bet · GF01SkU20 · 1992-03-10 00:00:00 — För vår del anser vi att eventuella justeringar avnuvarande regler i skattesystemet måste ha som syfte att görasystemet enklare, öka den samhällsekonomiska effektiviteten ochöka den fördelningspolitiska rättvisan.Som framhålls i motion Sk328 bör man stå fast vid de principersom vägledde skattereformen, och den uppföljning som sker genomden särskilt tillsatta utvärderingskommittén måste fullföljas.Stora förändringar av skattereformen försvårar denna utvärderingoch minskar möjligheterna till en ekonomiskt ochfördelningspolitiskt sund utveckling. Ett minimikrav är att denutvärdering som pågår angående skattereformens effekter fårslutföras.Vad som här har anförts bör -- med bifall tillmotion Sk328 yrkande 1 -- som sin mening ge regeringen tillkänna.Genom skattereformen har utrymmet för avanceradskatteplanering minskat. Att helt avskaffa möjligheterna tillskatteundandragande och skattefiffel är emellertid inte möjligt.Som anförs i motion Sk328 bör man på bred front gå till angreppmot sådana företeelser och mot den ekonomiska brottsligheten.Skatteförvaltningen måste också kunna finna vägar till ett mereffektivt arbetssätt. Det är av vikt att lagstiftningen utformaspå ett sådant sätt att den inte hindrar strävandena i dennariktning. Skattesystemet bör systematiskt och kontinuerligt gåsigenom i syfte att ytterligare förenkla och förbättra såväl demateriella reglerna som förfarandereglerna. För att fördjupa ochförstärka uppföljningen av skattereformen i dessa avseenden bör-- som framhålls i motion Sk328 -- en förenklingskommissiontillsättas med uppgift att successivt redovisa förslag tillförbättringar i dessa avseenden.Vi instämmer alltså i motionärernas krav att skattereformen iprincip återställs. De förslag till omedelbara åtgärder somläggs fram i motionen medför att de årliga skattelättnader på 13miljarder kronor som regeringen genomdrivit för kapitalinkomsteroch förmögenheter återtas och att löntagare och villaägare m.fl.slipper de skatteskärpningar på som höstensbeslut innebär i fråga om fackföreningsavgifter ochräntekostnader.Motion Sk328 innebär att Socialdemokraterna fullföljer sinskattepolitik som den redovisades . I de delarsom behandlas nu innebär detta en återgång till de regler somgällde före höstens beslut om kapitalinkomster m.m., ränteavdragoch successivt slopande av förmögenhetsskatten. När det gällerförmögenhetsskatten innefattar motionen krav på en omläggning ilinje med det förslag som har redovisats idepartementspromemorian Reformerad förmögenhetsbeskattning(Ds1990:91) års taxering. Motionärerna vidhållerockså yrkandet att man vid indexuppräkningen av den nedregränsen för uttag av statlig inkomstskatt i fortsättningen skallbortse från den del av penningvärdesförändringarna som beror påskatteomläggningen, en justering som är nödvändig för atthöginkomsttagarna inte skall få en överkompensation förinflationen.Med hänvisning till vad som har anförts ovan tillstyrker vimotion Sk328 i vad gäller skattepolitiken och övrigafrågor som behandlas i detta sammanhang. Därmed är också syftetmed motion Sk302 av och ()tillgodosett. Vad som anförts i det föregående innebär samtidigtatt vi avstyrker de skatteskärpningar som föreslås iv-motionerna Sk351 och Sk352.De aktuella yrkandena i motion Sk328 innebär att ett flertaldetaljändringar i skattelagstifningen skall genomföras senastunder och i en del fall . Detbör ankomma på regeringen att skyndsamt lägga fram förslag tillde lagändringar som behövs.dels vid mom. 1 och 4 hemställt1. beträffande översyn av skattesystemet m.m.att med bifall till motion 1991/92:Sk328 yrkandena1--3, med anledning av motion 1991/92:Sk302 och med avslag påmotion 1991/92:Sk352 yrkandena 1, 2 och 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som har anförts i reservationen omskattereformen och det framtida skattesystemet, om den fortsattauppföljningen och utvärderingen av skattereformen och omtillsättandet av en ,4. beträffande omprövning av skattebesluten hösten 1991att med anledning av motionerna 1991/92:Sk328yrkandena 4, 5 och 8--18 och 1991/92:Sk351 yrkandena 13, 15,16 och med avslag på motion 1991/92:Sk351 yrkandena 1, 2, 14,17 och 19--22 begär skyndsamt förslag från regeringen om enåtergång till tidigare regler för beskattning avkapitalinkomster m.m. och om en ny lag om förmögenhetsskattfr.o.m. Förmånsbeskattning, traktamenten och bilkostnader m.m.