bet · GF01UU19 · 1992-04-28 00:00:00 — Enligt motionärernafortsätter den kvalitativa utvecklingen mot alltmer effektivakärnvapen trots att en kvantitativ reduktion av kärnvapnen harinletts.Förutom minskningen av antalet kärnvapen är enligtmotionärerna den totalt förändrade situationen ivärldspolitiken, slutet på det , genombrottet förinträngande nedrustningsverifikation och framstegen iicke-spridningsarbetet tecken på att tiden nu är mogen för ettfullständigt stopp för alla kärnvapenprov. Enligt motionärernaär det inte heller möjligt med en stegvis nedtrappning avkärnvapenproven, eftersom detta skulle innebära en de factoacceptans av proven som sådana.UtskottetUtskottet konstaterar att har ägnatstor uppmärksamhet åt försöken att få till stånd ett avtal omfullständigt stopp för alla kärnvapenprov (CTB).Ansträngningarna har koncentrerats tillförhandlingarna vid nedrustningskonferensen i . Sverigehar lagt flera förslag i denna fråga. Senast i juli 1991presenterade ett fullständigt avtalsförslag. Sedan 1976har också lett arbetet på ett globaltverifikationssystem med omfattande teknisk utrustning för analysav seismiska data.Utskottet välkomnar regeringens avsikt att även fortsatt verkaför ett fullständigt stopp för alla kärnvapenprov. Det är ocksåen positiv utveckling att antalet kärnvapenprov successivt harminskat samt att även sprängstyrkan i varje provhar reducerats. 1991 företogs 14 provsprängningar, att jämföramed exempelvis 34 prov och 47 stycken 1987. Det uttalandesom gjordes av , medinnebörd att beslutat upphöra med ytterligarekärnvapenprov fram /93, ärlikaledes glädjande.Utskottet noterar med tillfredsställelse utrikesministernsuttalanden i att den svenskapolitiken att verka för ett fullständigt stopp för allakärnvapenprov ligger fast, samt att regeringen fortsätter attsöka stöd för och synpunkter på det förslag till provstoppsavtalsom presenterade vid nedrustningskonferensen i Genève.Ett fullständigt stopp för alla kärnvapenprov försvårarvidareutvecklingen av kärnvapen och är enligt utskottets meningett av flera nödvändiga steg mot kärnvapennedrustning. Ettfullständigt provstopp är emellertid ingen garanti för attkärnvapnen inte sprids, och arbetet på detta område måstesjälvfallet kompletteras med andra överenskommelser, exempelvispå icke-spridningsområdet.Såsom FN:s specialkommission för och inspektörerhar påvisat var vid tiden för utbrott nära attutveckla egna kärnvapen, trots att man tidigare hadeundertecknat icke-spridningsfördraget och instämt i kritiken motkärnvapenmakternas provsprängningar.Frågan om ett fullständigt provstopp måste enligt utskottetockså ses i nära relation till den kärnvapenavveckling och dedärmed förknippade spridningsproblem som blivit följden av densenaste tidens politiska omvälvningar i de länder som tidigarebildade Sovjetunionen.Med det ovan anförda betraktar utskottet yrkande 5 i motionU402 (s) som besvarat.Studie av de miljömässiga konsekvenserna av kärnvapenMotionernaI motion U402 (s) framhålls att det finns en vitt spridd oroför de hälso- och miljömässiga effekterna av kärnvapenproven. Enhänvisning görs till FN:s kärnvapenstudie i vilken vissamedicinska och miljömässiga effekter av kärnvapenproduktion ochkärnvapenprov påvisades. Motionärerna föreslår därför i yrkande6 att i FN kräver en oberoende internationellundersökning om de medicinska och miljömässiga konsekvenserna avkärnvapen.UtskottetSom utskottet underströk i sitt förra betänkande omnedrustning (1990/91:UU18) är det angeläget att kärnvapenprovenseffekter på hälsa och miljö undersöks noggrant. Det är enligtutskottet en självklarhet att de internationella ansträngningarsom görs i denna fråga får stöd. Utrikesministern harockså i uttalat att regeringen ämnar verka för att dennödvändiga internationella enighet som krävs för oberoendevetenskapliga studier uppnås. I flera kärnvapenstater pågårmedicinska studier om effekterna på de människor som mer direktutsattes för effekterna av