bet · GF01AU11 · 1992-04-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvidgning av ungdomsgarantin till att även omfatta20--24-åringar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt åldersgräns för berättigande till kontant arbetsmarknadsstöd.1991/92:Ub264 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar handlar upputbildning av komvux.1991/92:N225 av och (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna att det bör skapasförutsättningar för införande av särskilda lärlingslöner i tekobranschen.1991/92:Bo211 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslöshet inom byggbranschen.1991/92:Bo235 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslösheten inom byggbranschen,6. att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder snabbtbör sättas in för att undvika att situationen på byggmarknaden blirkatastrofal.1991/92:Bo236 av och i (nyd) variyrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att byggandet bör inriktas på främst produktionav åldersdomshem, renovering av bostäder, skolor och sjukhus.1991/92:Bo237 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggandets betydelse för sysselsättningen i den västsvenskaregionen.Motioner väckta med anledning av proposition 1991/92:1241991/92:A8 av m.fl. (c, m, fp, kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om villkorenför ungdomspraktik vad avser ungdomar i åldern 18--19 år.1991/92:A9 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att beslutar att förlänga tiden för provanställning till 18månader och stimulera arbetsmarknadens parter att införa ungdomslöner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler för erbjudande av ungdomspraktikplatser vid tidigareuppsägningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om praktikanternas möjlighet till utbildning, handledning ochjobbsökaraktiviteter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att söka ny ungdomspraktik med en veckas uppsägning, omföretaget ej kan erbjuda full sysselsättning med överenskomna arbetsuppgifter.1991/92:A10 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1991/92:124,2. att godkänner förslaget om att införa ungdomsjobb fr.o.m. den 1juli 1992 i enlighet med vad som angivits i motionen,3. att beslutar godkänna förslaget till lag om ändring i lagen(1991:329) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifterenligt bilaga 1 (bilaga 5 i betänkandet),4. att beslutar godkänna förslaget om att slopa statsbidraget tilla) avtalade inskolningsplatser, b) beredskapsarbete för ungdomar ,c) rekryteringsstöd för ungdomar , d) arbetsgivare för handledareför ungdomar,5. att beslutar möjliggöra att 10 000 årsstudieplatser anordnasinom gymnasieskolan som påbyggnadsutbildning,6. att beslutar tillföra sektorsbidraget för driften av detkommunala offentliga skolväsendet 250 milj.kr.,7. att beslutar öka antalet årsstudieplatser på anslaget för lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser med 2 000,8. att beslutar tillföra anslaget för lokala och individuellalinjer samt fristående kurser 60 milj.kr.1991/92:A11 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen och syftet med praktikplatser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsgivaransvaret för dem som anvisats praktikplats,3. att beslutar att ungdomar som kvalificerat sig förersättning hos arbetslöshetskassa i första hand skall erbjudasberedskapsarbete,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avtalsenlig lön när ungdom på praktikplats utför ordinarie arbete,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidrags- och lönenivån i arbetsmarknadsutbildning och praktikplats.1991/92:A12 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsplatspraktik för16--17-åringar. Allmän bakgrundAntalet sysselsatta enligt statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar () minskade med 78 000 personer --sett som skillnaden mellan årsgenomsnitten . Totalt setthar minskningen av antalet sysselsatta accelererat . I mars 1992uppgick antalet sysselsatta till 4 282 000 personer jämfört med 4454000personer . Huvuddelen av minskningen faller på männen.Antalet sysselsatta inom industrin vilka uppgick till 1025 000personer beräknas till 867 000 personer, dvs. en minskning på 158000 personer. Sysselsättningen inom byggnadsindustrin har siktminskat med 44 000 personer och uppgår till 275 000 personer, dvs.ungefär samma nivå som och 1989.