(mom.6)(nyd) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk326 av m.fl. (nyd) har dennya beskattningen av lunchätandet medfört stora problem. Det harklart och tydligt visat sig att omkring 1 miljon människor mereller mindre har slutat att äta ett rejält mål lagad mat pådagen. Beskattningen är vådlig för folkhälsan och har ocksådrabbat restaurangbranschen. Detta har medfört uppsägningar inomdenna bransch och för personal i företagens personalmatsalar ochinom andra företag som direkt eller indirekt har beröring medlunchmåltider. De nya reglerna har väckt allmän kritik också föratt de försämrar trivseln på arbetsplatserna och människornasmöjligheter att utföra goda arbetsprestationer.Nu är det att tänka på folkhälsan och att få bort de nyapetitesserna.Motion Sk326 bör alltså bifallas, och regeringen bör skyndsamtlägga fram förslag till ändrade regler av denna innebörd.dels vid mom. 6 hemställt6. beträffande förmånsbeskattning, traktamenten ochbilkostnader m.m.att med anledning av motion 1991/92:Sk326 samt medavslag på motionerna 1991/92:Sk303, 1991/92:Sk306,1991/92:Sk313, 1991/92:Sk325, 1991/92:Sk316,1991/92:Sk328 yrkandena 23 och 24, 1991/92:Sk330,1991/92:Sk351 yrkandena 3 och 4, 1991/92:Sk356,1991/92:Sk365 och 1991/92:Sk373 begär skyndsamt förslag frånregeringen om att slopa de nya reglerna för beskattning avlunchsubventioner.3. Frequent flyer-rabatter (mom. 7), , , , , och (allas) hardels anfört följande:Riksdagen beslöt att undanta s.k. frequentflyer-rabatter från skatteplikt. Som anförs i motion Sk328 avIngvar m.fl. (s) strider detta undantag motgrundläggande principer vid beskattningen. Undantaget ärsynnerligen betänkligt också därför att det gäller erbjudandensom tangerar gränsen mot mutbrott och bestickning och vad som ärotillbörligt enligt marknadsföringslagen ochkonkurrenslagstiftningen. Därtill kommer att de nya reglerna kange intryck av att ställt sig bakom en utveckling sominnebär att denna rabattform, som tillämpas inomflygtrafiken i , etableras och vedertas även i Europa.Detta innebär en avsevärd risk för att de mindre företagenskonkurrenssituation försvåras.I motionen anförs att man bör ha förståelse för önskemålet atttillgodose SAS strävanden att kunna upprätthålla konkurrensen påde marknader där vissa utländska bolag erbjuder sina resenärerförmåner av olika slag, men att dessa frågor måste lösas påannat sätt. Vi delar denna uppfattning och tillstyrker yrkandetatt undantaget för frequent flyer-rabatter avskaffas,dvs. fr.o.m. den 1 maj 1992.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande frequent flyer-rabatteratt med bifall till motion 1991/92:Sk328 yrkande22 antar följandeFörslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att 32§3fmom. skall upphöra attgälla . De upphävda bestämmelserna gällerfortfarande i fråga om förmåner som har utnyttjats föreikraftträdandet.4. Kvittning av underskott, beskattning av hobby, m.m.(mom.8)(nyd) hardels anfört följande:De nya reglerna för hobby har väckt stark och berättigadkritik. Som anförs i många av de motioner som utskottet tar uppi detta betänkande måste alla som har en fritidssysselsättningbörja föra noggranna räkenskaper för att undvika en heltomotiverad beskattning av de småbelopp som kan flyta in iverksamheten. Det är t.o.m. så att den som klart och tydligt kanvisa att han bara har haft stora utgifter under en lång följd avår råkar ut för en helt orimlig beskattning, t.ex. om han somhobby har haft en häst och sedan säljer denna. Närdet gäller bärplockning har man gjort ett undantag för