provsprängningarna. Det är enligtutskottet angeläget att göra deras resultat tillgängliga för enbred krets forskare. Utskottet förutsätter att regeringen aktivtdeltar i den fortsatta internationella diskussionen i dennafråga och därvid tar de egna initiativ som enligt regeringensbedömning kan vara motiverade.Med det ovan anförda får yrkande 6 i motion U402 (s) ansesbesvarat.Icke-första användning och negativa säkerhetsgarantierMotionenI yrkande 8 i ovan citerade motion föreslås att skalllägga fram ett förslag om icke-första användning,icke-användning och olagligförklarande av kärnvapenanvändning.Enligt motionärerna ökar säkerheten om kärnvapenmakternautfäster sig att aldrig använda sina vapen. Dessutom finns i dagfolkrättsliga grunder för att användningen av kärnvapnen kanförbjudas i en konvention: Kärnvapenmakterna har i mer än 46 årtillämpat icke-användningspraxis, bland FN:s medlemsstater finnsen övertygelse om olagligheten i användningen av kärnvapen, debåda stora kärnvapenmakterna är övertygade om "att ettkärnvapenkrig inte kan vinnas och aldrig får föras". I dagensnya internationella situation är det lämpligt att försöka skapanegativa säkerhetsgarantier för att ytterligare minska riskenför användning av kärnvapen.UtskottetUtskottet konstaterar att förslagen om icke-första användningoch ett förbud mot användning av kärnvapen har stått pådagordningen i internationella fora under en lång följd av årutan att frågan har kunnat föras framåt. och OSS har valten metod med successiva minskningar i arsenalerna.Utskottet anser att det är angeläget med en utveckling som påolika sätt höjer kärnvapentröskeln. Ett åtagande om icke-förstaanvändning skulle kunna vara ett steg på denna väg. Utskottethar tidigare konstaterat (UU 1987/88:1) att åtaganden omicke-första användning inte nödvändigtvis vinner i trovärdighetom de görs inom ramen för en konvention.Beträffande negativa säkerhetsgarantier konstaterade utskotteti sitt betänkande 1990/91:UU18 att det kan finnas fördelar förkärnvapenfria stater med denna typ av utfästelser frånkärnvapenstaterna, då den förra kategorin inte binds iavtalsförhållanden till de . har enligt utskottetnaturligtvis intresse av att entydiga och villkorslösauttalanden om icke-användning av kärnvapen mot kärnvapenfri statgörs av kärnvapenmakterna. Utskottet förutsätter att regeringenkontinuerligt följer frågan och tar de initiativ som kan bedömasvara ändamålsenliga.Därmed avstyrks yrkande 8 i motion U402 (s).Förbud mot icke-strategiska kärnvapen till sjössMotionernaI motion U402 (s) anför motionärerna att hösten 1990föreslog att förhandlingar om ett förbud mot icke-strategiskakärnvapen till sjöss skulle inledas. har ochSovjetunionen ensidigt förklarat att de har för avsikt att dratillbaka sina taktiska kärnvapen till sjöss. Målet bör dock,enligt motionärerna, vara att alla icke-strategiska kärnvapentill sjöss förstörs under internationell kontroll. I motionensyrkande 9 föreslås därför att fortsatt aktivt bör ageraför ett förbud mot dessa vapen.UtskottetBeträffande icke-strategiska kärnvapen till sjöss konstaterarutskottet med tillfredsställelse att presidenti deklarerade att alla taktiska kärnvapen medundantag för ett begränsat antal flygburna bomber skulle drastillbaka och att en stor del av dessa vapen skulle förstöras. Enmotsvarande, men i sitt innehåll något vagare, deklarationgjordes senare av president. Dessa deklarationerskulle innebära att samtliga sjöbaserade taktiska kärnvapenavlägsnades och att de två berörda kärnvapenmakternas ytfartygoch attackubåtar skulle bli kärnvapenfria efter en kort tid.Därmed kommer kärnvapnen till sjöss att vara begränsade till devapen som finns på de strategiska ubåtarna.Mot bakgrund av ovanstående är det enligt utskottet intemeningsfullt att specifikt driva frågan om ett förbud motsjöbasering av dessa vapen.Därmed avstyrks yrkande 9 i motion U402 (s).Internationell kontroll av kärnvapen och kärnvapenregisterMotionernaMotionärerna (U402, yrkande 10) anför vidare att man årenefter det på förslag av i FN diskuteradeatt ställa kärnvapnen under internationella kontroll. Avsiktenvar att förhindra en okontrollerad kärnvapenkapplöpning.Grundtankarna i denna plan bör nu enligt motionärerna tas upptill ny diskussion. En början skulle kunna vara att upprätta ettinternationellt kärnvapenregister i FN:s regi. bördärför i FN föreslå att kärnvapnen ställs under internationellkontroll samt att ett internationellt kärnvapenregister i FN:sregi upprättas.UtskottetFrågan om internationell kontroll av kärnvapnen har fått ökadaktualitet genom risken för spridning av de kärnvapen som stodunder kontroll och den kunskap som fanns samladhos denna stats kärnvapenexperter. Utskottet konstaterar attbåda de stora kärnvapenmakterna har visat en ny och välkommenöppenhet beträffande sina innehav av kärnvapen. I samband medden amerikanske presidentens senaste unilaterala utfästelse ijanuari lämnades en redovisning för hela den amerikanskakärnvapenarsenalen. Uppgifter om de ledande kärnvapenmakternasvapentyper och antal vapen är därför tillgängliga på etthelt annat sätt . Det är emellertid önskvärt att enmotsvarande redovisning kommer till stånd beträffande samtligakärnvapen.Den nya beredvillighet hos de ledande kärnvapenmakterna attkomma till rätta med de kontrollproblem som existerar bör enligtutskottets mening ses mot bakgrund av de förslag om förstärkningav icke-spridningsregimen och en utökad roll för som i dagföreligger. utveckling och de avslöjanden som gjortsom har på ett dramatiskt sättunderstrukit kontrollfrågornas vikt. har därigenomtydligt visats svårigheterna att kontrollera en statskärnvapenprogram mot dess vilja.Utskottet utgår från att regeringen kontinuerligt följerutvecklingen på detta område, främst vad gäller möjligheten tillinternationellt stöd för ett kärnvapenregister och utsikternaatt genom ett sådant register få tillgång till relevantinformation från medlemsstaterna. Utskottet anser därför attförslag som bidrar till att begränsa de kärnvapenprogram som kanfinnas även utanför kretsen av de erkända kärnvapenmakternasjälvfallet bör ges stöd.Något särskilt uttalande från är inte erforderligt,varför utskottet avstyrker yrkande 10 i motion U402 (s).Skrotning av kärnvapenMotionenEnligt motionärerna i motion U402 (s), yrkande 11, har USApolitiskt intresse av att de sovjetiska kärnvapnen förstörs,framför allt de taktiska. har teknisk och ekonomiskkapacitet för detta och kunde erbjuda sig att i ömsesidiga ochbalanserade former skrota de egna vapensystemen imotsvarande grad. Därför yrkas att i FN föreslår att USAställer upp med teknisk hjälp för skrotning av sovjetiskakärnvapen och skrotar de egna vapensystemen imotsvarande grad.UtskottetUtskottet anser att det är angeläget att internationellaansträngningar görs för att kärnvapen skrotas på ett säkert ocheffektivt sätt. Det är därför med tillfredsställelse utskottetkan konstatera att i slutet av 1991för avsatte 400 miljoner USD att användas tillriktade biståndsinsatser till de tidigare sovjetiskarepublikerna på detta område. Representanter för såväl denamerikanska administrationen som den amerikanska kongressen haruttalat att ytterligare insatser kan bli nödvändiga.Utskottet konstaterar att utrikesministern ifebruari 1992 tillsatte en expertgrupp som skall förberedasvenskt stöd till avveckling av nukleära och kemiska vapen i def.d. Enligt utrikesministern skall gruppenbl.a. samordna stöd med det stöd som kommer frånFörenta staterna och övriga europeiska länder.Därmed får yrkande 11 i motion U402 (s) anses besvarat.Sjöburna kärnreaktorerMotionenEnligt motion U411 (c) finns närmare 600 kärnreaktorerpå fartyg och båtar runtom i världen. Dessa sjöburna reaktorerutgör en stor risk för den miljön, och olyckor med sådanareaktorer bör ägnas ökad uppmärksamhet. De riktlinjer somfinns för sjöburna reaktorer gäller bara civila fartyg. Det ärenligt motionärerna angeläget