenföreslog att även i fortsättningen skulle hadet centrala tillsynsansvaret enligt miljöskyddslagen. Bildandetav en separat kontrollerande tillsynsmyndighet skulle enligtutredningen bl.a. innebära svårigheter att tillgodogöra sigerfarenheter från tillsynen i övrigt miljöskyddsarbete ochdessutom kräva en dubblering av kompetensen i miljöskyddsfrågorpå myndighetssidan. Utredningen konstaterade bl.a. att dencentrala tillsynen borde utgöra en särskild organisatorisk enhetinom . Resurser för tillsyn skulle fredas genomatt särskilda resurser för tillsynsarbetet avdelas av verket iinternbudgeten. För att stärka tillsynsarbetet, öka samordningenmellan olika tillsynsmyndigheter och utveckla arbetet medprioriteringar och inriktning föreslog utredningen inrättandetav ett tillsynsråd. En ny instruktion för harträtt i kraft . Enligt vad utskottet erfaritskall ett rådgivande tillsynsråd inrättas under våren 1992.Rådet skall bestå av 13 ledamöter och fungera som ett rådgivandeorgan när det gäller utformningen m.m. av tillsynen enligtmiljöskyddslagen och lagen om kemiska produkter. Rådet skallverka för en samordning av utredningar och främjaerfarenhetsutbyte på miljöområdet. Vidare skall rådet lämnasynpunkter på verksamhetsplanering, uppföljning och utvärderingnär det gäller miljöskyddsverksamheten. Mot bakgrund av detanförda är utskottet inte berett att förorda inrättandet av ensärskild miljöombudsman i enlighet med vad som anförts i motionJo686 yrkande 9. Motionsyrkandet avstyrks.Med anledning av de krav på åtgärder mot sjöfartens negativamiljöpåverkan som förs fram i två motioner vill utskottet anföraföljande.Inrättandet av allmän farled regleras i lagen (1983:293) ominrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmänhamn. Beslut enligt lagen meddelas av regeringen eller, omregeringen bestämmer det, av .