inkomsterupp till , men andra inkomster av precis likartadefritidssysselsättningar skall i princip beskattas från förstakronan.Reglerna ställer till problem inte bara för dem som på sinfritid sysselsätter sig med något som är vettigt och önskvärtfrån alla synpunkter. Reglerna innebär också attskattemyndigheterna i praktiken skall krångla med småsaker.Inom Ny demokrati anser vi att reglerna bör ändras. Ipraktiken bör det inte vara några större svårigheter att skiljapå vad som är affärsverksamhet och vad som är hobby. Tio bikuporeller uppfödning och tävling med två hästar bör -- exempelvis --utan vidare kunna betraktas som skattefri hobby. I motionernanämns även andra exempel på vad som bör kunna anses somskattefritt, såsom plockning av vilda växter m.m., och man börockså kunna ha en mer generell beloppsgräns än i dag.I några motioner som behandlas i moment 8 kritiserarmotionärerna även utformningen av vissa avdragsregler. De nyareglerna innebär att den som får underskott i sinyrkesverksamhet sedan skall få avdrag för underskottet. Men ivissa fall får man inte avdrag annat än om rörelsen läggs nedoch då endast i begränsad utsträckning, i form avskattereduktion. Underskotten får inte längre kvittas motinkomst av tjänst.Vi anser att den kritik som riktas mot dessa regler ärvälmotiverad. Som situationen har utvecklats för företagsamhetenhär i landet är det svårt att förstå att man på detta sättförvärrar problemen för många småföretagare och lantbrukare somgör sitt bästa för att klara ut dagens svårigheter. På dettasätt hindrar man också dem som vill starta en ny egenverksamhet. Vi instämmer därför i motionärernas uppfattning bör återinföra en kvittningsrätt. I stället för att motverkaföretagsamheten i och viljan att ge sig in på nyaverksamhetsområden bör man också -- som föreslås i motion Sk331av och () -- överväga enavdragsrätt för uppbyggnad av riskkapital.dels vid mom. 8 hemställt8. beträffande kvittning av underskott, beskattning avhobby, m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Fi208yrkande 19, 1991/92:Sk301, 1991/92:Sk305, 1991/92:Sk311,1991/92:Sk319, 1991/92:Sk327, 1991/92:Sk331,1991/92:Sk335, 1991/92:Sk336, 1991/92:Sk344,1991/92:Sk350 yrkandena 1 och 2, 1991/92:Sk355,1991/92:Sk357, 1991/92:Sk361, 1991/92:Sk362,1991/92:Sk364, 1991/92:Sk372 och 1991/92:Sf278 yrkande 3och med avslag på motion 1991/92:Sk351 yrkande 5 begär förslagfrån regeringen om skattefrihet för hobbyinkomster, rätt tillkvittning av underskott i näringsverksamhet och en avdragsrättför uppbyggnad av riskkapital.5. Barnpension (mom. 10)(nyd) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk367 av () får barn somhar barnpension särskilda skatteproblem om de tar ettferiearbete eller skaffar andra extrainkomster. Barnpensionen äri princip en skattepliktig inkomst som förbrukar det grundavdragsom alla är berättigade till. För den som har barnpensionbeskattas extrainkomster från första kronan. Detta måsteupplevas som orättvist och omotiverat, eftersom barn normaltsett lagligen kan ta ett skattefritt feriearbete eller ett annatskattefritt extrajobb. Det är också så att barnpensionen utgårom någon av föräldrarna avlidit och kan sägas träda in i ställetför det underhåll som denne bidragit med.Inom Ny demokrati anser vi att barn som förvärvsarbetar börkunna beskattas på samma sätt för sin arbetsinkomst, och att maninte genom olämpliga skatteregler skall försämra för dem somhaft olyckan att mista en av föräldrarna eller båda föräldrarna.Vi instämmer alltså i kravet om likvärdiga skatteavdrag förferiearbetande ungdomar. Regeringen bör skyndsamt lägga framförslag till de lagändringar som behövs för att undanröja dennuvarande orättvisan.