att FN engagerar sig i frågan omsåväl civila som militära kärnreaktorer till sjöss. Som exempelpå lämpliga åtgärder nämns tillsättandet av en internationellexpertgrupp. I motionen föreslås därför att ett internationelltförbud mot kärnreaktorer till havs införs.UtskottetUtskottet delar den oro motionären hyser för de risker som kanförknippas med sjöburna kärnreaktorer. och de övriganordiska länderna har tagit upp denna frågai internationella sammanhang. Frågan kompliceras emellertid avdet faktum att av de fartyg på vilka reaktorer finns placeradeär de flesta krigsfartyg. De enda civila kärnkraftsdrivna fartygi trafik är ett fåtal ryska isbrytare. Enligt sin stadga harIAEA endast mandat att behandla civil användning av kärnkraft.Eftersom de militära reaktorerna är kraftkällor förkrigsfartygen och inte utgör en del av vapnen ombord, harreaktorerna aldrig tagits upp i bilaterala eller andranedrustningssammanhang. Vid hösten 1990försökte de nordiska länderna på svenskt initiativ genomdrivaatt och ()gemensamma säkerhetsriktlinjer för civilakärnkraftsdrivna fartyg skulle moderniseras. Frågan utreds förnärvarande inom IMO.Därmed får motion U411 (c) anses besvarad.Radiologiska vapen m.m.MotionernaEnligt Socialdemokraternas partimotion U402, yrkande 14, börSverige i nedrustningskonferensen i aktivt verka för ettförbud mot radiologiska vapen, innehållande förbud mot angrepppå kärnenergianläggningar. Ett förbud måste enligt motionärernaockså innehålla förbud mot angrepp på civilakärnenergianläggningar. Inte minst i det tättbefolkade Europaoch nära inpå gränser finns ett stort antalkärnkraftverk med dålig säkerhet. Mot den bakgrunden är detenligt motionärerna väsentligt att fortsätter att medkraft driva frågan.I samma motions yrkande 15 föreslås att bör verka förett internationellt förbud mot användning av laser mot soldaterpå slagfältet på ett sådant sätt att de blir permanent blinda.UtskottetUtskottet konstaterade i sitt betänkande 1989/90:UU6 omnedrustning att inom CD har arbetat föratt få till stånd en konvention mot radiologiskt orsakadmassförstörelse, omfattande även förbud mot angrepp påkärnkraftsanläggningar. deltar i det arbete som bedrivsinom FN:s ram för att kartlägga effekterna av joniserandestrålning, bl.a. inom FN:s vetenskapliga kommitté för attstudera effekterna av strålning (UNSCEAR).Utskottet anser att frågan om radiologiska och andra inhumanavapen, inklusive angrepp på civila kärnkraftsanläggningar, harhög angelägenhetsgrad för i vars omedelbara närhet flerakärnkraftsanläggningar finns lokaliserade. Utskottetkonstaterar att tillsammans med bl.a. ochUngern i nedrustningskonferensen har lagt ett förslag om förbudmot radiologiska vapen. Regeringen har också deklarerat sinavsikt att driva frågan vidare inom ramen för CD i Genève.Vad gäller frågan om laservapen har genombilaterala konsultationer med ett antal stater verkat förförslag om förbud mot anti-personella laservapen som görmänniskor blinda. Tanken var att en resolution härom skulleantagas på den 26 Internationella som skullehållas . Konferensen inställdesemellertid, och enligt vad utskottet har inhämtat avser Sverigenu i samråd med () utrönaandra möjligheter att nå fram till ett internationellt förbudmot dessa vapen.Därmed får yrkandena 14 och 15 i motion U402 (s) ansesbesvarade.NPT-avtalets förlängning och förstärkning av IAEA-garantiernaMotionernaI motion U402 (s) yrkande 7 föreslås att aktivt börverka för att en förstärkning av IAEA-garantierna och för attkärnvapenmakterna lever upp till sina förpliktelser i artikel VIi . bör också medverka till att fler stateransluter sig till NPT. 1995 kommer frågan om NPT-avtaletsförlängning upp till behandling. Enligt motionärerna hävdarmånga länder att om kärnvapenstaterna inte inlett förhandlingarom ett fullständigt provstopp kommer avtalet inte attförlängas mer än för en mycket begränsad tid. Motionärerna seren positiv utveckling i att , och m.fl.stater beslutat att