Även arbetskraftsdeltagandet har minskat i förhållande tillår 1990. Totalt sett uppgick arbetskraftsdeltagandet i åldrarna 16--underår 1991 till jämfört för året innan. uppgickarbetskraftsdeltagandet till för kvinnorna och för männen.Motsvarande tal var för kvinnornas del och förmännens. Utvecklingen för kvinnor och män är således likartad.Sett som årsgenomsnitt har antalet deltidsarbetande minskat med 10000personer . Detta tal inrymmer emellertid en ökning med4000 personer med kort deltid (1--) och en minskning på 14 000personer med lång deltid (20--).Efterfrågan på arbetskraft har sjunkit dramatiskt jämförtmed och har i det närmaste halverats (arbetsförmedlingarnas verksamhetsstatistik). Totalt anmäldes 36 000 nyaplatser till förmedlingarna , vilket kan jämföras med 88 700nyanmälda lediga platser i mars 1990.Enligt AMS rapport finns jobben fram ? finns de bästamöjligheterna till arbete inom sjukvården, barn- och äldreomsorgen samt inomskolan. Den svaga konjunkturen betyder en fortsatt låg efterfrågan inomtekniska yrken och tillverkningsyrken. En mycket besvärlig situation väntasinom byggsektorn, transportområdet, inom administrativa yrken m.fl.Arbetslösheten enligt uppgick genomsnittligt till 122000 personer, motsvarande av arbetskraften. AKU-statistiken för mars 1992innebär att arbetslösheten uppgick till 186000 personer eller4,av hela arbetskraften (3,för kvinnor och för män). varslades 16 700 personer om uppsägning, varav 7 400 personer inomtillverkningsindustrin.Ungdomsarbetslösheten uppgick till 13 000 ungdomar i åldern16--och 41 000 ungdomar i åldern 20--enligt AKU-statistiken. Denhögsta arbetslösheten har unga män i åldern 20--; 10,av männen i denåldersgruppen var arbetslösa jämfört med 7,för kvinnor i sammaåldersgrupp. För åldersgruppen 16--var 10,av pojkarna arbetslösa imars jämfört med 6,av flickorna.Samtidigt gick 32 100 ungdomar (under ) i arbetsmarknadsutbildning,3900 hade beredskapsarbete och 24 300 hade inskolningsplatser enligtAMS verksamhetsstatistik. 5700 ungdomar hade utbildningsvikariat.Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid olika tidpunkterunder en tioårsperiod framgår av följande tabell.Stödform 1983 1985 1991 1992 1992jan. företagsutbildning 43 100 41 000 45 000 86 800 99 000Utbildning i företag 1 100 1 700 5 800 14 700 18 200**** 4 800 5 300 6 900 7 200 8 700Beredskapsarbete 68 100 29 900 8 700 14 200 17 000Starthjälp 1 800 - - - -Ungdomslag/inskolningspl. ** - 39 000 9 000 22 100 24 300Rekryteringsstöd - 15 200 2 000 9 600 10 700Lönebidrag 34 800 36 400 45 700 42 500 42 500Offentligt skyddat arbete - - 5 700 5 200 5 300Samhall 24 200 25 900 30 100 29 400 29 400Utbildningsvikariat - - - 9 400 12 100Totalt antal personer 177 900 194 400 158 900 241 100 267 200* Ny statistik ** Avser både avtalade och särskilda inskolningsplatser*** Avser februari 1992Källa: AMSI finansplanen konstateras att tillväxten i världsekonomin avtog under år1990 och att den ekonomiska tillväxten i totalt sett stannar påstrax . Sammantaget väntas tillväxten i OECD-området bli ca 21/resp. . Konjunkturuppgången är bådeförsenad och försvagad jämfört med de bedömningar som gjordes hösten 1991.För del görs den bedömningen i finansplanen att ekonomin också under1992 kommer att utvecklas mycket svagt. Kapacitetsutnyttjandet avtarytterligare, och en nedgång i de samlade investeringarna och särskilt ibostadsinvesteringarna ter sig sannolik. De stora insatser som görs för attförbättra och