bet · GF01JoU24 · 1992-05-26 00:00:00 — Förslag om slutlig reglering av statsbudgeten förbudgetåret1992/93,m.m. (kompletteringspropositionen,bilagaI:12) I betänkandet behandlas proposition 1991/92:150 om slutligreglering av statsbudgeten för budgetåret 1992/93,m.m. (kompletteringspropositionen), bilagaI:12, om en samladstrategi för ökad användning av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken jämte fem följdmotioner och en motion från denallmänna motionstiden . Bl.a. följande frågor behandlas:Ekonomiska styrmedel inom jordbruks-, trafik- ochenergisektorernaEkonomiska styrmedel inom avfallsområdetMiljöräkenskaperUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisning,vilket innebär att till Bidrag för miljöarbete bör anvisas1,2milj.kr. utöver vad tidigare anvisat(1991/92:JoU13, rskr.213).Vidare godkänner utskottet de avregeringen redovisade riktlinjerna för fortsatt användning avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken och inom transportsektorn,miljöklassindelning av bensin, ekonomiska styrmedel inomavfallsområdet, på användning av HCFC och på utsläpp avklorerade organiska ämnen samt möjligheter till utökadanvändning i av utsläppsramar.Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till bl.a.regeringens förslag samt till pågående och aviserat arbete påområdena.Till betänkandet har fogats 11 reservationer (s, nyd), ettsärskilt yttrande (s) och en meningsyttring (v). Mot bakgrund av tidigare fastlagda principer redovisas ensamlad strategi för hur ekonomiska styrmedel skall användas ipraktiken. Målsättningen är att miljöpolitiken i högreutsträckning skall vara en integrerad del av den ekonomiskapolitiken.Redovisningen innefattar jordbruks-, energi- ochtrafiksektorerna vad gäller miljöproblemen samt nuvarandeanvändning av ekonomiska styrmedel. Användningen av kemikalieroch uppkomsten av avfall tas upp ur samma perspektiv.Ytterligare 1,2milj.kr. bör anvisas för statistiskacentralbyråns (SCB) utveckling av fysiska miljöräkenskaper. Motioner med anledning av propositionen1991/92:Jo40 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omSveriges fortsatta arbete med miljöindex och grönanationalräkenskaper.1991/92:Jo41 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöräkenskaper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning för att studera hurskattesystemet kan få en än mer miljöanpassad profil ochbreddning av användningen av ekonomiska styrmedel,3. att beslutar höja miljöavgiften på handelsgödselså att det kompenserar tidigare genomförd sänkning avprisregleringsavgiften,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag om hur lagstiftning och andrastyrmedel bör utvecklas med hänsyn till den långsiktigainriktningen mot mer miljöanpassade fordon,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen nu bör förbereda nästa stegi miljöklassningen av fordon,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kilometerskatter vid en anpassning tillden inre marknaden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om administrativa styrmedel som komplementtill energibeskattningen av industrin,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbeta fram en ny lista övermiljöfarliga ämnen som bör avvecklas eller starkt begränsas,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om HCFC, s.k. mjuka freoner,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en skatt på osorterat avfall,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgifter på utsläpp av klororganiskasubstanser.1991/92:Jo42 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grunderna för en miljöpolitiskhelhetsstrategi,2. att hos regeringen begär en utredning omgrundläggande omläggning av skattesystemet i enlighet med vad imotionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om definition av skatt resp. avgift påmiljöområdet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om initiativ till åtgärder för att återställaÖstersjön,5. att till bidrag till miljöarbete för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringen föreslagiteller således . utöver vad som beslutats avriksdagen vid behandling av proposition 1991/92:100 bil. 14,6. att hos regeringen begär förslag till regionaltdifferentierade drivmedelspriser,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöklasser för fordon,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöklassning av drivmedel och förbud motblyad bensin,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att återföra transportkostnader till rättkostnadsställe,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgift på avfall,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgifter på arsenik och krom iträskyddsmedel,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om destruktionsavgifter på s.k. frysmöbler,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om destruktionsavgifter på däck,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöklassning av elapparater,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om renodlade miljöavgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot kadmium i handelsgödsel,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgift på utsläpp av adsorberbar organiskhalogen (AOX),18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöavgifter på militär verksamhet.1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om främjande av biobränslen som drivmedel förfordon,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om främjande av alternativa drivsystem förfordon, t.ex. i form av elmotorer eller vätgasmotorer,24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sopsortering i hushåll, inom offentligasektorn och i näringslivet.1991/92:Fi44 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de miljöpolitiska styrmedlen måsteinordnas i en övergripande strategi.Motion väckt under allmänna motionstiden 19921991/92:Bo701 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en mer resurssnål och miljövänligavfallshantering. Strategi för fortsatt användning av ekonomiska styrmedel imiljöpolitikenPropositionenMiljöministern gör följande bedömning av strategin förfortsatt användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken:Utformningen av skatter och avgifter bör avvägas så attmiljökostnader beaktas på samma sätt som andrasamhällskostnader.I den utsträckning som ekonomiska styrmedel medför ökadeinkomster till staten bör detta ske inom ramen för ett sänktskattetryck. Återföring av medel till skatt- elleravgiftsskyldiga kan övervägas av konkurrensskäl.Möjligheten att differentiera miljörelaterade avgifter inomolika samhällssektorer bör ses över.Subventioner till näringsliv, kommuner och hushåll bör sesöver med hänsyn till miljöeffekter.Berörda sektorsmyndigheter har ett ansvar för att utvärderamiljörelaterade ekonomiska styrmedel inom resp. sektor. har ansvaret för att utvärderingarna sammanställsregelbundet.Sverige bör fortsätta att i det internationellamiljösamarbetet verka för att gemensamma kostnadseffektivaekonomiska styrmedel införs för att lösa gränsöverskridandemiljöproblem.De styrmedel som finns och som verkar inom och mellan sektorerbör löpande ses över med syfte att åstadkomma den mest effektivastyrningen mot de miljömål som har angivits.MotionernaI motion Jo41 yrkande2 begär Socialdemokraterna en utredningför att studera hur skattesystemet skall få en än mermiljöanpassad profil och breddning av användningen av ekonomiskastyrmedel. redogör i motionerna Jo42 yrkande1och Fi44 yrkande2 för sin syn på grunderna för enmiljöpolitisk helhetsstrategi. Marknadsmekanismernas oförmågaatt tillfredsställande hantera rättvisa, solidaritet och hänsyntill naturen kräver en aktiv samhällsstyrning, innebörden ibegreppen tillväxt och ekonomi måste förändras så att respektför den ekologiska verkligheten upprättas. De generella skatte-och avgiftssystemen måste ändras så att de bidrar till enpositiv miljöutveckling. Mot denna bakgrund begärs i motion Jo42yrkande2 en utredning om en grundläggande omläggning avskattesystemet. Skillnaden mellan skatt resp. avgift påmiljöområdet bör enligt motion Jo42 (v) yrkande3 av riksdagendefinieras så att en skatt ospecificerat skall tillfalla statensom inkomst, medan en avgift skall återföras till detverksamhetsområde som avgiftsbelagts. I motionens yrkande18begär att regeringen ges i uppdrag att analyserade militära verksamheternas miljöeffekter och lämna förslag ommiljöavgifter. Exempelvis bör militärt flyg inte undantas frånmiljöavgifter på flygbränsle.Utskottets övervägandenI propositionen uttalar miljöministern sin avsikt att undermandatperioden låta systematiskt se över möjligheten attdifferentiera ytterligare miljörelaterade avgifter som kanvara av enhetlig karaktär. Vidare bör göras en översyn avstatliga subventioner och en miljöanpassning övervägas där såanses befogat. Som miljöministern anför kan en sådan översynockså vara angelägen ur ett handelspolitiskt perspektiv och motbakgrund av den pågående EG-anpassningen. I undantagsfall kansubventioner övervägas om de bedöms vara mest effektiva i valetmellan olika styrmedel. Det kan finnas anledning att ytterligarestimulera verksamhet inom olika områden som syftar till ökadresurshushållning. Miljöministern anför vidare att utformningenav