ansluta sig samt att har beslutatställa sin civila kärnkraft under IAEA-kontroll. Gulfkrigetvisar enligt motionärerna dock att IAEA-garantierna inte ärtillräckliga och därför måste stärkas. Kunskaperna hos tusentalsarbetslösa sovjetiska kärnvapenexperter och tekniker kan enligtmotionärerna komma att spridas över världen och därmed bidratill spridningen av kärnvapen.UtskottetSom utskottet i det ovanstående har påpekat är arbetet med ettförhindrande av kärnvapnens spridning en av de mest centralafrågorna på den internationella nedrustningsagendan. Utskottetdelar motionärernas syn på behovet av en stärkning avicke-spridningsregimen och kontrollsystem. Sommotionärerna påpekar har flera länder knutit frågan om enförlängning av NPT till kärnvapenstaternas nedrustningsåtagandenenligt artikel VI samt till provstoppsfrågan. Det är enligtutskottet därför nödvändigt att särskilda ansträngningar görsför att åstadkomma såväl fullständigt provstopp som enförlängning av NPT och en förstärkning avicke-spridningsregimen.Därmed får yrkande 7 i motion U402 (s) anses besvarat.Kemiska vapenMotionernaSocialdemokraterna föreslår vidare i partimotionen U402,yrkande 13, att bör intensifiera sitt arbete för enkonvention om kemiska vapen och aktivt arbeta för att etttotalförbud och en förstörelse av dessa vapen kommertill stånd. Kriget i och avslöjandet av storaarsenaler av kemiska vapen i har på nytt visat behovet avett stopp för kemiska vapen och en fullständig kontroll överdem. Förhandlingarna har gjort betydande framsteg, och enkonvention bör enligt motionärerna kunna slutföras om denpolitiska viljan finns.UtskottetUtskottet konstaterar att aktivt hardeltagit i de förhandlingar om ett totalförbud för kemiska vapensom bedrivs inom nedrustningskonferensen i . Även på dettaområde har en positiv utveckling skett under senare år.Förhandlingarna bedrivs under mandatet att enkonventionstext skall föreligga . kom Förentastaterna och dessutom överens om att med början1992 inleda en förstöring av existerande lager av kemiska vapen.Rysslands president förklarade att omfattandepraktiska svårigheter att inleda den utlovade förstöringen iutsatt tid föreligger, men att detta inte innebar en förändradmålsättning.Utskottet anser det angeläget att en konvention som omfattarförbud mot utveckling, framställning, användning och lagring avsamt handel med kemiska vapen kommer till stånd.Utskottet utgår från att regeringen fortsatt aktivt bidrarhärtill.Med det ovan anförda anser utskottet yrkande 13 i motion U402(s) besvarat.Internationell vapenhandelMotionernaI tre motioner föreslås att skall verka förbegränsningar av den internationella vapenhandeln. I motion U402(s) yrkande 16 föreslås att bör lägga förslag i FN om eninternationell regim för begränsning och kontroll av deninternationella vapenhandeln. Varje land bör rapportera till FNom sin vapenproduktion, export och import. Detta register börvara tillgängligt för alla medlemsländer. FN bör också sätta uppen kunskapsbank för information om den militära produktionen,exporten och importen. Avsikten är enligt motionärerna inte attförbjuda utan endast begränsa den internationella vapenhandeln.I motion U403 (s) föreslås i yrkande 1 att skall verkaför att ett internationellt organ under FN inrättas och ges iuppgift att begränsa och kontrollera den internationellavapenhandeln. Varje land skall ha skyldighet att rapportera tillFN, och ett FN-register baserat på dessa uppgifter börupprättas.I yrkande 4 i motion U614 (v) föreslås att Sverigeinternationellt bör verka för en begränsning och kontroll av deninternationella handeln med krigsmateriel. Det finns enligtmotionärerna inte något reellt hopp om att världensflyktingproblem skall kunna lösas så länge amerikansk ocheuropeisk vapenexport gör militarism och terrorism möjlig iu-världen.UtskottetBeträffande åtgärder i internationella fora för att åstadkommaen kontroll av den internationella vapenhandeln konstaterarutskottet att 