bygga ut infrastrukturen är emellertid en motverkande faktor.Under år 1992 väntas BNP fortsätta falla, medan väntas medföra enuppgång på något . Arbetslösheten beräknas stiga till resp. 4,5 %för åren 1992 och 1993.Långtidsutredningen () tar fasta på tre teman: effektivitet,internationalisering och välfärd. Utredningen visar att skillnaden är betydandemellan en god internationell utveckling fram (tillväxtscenariot)och scenariot med en internationell avmattning. Bland förutsättningarna föråterhämtning i är att den låga inflationstakten befästs.Löneutvecklingens roll betonas. Det är också viktigt att stimulansåtgärdervidtas som stärker den konkurrensutsatta sektorn, t.ex. genom förbättradinfrastruktur och genom arbetsmarknadsåtgärder som ökar arbetskraftenskompetens och rörlighet. I den s.k. prognoskalkylen förutses en arbetslöshet på4,, 4,, samt , och för denärmast följande tre åren.Konjunkturinstitutets prognos () för BNP-tillväxten i pekarmot noll-tillväxt och en ökning med endast en halv till en procentunder . Arbetslösheten beräknas stiga till nära 4 1/i genomsnitt år1992 och till 5--5 1/. Det mest positiva inslaget i konjunkturbildenär att nedväxlingen till lägre inflationstakt varit framgångsrik;ökningstakten av konsumentpriserna är nu nere i 2 1/(tolvmånaderstal).AMS senaste prognos över utvecklingen på arbetsmarknaden () innebäratt arbetslösheten kommer att öka från nuvarande till 1992. kan arbetslösheten hållastillbaka genom stora arbetsmarknadspolitiska insatser. Under första halvåret1993 ökar arbetslösheten igen enligt AMS prognos, och kanomkring av arbetskraften vara utan arbete. Denna bedömning bygger på attomfattningen av de konjunkturbetingade arbetsmarknadspolitiska åtgärderna igenomsnitt når ca 155 000 personer. Drygt 30 000 personer är för närvarandelångtidsarbetslösa, och enligt AMS bedömning kommer detta antal att stigakraftigt och . Antalet utförsäkrade frånarbetslöshetskassorna ökar också, men förmedlingen kommer inte att kunna ordnaberedskapsarbeten åt alla som drabbas, enligt AMS.Enligt prognosen stiger sannolikt ungdomsarbetslöshetenkraftigt . Därefter kommer införandet av praktikplatser förungdomar att minska ungdomsarbetslösheten enligt AMS bedömning. En vissöverföring av arbetslösheten till åldrarna 25--är då trolig.I den föreliggande kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150) beräknasarbetslösheten uppgå till och år 1993.Pågående utredningar vilka nämns i budgetpropositionen är bl.a. översynen avden arbetsrättsliga lagstiftningen (dir. 1991:118), utredningen om avregleringav arbetsförmedlingsmonopolet (dir. 1992:16) och utredningen om en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (dir. 1992:24). Dessutom nämns den publiceradeÅrsarbetstid, Ny lag om arbetstid och semester (1992:27), vilken regeringeni början på april månad sänt ut för remissbehandling.Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktningPropositionenFörutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken beskrivs i propositionensavsnitt Förutsättningarna (s. 7). Huvudproblemet utgörs av en kombination avdjup lågkonjunktur och de strukturella brister som föreligger i svensk ekonomi.Att komma till rätta med de samhällsekonomiska obalanserna är en förutsättningför att bevara och utveckla välfärden i hela landet.Arbetslöshet får enligt propositionen (s. 7) aldrig bli ett medel i denekonomiska politiken. För att skapa varaktiga och trygga arbeten är detnödvändigt med en politik som utvecklar framgångsrika företag och hållbartillväxt och som motverkar misshushållning med människor och miljö.I propositionens avsnitt Ambitionerna (s. 8) beskrivs hur regeringens närings-och regionalpolitik också syftar till att skapa nya arbetstillfällen.I avsnittet Skapa förutsättningar i hela landet (s. 8--9) redogörs för måletatt i landets alla delar få till stånd en ekonomisk utveckling och nya arbeten.Med hänsyn till att bedömningen av de ekonomiska