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffande barnpensionatt med bifall till motion 1991/92:Sk367 som sinmening ger regeringen till känna vad som här har anförts omskatteavdrag för feriearbetande ungdomar.6. Ränteinkomster för barn och ungdom (mom. 11)(nyd) hardels anfört följande:I motionerna Sk334 av i (kds) och Sk363av () föreslås att barn och ungdom skall kunnaspara småbelopp utan att behöva betala skatt från första kronan.Ny demokrati instämmer i att barn och ungdom skall kunnaslippa skatta för räntor upp till exempelvis . ochtillstyrker alltså dessa motioner.dels vid mom. 11 hemställt11. beträffande ränteinkomster för barn och ungdomatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk334 och1991/92:Sk363 begär förslag från regeringen om skattefri räntaför barn och ungdom.7. Pensionsförsäkringar (mom. 12)(nyd) hardels anfört följande:Nuvarande regler om pensionsförsäkringar är alltför stela ochmedför i vissa situationer helt orimliga effekter. Som anförs imotionerna Sk343 av (), Sk345 av () och Sf230 av () börman kunna teckna en personförsäkring för sin make eller betalapremierna för en försäkring som maken tecknat, med avdragsrättför premierna. Man bör givetvis också kunna sätta in en samboeller någon annan närstående person som förmånstagare. Detta ärmotiverat redan av sociala skäl. Därtill kommer att man måstekunna undvika att ett pensionssparande går förlorat, vilket kanbli följden med nuvarande alltför rigorösa regler på dettaområde.Regeringen bör i lämpligt sammanhang föreslå de lagändringarsom behövs.dels vid mom. 12 hemställt12. beträffande pensionsförsäkringaratt med bifall till motionerna 1991/92:Sk343,1991/92:Sk345 och 1991/92:Sf230 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som här har anförts om förbättringarav reglerna för pensionsförsäkringar.8. Avdrag för gåvor (mom. 13)(nyd) hardels anfört följande:I fyra motioner -- Sk317 av och ,Sk339 av (nyd), Sk349 av ochHarriet (nyd) och Sk370 av m.fl.(fp) -- begär motionärerna en utredning eller förslag frånregeringen om en avdragsrätt för gåvor till ideella ochallmännyttiga ändamål.Vi instämmer i uppfattningen att man bör stimulera enskiltinitiativ och engagemang på dessa områden genom enbeloppsmässigt begränsad avdragsrätt vid beskattningen ochtillstyrker alltså motionerna i dessa delar.dels vid mom. 13 hemställt13. beträffande avdrag för gåvoratt med bifall till motionerna 1991/92:Sk317,1991/92:Sk339, 1991/92:Sk349 yrkandena 1 och 2 och1991/92:Sk370 som sin mening ger regeringen till känna vad somhär har anförts om avdrag för gåvor till ideella ändamål.9. Översyn av bostadsbeskattningen m.m. (mom. 14)(nyd) hardels anfört följande:Som anförs i motionerna Bo236 av och i (nyd) och Fi208 av m.fl.(nyd) medför nuvarande regler en kostsam rundgång ochlåsningseffekter på bostadsområdet. Mer än hälften avbyggkostnaderna är skatter, och reavinstbeskattning, flyttskattoch omsättningsskatter bidrar -- förutom andra olägenheter --till en tröghet på bostadsmarknaden och dåligt utnyttjande avresurserna och för höga subventioner till boendet. Man bördärför successivt minska dessa skatter. Detta medför samtidigtden positiva effekten att sparandet till egen bostad stimulerasoch att man breddar möjligheterna att skaffa egen bostad.Skattereformen har medfört att man inte längre har möjlighetatt göra avdrag för mangårdsbyggnader på jordbruksfastigheter.Detta innebär många missförhållanden som med rätta kritiseras iolika motioner. De nya reglerna medför att man begränsarmöjligheterna att sörja för ett tillfredsställande underhåll avbostadsbyggnaderna, och för kulturbyggnader är detta renakatastrofen. Enligt Ny demokratis uppfattning bör man återinföratidigare regler och överväga avdragsregler även försmåhusen.En annan fråga som bör uppmärksammas är att de nya reglerna omuthyrning av privatbostad medfört snedvridningar, framför allt ifråga om småhus. Som anförs i motion Sk347 av Karl-GöranBiörsmark (fp) bör dessa regler ses över.dels vid mom. 14 hemställt14. beträffande översyn av bostadsbeskattningen m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Fi208yrkandena 16 och 18, 1991/92:Sk340, 1991/92:Sk347,1991/92:Sk359 och 1991/92:Bo236 yrkandena 3 och 6 samt medavslag på motionerna 1991/92:Sk323, 1991/92:Sk337,1991/92:Sk338, 