skatter och avgifter bör avvägas så att miljökostnaderbeaktas på samma sätt som andra samhällskostnader. Utskottetansluter sig till vad miljöministern anför om handlingslinjernaför den fortsatta användningen av ekonomiska styrmedel och villhärutöver anföra att de stora förändringar som under senare århar skett på miljöområdet har lett till bl.a. ökad användning avekonomiska styrmedel. Det kan konstateras att har införtfler ekonomiska styrmedel än något annat land, och det finns ettstort internationellt intresse för de åtgärder som hittillsvidtagits i på detta område. Från effektivitetssynpunktfinns det starka skäl som talar för ett ökat inslag avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, vilket emellertid inteinnebär att dessa styrmedel allmänt sett är att föredra framförandra typer av styrmedel eller åtgärder. Valet av styrmedelmåste givetvis alltid göras med utgångspunkt i miljöproblemetskaraktär och det mål man vill uppnå. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo41 yrkande2 i väsentliga delartillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.I motioner Jo42 och Fi44 föreslås ettriksdagsuttalande om grunderna för en miljöpolitiskhelhetsstrategi. Bl.a. anförs att marknadsmekanismernas oförmågaatt tillfredsställande hantera solidaritet, rättvisa och hänsyntill naturen kräver en aktiv samhällsstyrning. Utskottet vill ianslutning härtill framhålla att ett demokratiskt samhällssystemsom bygger på marknadsekonomi har betydligt bättreförutsättningar att föra en aktiv och effektiv miljöpolitik änandra samhällssystem, i synnerhet de som är baserade påplanekonomi. Den internationella utvecklingen har eftertryckligtvisat att de kommunistiska systemen inte kunnat förena ekonomiskutveckling med ett varsamt och långsiktigt hållbart utnyttjandeav miljö- och naturresurserna. Utskottet delar emellertidmotionärernas åsikt så till vida att det i alla samhällssystemkrävs en konsekvent och målmedveten miljöpolitik. Det kan isammanhanget nämnas att publicerat enrapport om miljö och utveckling (1992).I rapporten framhålls bl.a. att miljövärdena underskattats underalltför . Fortsatt eller ökad ekonomisk och mänskligutveckling kan förenas med bättre miljöförhållanden endast ikombination med en fast politik och institutionellaförändringar. En stark politik och starka institutioner behövsför att förmå beslutsfattare -- företag, hushåll, lantbrukareoch regeringar -- att tillämpa metoder som är mindre skadligaför miljön.I övrigt hänvisar utskottet till regeringens uttalanden underrubriken styrmedel i miljöpolitiken. Bl.a. framhålls attekonomiska beslut skall stå i överensstämmelse med grundläggandeekologiska lagar. Vad utskottet här anfört innebär att yrkande 1i motion Jo42 och yrkande2 i motion Fi44 om grunderna för enmiljöpolitisk helhetsstrategi inte påkallar någon särskildåtgärd från sida. Med hänvisning härtill och till vadutskottet anfört ovan med anledning av motion Jo41 yrkande2avstyrks även motion Jo42 yrkande2.Gränsdragningen mellan skatter och avgifter i statsrättsligtavseende regleras ytterst i 8kap.3§ regeringsformen (RF).Riksdagen bör inte göra uttalanden om tolkning och tillämpningav lag annat än i samband med lagstiftning. Frågan huruvida enpålaga är en skatt eller avgift får således bedömas från falltill fall och kan inte påverkas av att a priori görnågot uttalande om definitionen av skatter och avgifter ienlighet med yrkande3 i motion Jo42. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motionsyrkandet.Skatteutskottet har tagit ställning till motioner ommiljöbeskattning av försvarets fordon och flygplan. Utskottetavstyrkte motionerna och uttalade bl.a. att en allmänenergibeskattning eller en koldioxidbeskattning endast skulleleda till att försvarsanslaget måste höjas i motsvarande mån ochdessutom kräva att skattelagarna anpassas efter de särskildaförhållandena på detta område. Med hänsyn bl.a. till attförsvarets användning inte grundar sig på kommersiellaöverväganden ansåg utskottet det tveksamt om skatter sommotiveras av miljöstyrningsskäl skulle få någon inverkan på demilitära flygplanens användning och utformning. I vart fallframstod enligt utskottet andra metoder som mer ändamålsenliga.Enligt vad utskottet hade erfarit skulle regeringen komma attinom kort ta upp dessa frågor i sina årliga anvisningar tillöverbefälhavaren (1991/92:SkU22, rskr.188). Jordbruksutskottetgör samma bedömning som skatteutskottet och avstyrker motionJo42 yrkande18.Ekonomiska styrmedel inom olika samhällssektorerPropositionenJordbruketEn förändring av miljöavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel bör övervägas