utsikterna är osäker angerarbetsmarknadsministern att det kan finnas anledning att införkompletteringspropositionen ompröva inriktning och omfattning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för nästa budgetår (s. 11--12).Sammanfattningsvis föreslår regeringen följande inriktning avarbetsmarknadspolitiken för det kommande budgetåret (s. 14-17).Arbetslinjen skall hävdas. I första hand får den arbetslöse hjälp att sökaarbete, i andra hand arbetsmarknadsutbildning, vidare finns möjligheten tillberedskapsarbete och i sista hand kommer kontantstöd. Utsatta grupper somungdomar, arbetshandikappade, flyktingar och andra invandrare samtlångtidsarbetslösa skall prioriteras. Jämställdheten skall öka genom insatseratt bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden.MotionernaSocialdemokraterna förordar i motion A225 följande inriktning avarbetsmarknadspolitiken. Arbetslinjen skall hävdas och förstärkas, vilketinnebär att aktiva åtgärder som t.ex. arbetsmarknadsutbildning skall tillgripasföre sysselsättningsskapande åtgärder och kontantstöd. Platsförmedling skallprioriteras och vakanstiderna bör minskas. Ansträngningarna att få flyktingaroch andra invandrare i arbete bör fortsätta i minst samma takt som tidigare.Insatserna för arbetshandikappade får inte minska. Nya metoder bör prövas föratt få in ungdomar upp till i arbete eller utbildning. Vidare börlångtidsarbetslösheten begränsas och insatserna för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden intensifieras.Inom ramen för denna inriktning ingår bl.a. följande konkreta förslag.I syfte att i en första etapp pressa ner arbetslösheten till i ställetför att låta den öka till 4--krävs att regeringen lägger fram ettekonomiskt-politiskt program med åtgärder över ett brett fält. Bl.a. behövsinitiativ till satsningar inom byggindustrin, infrastrukturområdet, utbildningoch kompetenshöjning för både ungdomar och vuxna, förnyelse av arbetslivet samtsatsningar inom regionalpolitiken.För att öka personalens kompetens inom tillverkningsindustrin föreslås entvåårig försöksverksamhet, som är inriktad mot de små och medelstora företagen.Under förutsättning att de lokala parterna gör upp en gemensam plan förkompetensutveckling bör arbetsgivarna inom vissa ramar få göra avdrag förhälften av sina kompetensutvecklingskostnader från de sociala avgifterna. Idenna punkt yrkas att godkänner förslag till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter (bilaga 4 i betänkandet). Intäktsminskningenför staten kan högt räknat uppgå till 425 milj.kr.En särskild utredare bör få i uppdrag att följa upp och utvärderaerfarenheterna av detta försök samt vid behov föreslå regler för framtiden.Enligt motion A259 bör arbete åt alla vara detövergripande politiska målet. Arbetslinjen skall innebära både utbildning ochsysselsättning i stället för arbetslöshet. Satsning bör bl.a. göras påungdomsinsatser, utökning av beredskapsarbeten och förstärkning avarbetsförmedlingarna. Enligt motionen är det det kapitalistiska systemet i sigsjälvt som föder arbetslöshet. Kapitalets krav på vinstmaximering i varjeskede och de arbetande människornas krav på arbete är oförenliga. börhos regeringen begära förslag om åtgärder för att i en första etapp nedbringaarbetslösheten till högst /93. Senast ikompletteringspropositionen bör regeringen redovisa sådana åtgärder.I Ny demokratis motion A265 framläggs förslag om att använda medel inomarbetslivsfonden -- plus förräntning -- tillarbetsskapande åtgärder. bör återföras och omedelbartutnyttjas för detta ändamål. I första hand bör de tillväxthämmandearbetsgivaravgifterna sänkas med motsvarande belopp. Enligt motionärerna börriksdagen hos regeringen begära ett skyndsamt förslag till lagändringar så attsänkningen av arbetsgivaravgiften kan komma till stånd.Utskottets övervägandenI sitt av godkända betänkande 1991/92:FiU20 har finansutskottettidigare behandlat den ekonomiska politiken. redovisar attSverige befinner sig i en recession och att även blir medfallande produktion och en negativ utveckling av investeringarna. Problemen påarbetsmarknaden växer, och någon förbättring i det avseendet kan inte väntasunder . Den mycket svåra situation som den svenska ekonomin befinner sigi är ett resultat av strukturella svagheter i förening med de problem somskapades genom överhettningen och den lågkonjunktur somdrabbat världsekonomin.