1991/92:Sk341, 1991/92:Sk342,1991/92:Sk351 yrkandena 18, 26 och 27, 1991/92:Sk360,1991/92:Sk371, 1991/92:So273 yrkande 5 och 1991/92:A436yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad som härhar anförts om bostadsbeskattningen och vad som därmedsammanhänger.10. Den s.k. genomsynen för bostadsrätter (mom. 15), , , , , och (allas) hardels anfört följande:En uttalad målsättning i skattereformen är att beskattningenav egnahem och bostadsrätter skall vara enhetlig och likformig.Detta innebär bl.a. att reavinster skall behandlas på samma sättoavsett om de hänför sig till egnahem eller bostadsrätter. genomsynsreglerna för bostadsrätter innebär att det saknarbetydelse för vinstberäkningen om lånen för bostaden ligger hosföreningen eller hos den enskilde bostadsrättsinnehavaren.Genomsynsreglerna är nödvändiga för att uppnå en likformigreavinstbeskattning mellan egnahem och bostadsrätter men harmedfört vissa komplikationer vid tillämpningen av dengrundläggande huvudregeln för vinstberäkningen. Dessakomplikationer föreligger inte vid tillämpningen av den s.k.takregeln, som i själva verket är den regel som i allmänhettillämpas vid vinstberäkningen.Beslutet att slopa genomsynen vid tillämpningen av takregelninnebär att reglerna för bostadsrätter blir avsevärt merförmånliga än motsvarande regler för egnahem. Redanbostadspolitiska skäl talar alltså för att genomsynen häråterinförs. Som anförs i motion Sk328 av m.fl.(s) talar även fördelningspolitiska och statsfinansiella skälför en sådan åtgärd.Med det anförda vidhåller vi vår tidigare ståndpunkt i dettahänseende och tillstyrker alltså motion Sk328 yrkande 21. Somanförts i reservation 1 bör det ankomma på regeringen att senarei vår lägga fram förslag till de lagändringar som behövs.dels vid mom. 15 hemställt15. beträffande den s.k. genomsynen för bostadsrätteratt med anledning av motion 1991/92:Sk328 yrkande21 begär skyndsamt förslag från regeringen av innebörd att dens.k. genomsynen vid tillämpning av takregeln för reavinster påbostadsrätter återinförs per den 1 juli 1992.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:I motionerna Sk351 om en rättvis skattepolitik och Sk352om skattepolitik för arbete och välfärd av m.fl.(v) presenterar sitt skattepolitiska alternativ.I motionerna riktar kritik mot regeringensekonomiska politik "den enda vägen" som utgår från att ekonomisktillväxt skall tryggas via skattesänkningar. Detta är enriskfylld politik som bidrar till att skapa ekonomiskaobalanser, bl.a. i form av växande budgetunderskott, ett högtränteläge, och fördelningspolitiska spänningar. Regeringensskattepolitik bidrar därmed tvärtemot dess intentioner till atthämma den ekonomiska tillväxten. Att kritik ärvälgrundad i dessa avseenden stöds inte minst av den ekonomiskautvecklingen sedan regeringen tillträtt.Vänsterpartiet vidhåller också sin tidigare redovisade kritikmot den skatteomläggning som genomdrevs av ochsocialdemokraterna. Det var nödvändigt med en skattereform bl.a.för att sänka skatten på arbetsinkomster och minskamöjligheterna till skatteundandragande. Den fördelningspolitiskaprofilen i skattereformen var dock så bristfällig attskatteomläggningen i alltför hög grad kom att gynnahöginkomsttagarna. Allt fler tecken tyder vidare på attskattereformen ej finansierats fullt ut. Skatteomläggningen harsåledes bidragit till de växande budgetunderskotten.Regeringen hittillsvarande politik har inneburitkraftiga skattelättnader på kapitalinkomster och förmögenheter.Därtill kommer vissa mindre skatteskärpningar främst genomslopad avdragsrätt för fackföreningsavgifter. Sammantaget hardenna skattepolitik inneburit ytterligare skattelättnader förhöginkomsttagare och på förmögenheter. Inkomst- ochförmögenhetsklyftorna i det svenska samhället vidgas genom dennapolitik. Regeringens politik syftar till att stimulerahushållens sparande. Men den ogynnsamma ekonomiska utvecklingeni är inte orsakad av ett för lågthushållssparande.Regeringens