då prisregleringsavgiftenavskaffas. måste utredas på vilken nivå som enmiljöavgift eller skatt är kostnadseffektiv för att åstadkommaminskning av växtnäringsläckaget och minskning av hälso- ochmiljörisker vid användande av bekämpningsmedel.Som tidigare redovisat (1990/91:JoU30, rskr. 338)bör en omläggning av miljöavgiften på bekämpningsmedel från perkilo aktiv substans till en dosavgift övervägas i samband medatt prisregleringsavgiften avskaffas.TrafikenRiksdagens miljöpolitiska beslut innebar ett ökatsektorsansvar för att minska miljöproblemen, bl.a. förtransportsektorn. Inom ramen för den då antagna särskildastrategin för ett miljöanpassat transportsystem skalltransportsektorn eftersträva att kraftigt begränsa miljöstörandeeffekter samt begränsa klimatpåverkan i enlighet med den avriksdagen antagna klimatstrategin.Enligt regeringsförklaringen skall en omfattandemodernisering av järnvägen och övrig infrastruktur ske under1990-talet. Arbetet med att ersätta fossilbränslen skallpåskyndas. Miljövänliga drivmedel skall särskilt gynnas.Strategi för ekonomiska styrmedel inom transportsektornI strategin för ett miljöanpassat transportsystem ingår frågorom kostnadsansvar och ekonomiska styrmedel som en viktig del.Chefen för har låtit utarbeta ettunderlag inför en översyn av användningen av ekonomiskastyrmedel inom transportsektorn. Miljöministern delarkommunikationsministerns bedömningar i dessa frågor och hardärtill för avsikt att ta initiativ till ett utredningsuppdragbeträffande miljöklassning av bensin och ökning av differensenmellan blyad och blyfri bensin.Utgångspunkten bör vara att användningen av ekonomiskastyrmedel skall utformas i samklang med vad som gäller i EGeller i en vidare krets. Vissa styrmedel bör dock även iframtiden kunna utformas från ett nationellt perspektiv.I miljöpolitiken inom transportsektorn bör miljöaspekternautredas på tre särskilt viktiga områden. Den nuvarandeutformningen av bilförmånerna bidrar till en användning avförmånsbilen som ökar miljöbelastningen från trafiken.Bilförmånsreglerna behandlas av en särskildutredare i samband med en översyn av vissa regler iinkomstslaget tjänst (dir.1992:3). I detta arbete kommer ävenmiljöaspekterna av bilförmånerna att beaktas. Det är angelägetatt drivmedlens miljöprestanda förbättras med olikastyrmedel. En uppföljning av nuvarande miljöklasser pådieselolja bör göras och miljöklassning av bensin utredas.Naturvårdsverket bör ges i uppdrag att utreda hur ett sådantmiljöklassystem kan utformas. När det gäller beskattningen avden tunga trafiken utreds kilometerskatten i ett särskiltsammanhang (dir.1991:106). Utredningen har fått i uppdrag attlämna förslag till ett EG-anpassat beskattningssystem fördieseldrivna fordon. Vidare kommer miljökonsekvenserna iförhållande till dagsläget att analyseras.Miljöklassningen av fordon behöver utvecklas i ett europeisktperspektiv och i största möjliga utsträckning harmoniseras medEG:s bestämmelser. Det är av stor vikt att aktivt bidrari den europeiska utvecklingsprocessen.När det gäller storstädernas trafikproblem byggerförhandlingsuppgörelserna i Stockholms- och Göteborgsregionernapå förutsättningen att kommunerna får möjlighet att använda nyaformer av ekonomiska styrmedel i syfte att dämpa bilanvändningeni stadskärnorna och för att finansiera kollektivtrafikensinvesteringar och kringfartsleder. Regeringen bör återkomma medförslag till om lagstiftning i detta ämne.Inom har frågan om miljöklassificeringav fartyg aktualiserats. Arbetet tar sikte på att införaindividuella och internationellt giltiga miljöindex för fartyg.På det nationella planet bör undersökas om ekonomiskastyrmedel i viss omfattning skulle kunna utnyttjas för vissadelar av den nationella sjöfarten. har ien rapport redovisat uppgifter angående utsläppen frånfritidsbåtar och anser att det finns behov att begränsafritidsbåtarnas utsläpp.Den ovan nämnda översynen bör även omfatta en undersökning avförutsättningarna för en framtida miljöklassificering avflygplan avseende avgasutsläpp.Miljöklassindelning av oljorNågra förändringar i miljöklassystemet bör inte göras innaneffekterna av det nuvarande systemet hunnit avläsas.Miljöklassindelning av bensinDet finns en svensk standard på bensin som endastomfattar vissa parametrar avseende exempelvis bensen ochsvavelhalt. Med en miljöklassindelning kan bensinkvalitetenkontrolleras avsende andra parametrar än bly. Naturvårdsverketbör få i uppdrag att utreda hur ett miljöklassystem för bensinkan utformas. I detta sammanhang bör också prövas att ökadifferentieringen mellan blyad och oblyad bensin.EnergisektornKraftiga åtgärder behövs