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar att () i sinsenaste prognos () över den ekonomiska utvecklingen i landet räknarmed en något högre arbetslöshet för åren 1992--1993 än vad som är fallet ifinansplanen och i finansutskottets betänkande. räknar således KImed arbetslöshet jämfört med finansplanens och för med5,0--5,jämfört med finansplanens . Såsom framgår av bakgrundsavsnittetinnebär även kompletteringspropositionen en uppjustering avarbetslöshetsprognosen jämfört med finansplanen.Utskottet ser allvarligt på det svenska arbetsmarknadsläget. För att skapatrygga jobb vill utskottet i likhet med regeringen betona att uppgiftenär att ge förutsättningar för tillväxt i hela landet. Flera politikområden harbetydelse för en sådan utveckling. Det gäller förutom arbetsmarknadspolitikexempelvis ekonomisk politik, näringspolitik, regionalpolitik, skattepolitik.Alla dessa politikområden måste samverka.Förutsättningen för en framgångsrik arbetsmarknadspolitik är en effektivtverkande ekonomisk politik. Utskottet delar finansutskottets uppfattning (bet.1991/92:FiU20 s. 30) att "låga pris- och löneökningar är en förutsättning fören positiv ekonomisk utveckling. I såväl finansplanen som i motion Fi202 (s)understryks att inflationsbekämpningen måste ha en överordnad ställning iförhållande till övriga mål för den ekonomiska politiken om en varaktigt högsysselsättning skall kunna uppnås. -- Strukturomvandlingen måste komma tillstånd som kraftiga åtgärder måste vidtas för att lösa de allt svårareproblemen på arbetsmarknaden. "Mot denna bakgrund anser utskottet att det är ett positivt tecken attnedväxlingen till en lägre inflationstakt nu har inletts (avsnittet Allmänbakgrund).Arbetsmarknadspolitiken i sig kan inte skapa varaktiga och trygga arbeten mendäremot motverka arbetslöshet och stödja människor i den anpassning somekonomin nu genomgår. Användningen av arbetsmarknadspolitiska insatser måstedärför intensifieras. I likhet vill utskottet bestämt avvisaarbetslöshet som ett medel i den ekonomiska politiken med hänsyn tillmänskliga, sociala och ekonomiska aspekter.Enligt utskottets uppfattning är regeringens och Socialdemokraternas -- imotion A225 -- syn på arbetsmarknadspolitikens inriktning i väsentligaavseenden likartad. Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattningatt arbetslinjen skall hävdas och att aktiva åtgärder som t.ex.arbetsmarknadsutbildning skall tillgripas före sysselsättningsskapandeåtgärder, som i sin tur skall tillgripas före kontantstöd. Utsatta grupper somarbetshandikappade och långtidsarbetslösa bör prioriteras. Ansträngningarna föratt få flyktingar och andra invandrare i arbete måste fortsätta i oförminskadomfattning. Vidare bör insatserna för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden intensifieras.Liksom propositionen och den socialdemokratiska motionen anser utskottet attsärskilda åtgärder måste tillgripas för att hejda och pressa tillbaka denstigande ungdomsarbetslösheten. Utskottet kommer senare i framställningen attsärskilt ta upp detta problem i samband med behandlingen av proposition1991/92:124 om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar under 25 år.Vänsterpartiets -- i motion A259 -- uppfattning att arbetslinjen skallinnebära både utbildning och sysselsättning i stället för arbetslöshet liggerenligt utskottets uppfattning i linje med den förda politiken.Beträffande inriktningen av arbetsmarknadspolitiken kan utskottet inte finnaannat än att både