skattepolitik undergräver förutsättningarna förden gemensamma välfärden och skärper motsättningarna mellanolika grupper i samhället. De skattepolitiska åtgärder somregeringen genomfört kommer inte heller i någon påtagligomfattning att stimulera efterfrågan eller förbättrakonjunkturutsikterna. Detta är allvarligt mot bakgrund av enhög och växande arbetslöshet. Därtill kommer att de förslag somregeringen lade fram inte grundade sig pånågra analyser av de samhällsekonomiska och fördelningspolitiskaeffekterna.Vänsterpartiet föreslår i motion Sk352 en bred parlamentariskutredning om en reformering av skattesystemet. En reformering såatt skatterna kan tillgodose sina grundläggande uppgifter attfinansiera de offentliga utgifterna och utjämna skillnader iinkomster och förmögenhet. Det behövs också en utvärdering isyfte att klargöra i vilken grad skatteomläggningen har bidragittill de ökande budgetunderskotten.Utredningens uppgift bör vara att göra en genomgripandeöversyn av skattesystemet enligt de grundprinciper somredovisats i motion Sk352. Enligt vår uppfattning är det av viktatt reglerna utformas med sikte på att förbättra situationen förlåginkomsttagare och andra utsatta grupper. Den kritik som viriktar mot skattereformen går i första hand ut på att denfördelningspolitiska profilen inte är acceptabel. Så t.ex. harslutresultatet av de ändringar som har genomförts på den direktaoch indirekta beskattningens områden och ändringarna avpensionsförmånerna lett till betydande försämringar för de sämstställda pensionärerna. Som anförs i motion Sk351 kan effekter avdetta slag inte godtas. Utredningen bör bedöma dessa och andrafördelningspolitiska frågor med förtur och skyndsamt lägga framförslag till förbättringar.Vänsterpartiet vill stödja de sämst ställda i samhället. Vivill förbättra bidragsreglerna och bygga ut den offentligaservicen. Detta kostar pengar vilket ofta är liktydigt med höjdaskatter.Vänsterpartiet förespråkar dock inte ett högre skattetryck. Vihar genom en noggrann anslagsprövning och prioritering kunnatlägga ett budgetförslag som ryms inom ett oförändratskatteuttag. Arbete åt alla, en förbättrad arbetsmiljö och enrättvis fördelningspolitik innebär i själva verket att statensutgifter kan sänkas, inte minst på det sociala området.Vänsterpartiets politik utgår från målet om en ekologisktbalanserad tillväxt som uppfyller kravet på allas rätt till ettmeningsfullt arbete. visar i sina motioner att ensådan politik går att genomföra. Därmed blir det också möjligtatt sänka skattetrycket.De analyser som har genomförts beträffande skattetrycket iSverige och i andra länder visar att kritiken mot de högaskatterna här i landet är överdriven. har ett högtskatteuttag men skillnaderna mot omvärlden minskar väsentligenom man vid en jämförelse tar hänsyn till utformningen avrespektive lands skatteregler, t.ex. om bidrag är beskattadeeller inte. Vidare påverkas jämförelsen av olikaåldersstrukturer, av olika sätt att skatte- eller lånefinansierastatsbudgeten och av skilda sätt att tekniskt lösafinansieringen bl.a. av socialförsäkringssystemen. Deningående redogörelse för dessa frågor som lämnas i motion Sk352visar att en anpassning till EG:s inre marknad inte är någothållbart alibi för en allmän sänkning av våra skatter ochsammanhängande sociala nedrustning.Vänsterpartiet anser att skatt skall utgå efter bärkraft. Ettprogressivt skatteuttag minskar behovet av transfereringar.Detta gäller såväl inkomstbeskattning som beskattning avkonsumtion. Det är i detta perspektiv man skall seVänsterpartiets krav om ett slopat grundavdrag för inkomsteröver den brytpunkt där statlig skatt utgår och om ett nyttskatteskikt på för inkomster över 250 000 kr.Vänsterpartiet föreslår vidare slopad eller sänkt moms på en radområden; det gäller bl.a. kollektivresande, fjärrvärme, hotell-och restaurangtjänster, samt en fortsatt sänkning av matmomsen.En ökad progression innebär ett effektivare skatteuttag ochdärmed minskade behov av bidrag.