för att miljöanpassa energisystemet,och miljöministern framhåller som angeläget att utvecklalångsiktigt hållbara energisystem.Utgångspunkten för regeringens fortsatta arbete är den avriksdagen beslutade klimatstrategin (prop. 1990/91:88, NU40,rskr.373 och prop. 1990/91:90, JoU30, rskr.338). Som ett ledi den nödvändiga omställningen av energisystemet måste skatteroch avgifter utformas så att de bl.a. främjar energieffektivitetoch användningen av förnybara och miljövänliga energislag. InomEG pågår just nu ett arbete med att introducera en skatt påbl.a. koldioxid som en del av Gemenskapens klimatstrategi.Chefen för har redogjort för en omläggningav energiskatterna. Förslaget innebär en kraftig höjning avkoldioxidskatten från 25öre till 32öre per kg koldioxid,vilket är en väsentlig skärpning av de klimatpolitiskaambitionerna. Omläggningen innehåller också ett nytt system föruttag av industrins miljöskatter som ligger väl i linje medSveriges höga miljöpolitiska ambitioner. Biobränslenaskonkurrenskraft i hushållssektorn förstärks. Emellertid kvarstårbehovet att få till stånd en ytterligare ökning av användningenav förnybar energi och därmed en minskning av användningen avfossila bränslen också i övriga sektorer.Från miljösynpunkt bör frågan om kraftvärmebeskattningenutredas skyndsamt. En särskild arbetsgrupp inrättas med dettasyfte.I samband med omläggningen av energibeskattningen avsätts500milj.kr. för att finansiera insatser vad gäller förnybarenergi, hushållning samt vissa stödåtgärder i ochÖsteuropa. Dessa medel skall användas för att genomföraytterligare åtgärder för att stärka biobränslenaskonkurrenskraft, öka energihushållningen och användningen avandra förnybara energikällor.Nyligen har miljöministrarna i länderna runt antagiten plan för att återställa ekologiska balans. Vidarehar planer utarbetats för visst bilateralt miljösamarbete medfrämst de baltiska länderna och . Statenskärnkraftinspektion och harpresenterat en rad åtgärder i såväl kort som långt perspektivför att förbättra säkerheten vid de mest närbelägnakärnkraftverken på andra sidan . Dessa två programskall delvis kunna finansieras inom ramen för de ovan nämnda500milj.kr. Huvudfinansieringen avses dock ske genom detsärskilda anslaget för Östeuropasamarbetet.Kemikalier och avfallProblem, strategier och styrmedelProducenter av varor och kemiska produkter har det ytterstaansvaret för den miljöpåverkan och misshushållning medresurserna som kan bli följden av såväl tillverkning ochanvändning som slutbehandling i avfallsledet. Producentensansvar behöver utkrävas tydligare än . Den som gerupphov till avfall skall också stå för kostnaderna i samband medavfallshanteringen.En grundläggande strategi för att begränsa riskerna med hälso-och miljöfarliga ämnen i ett långsiktigt perspektiv är att angeen tidpunkt för avveckling som ligger så långt fram i tiden attföretagen själva hinner ta fram alternativa, mindre farligaämnen och tekniker.En annan grundläggande strategi är att utnyttjainternationellt samarbete för att få en effektiv långsiktigkemikaliekontroll. Samarbetet inom ramen för samt med EG ärsärskilt betydelsefullt.En rad olika styrmedel och åtgärder behövs för att minskaanvändningen av hälso- och miljöfarliga ämnen och produkter,t.ex. öka kunskaperna om kemiska ämnen och produkter, förbättrainformationen, byta ut farliga produkter mot mindre farliga påfrivillig väg eller genom överenskommelser, se till atthanteringen inte leder till en exponering som kan skada hälsaeller miljö för de produkter som inte kan bytas ut, totalförbudeller strikta begränsningar av vissa ämnen samt ekonomiskastyrmedel för att påverka marknadens aktörer i önskvärdriktning.Ekonomiska styrmedel inom avfallsområdetEffektiva styrmedel bör utformas för att minskaavfallsvolymen, öka återanvändning och återvinning samtförbättra metoderna för avfallshanteringen. En särskildarbetsgrupp bör klarlägga effekterna av en avfallsskatt ochpröva dess lämplighet som kostnadseffektivt styrmedel för attuppnå dessa mål. Arbetsgruppen bör beakta de åtgärder som redanhar genomförts eller kommer att genomföras i kommunerna ochföreslå ytterligare åtgärder för att stimulera tillkällsortering, miljöanpassad avfallsbehandling och sanering avdeponier. Regeringen bör ta ställning till eventuella förslagföre /93.Styrmedel på användning av bör få i uppdrag att närmare utreda hurstyrmedel kan utformas för att stimulera en utveckling avalternativ till HCFC, s.k. mjuka freoner, inom samtligaanvändningsområden. Vidare bör de samhällsekonomiskakonsekvenserna av nya styrmedel belysas. Uppdraget bör redovisassenast den 1oktober1992.