motion A225 och motion A259 i nu behandlade delar i alltväsentligt ligger i linje med den förda politiken.Såväl Socialdemokraterna i motion A225 som i motion A259 begärav regeringen sådana förslag som skall nedbringa arbetslösheten till ca 3 %.Ett flertal olika satsningar föreslås i detta syfte av båda partierna.Utskottet vill framhålla att åtgärderna mot arbetslösheten har högstaprioritet inom . Förslagen i budgetpropositionen innebär attde omfattande resurser som anvisats till arbetsmarknadspolitiken förinnevarande budgetår genom bl.a. de tillskott regeringen föreslog itilläggsbudget I skall bibehållas även under nästa budgetår. Ytterligareförslag i fråga om resurser till utbildningsinsatser,infrastrukturinvesteringar och statligt byggande föreligger ikompletteringspropositionen. Utskottet kommer i det följande att behandla deolika konkreta förslagen till åtgärder i proposition och motioner. Förslagentill åtgärder mot ungdomsarbetslösheten (prop. 1991/92:124) behandlas som ovansagts i ett särskilt avsnitt.Liksom finansutskottet -- vilket behandlat frågan om ettekonomiskt-politiskt program för att sänka arbetslösheten till i sittbetänkande FiU20 -- vill utskottet understryka att de åtgärder som planerasinom måste vara utformade med hänsyn till en långsiktigstrategi. Även om utgångspunkten är den svåra situationen på arbetsmarknadenfår uppmärksamheten inte koncentreras på de kortsiktiga problemen och sådanaåtgärder vidtas som leder till att arbetskraft låses in i skyddade sektorer.Utskottet vill i detta sammanhang ta upp Socialdemokraternas ovan redovisadeförslag om kompetensutveckling som en tvåårig försöksverksamhet inomtillverkningsindustrin samt utvärdering av denna. Utskottet har inte någonannan uppfattning än motionärerna när det gäller den allmänna synen på behovetav kompetensutveckling som en faktor för att öka produktiviteten i företagen.Vad gäller det här aktuella motionsyrkandet vill utskottet emellertid framhållaatt förslaget inte ger någon direkt sysselsättningseffekt och att detföreslagna regelsystemet och kostnadsramen på 425 milj.kr. endast medger att enliten andel () av de anställda inom tillverkningsindustrin kommer attberöras. Utskottet ställer sig således avvisande till förslaget om en tvåårigförsöksverksamhet med kompetensutveckling inom tillverkningsindustrin ochföljaktligen också till det till motionen fogade lagförslaget om ändring ilagen (1981:691) av socialavgifter. I konsekvens härmed blir frågan om enutvärdering av en sådan försöksverksamhet inte aktuell.Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom den inriktning avarbetsmarknadspolitiken som tas upp i budgetpropositionen. Utskottet följerutvecklingen uppmärksamt och vill tillägga att ny bedömning sker i samband medbehandling av kompletteringspropositionen. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna A225 (s) och A259 (v) i aktuella delar.Ny demokratis förslag i motion A265 att utnyttja arbetslivsfondens medelför arbetsskapande åtgärder är en uppläggning som undersökts inomregeringskansliet och har resulterat i förslag inom ramen förkompletteringspropositionen. Förslaget att utnyttja frånarbetslivsfonden och därvid i första hand sänka arbetsgivaravgifterna kan dockinte stödjas av utskottet. Arbetslivsfondens bidrag till arbetsgivare förarbetsmiljöförbättringar och åtgärder för arbetsanpassning och rehabiliteringär enligt utskottets uppfattning ett uttryck för långsiktigt tänkande på densvenska arbetsmarknaden. I den mån arbetslivsfondens medel kan användas förlångsiktigt produktivitetsskapande investeringar i en snabbare takt än vadtidigare planerats anser utskottet att sådana åtgärder är värdefulla urarbetsmarknadspolitisk synpunkt. Utskottet anser för sin del att regeringenssamlade bedömning angående resurser till arbetsmarknadspolitiken och de andraområden som har betydelse för arbetsmarknaden säkerställer en riktigt avvägdarbetsmarknadspolitik för /93.