1988 stod som medförslagsställare när enresolution angående internationella vapenöverföringar för förstagången antogs av . I resolutionenuppmanades medlemsstaterna bl.a. att stärka sina nationellasystem för övervakning och kontroll samt att skapa störreöppenhet på området. har också till FN:sgeneralsekreterare redovisat sin positiva syn på upprättandet avett registreringssystem för vapenhandeln.Utskottet konstaterar vidare att generalförsamlingen idecember 1991 antog en resolution som uppmanar FN:smedlemsstater att informera om import ochexport av tyngre konventionella vapen som stridsfordon,artilleripjäser och robotar etc. Uppgifter skall också påfrivillig basis lämnas om innehav av sådana system. Informationskall presenteras och då . avses registret eventuellt vidgastill att omfatta även andra vapentyper. var en av mångamedförslagsställare till denna resolution.Ett FN-register om handeln med konventionella vapen är enligtutskottet ett viktigt steg mot ökad internationell öppenhet ifrågan och kan tjäna som ett förtroendeskapande instrument.Utskottet utgår från att regeringen fortsatt aktivt verkar fören utvidgning av registret.Med det ovan anförda betraktar utskottet yrkande 16 i motionU402 (s), yrkande 1 i motion U403 (s) och yrkande 4 i motionU614 (v) som besvarade.Krig och miljöMotionernaI motion U410 (c) hänvisas till de miljöförstörande effekterväpnade konflikter har. Motionären anför att en nyGenève-konvention innehållande regler för förebyggande avallvarliga miljöeffekter i samband med krigshandlingar kan kommaatt behövas. Kriget i aktualiserar enligt motionärenbehovet av en konvention. Parallellt med ett konventionsarbetebör ansträngningar göras för att samla information om sambandetmellan krig och miljö.UtskottetGulfkriget visade enligt utskottets mening med all tydlighethur allvarliga konsekvenserna på miljön kan bli även avgeografiskt och tidsmässigt begränsade konflikter. Utskottetkonstaterar att också på detta område har varit aktivt iinternationella fora. På svenskt initiativ rekommenderadeexempelvis regeringarna attöverväga en förstärkning av folkrätten i fråga om allvarligamiljöeffekter av krigföring. om miljö ochutveckling är enligt utskottet ett lämpligttillfälle att driva dessa frågor vidare.Med det ovan anförda betraktar utskottet motion U410 (c) sombesvarad.Global fredstjänstMotionernaI två nästan likalydande motioner, U405 (v) och U612 (s, fp,c, kds, v), föreslås att bör verka för att en FN-studiekommer till stånd om möjligheterna att utveckla en globalfredstjänst baserad på principen om icke-våld. Människor som gårin i global fredstjänst skall få en gedigen utbildning ochträning i bl.a. icke-våld och konfliktlösning för att bl.a.kunna främja mänskliga rättigheter och skydda miljön, slå vaktom och utveckla barns rättigheter, lära ut metoder ochstrategier för aktivt icke-våld, bistå dem som hotas avkidnappning, tortyr eller mord samt bistå flyktingar, t.ex. dåde återvänder till sina hemländer.UtskottetUtskottet ser positivt på utvecklandet av ett globaltfredsarbete i den anda som motionärerna beskriver. Ettomfattande och hängivet arbete utförs av en lång rad enskildaorganisationer, vilket resulterat i värdefulla insatser i mångaländer. Utskottet delar också motionärernas uppfattning attsamarbete och erfarenhetsutbyte mellan de organisationer somengagerat sig i dessa uppgifter skulle vara värdefullt för envidareutveckling av verksamheten.Inom har den nye generalsekreterarenpåbörjat ett ambitiöst program för att effektivisera ochrationalisera arbetet i . Till de prioriteradeuppgifterna hör att utvidga och förstärka den avdelning somansvarar för de fredsbevarande operationerna. Under senare århar de civila inslagen i de fredsbevarande operationerna blivitallt större. har aktivt deltagit i denna utveckling. Idenna bemärkelse pågår en utveckling i den riktning motionärernaföreslår. Det är enligt utskottet naturligt att FN fortsätter påden inslagna vägen.