bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — ekonomiska läge och det ökandebudgetunderskottet innebär att det måste föras en mycket stram finanspolitikoch att alla utgifter måste granskas noga för att man skall kunna finna möjligabesparingar. Motionärerna stöder regeringens ambitioner att genomföraytterligare utgiftsnedskärningar och upprepar därför i motionen debesparingsåtgärder som partiet har anvisat. I motionen föreslås bl.a. betydandebesparingar vad gäller organisationsstödet, u-hjälpen och flyktingpolitiken.I motionen understryks att den absolut viktigaste frågan efter ekonomin ärarbetsmarknadssituationen. Särskilt ungdomarna måste få möjlighet att komma utpå arbetsmarknaden trots den aktuella situationen. Därför stöder manregeringens åtgärder. Detta får dock inte leda till attarbetstagarorganisationerna genom arbetsdomstolen försöker att stoppaikraftträdandet av beslut. Fackföreningarna är, menar motionärerna,ej till för att göra arbete. En demokrati skall styras av folketsvalda ombud. Det är motionärernas mening att den kollektiva företrädarrätten påsikt måste brytas och ersättas av den individuelle arbetstagarens frihet ochförhandlingsrätt på verkstadsgolvet, inom sjukvården och på andraarbetsplatser.Pensionsfrågan måste få en hög prioritet och måste påskyndas i den pågåendeutredningen. Fattigpensionärernas problem måste emellertid lösas . Imotionen föreslås att ett pensionssystem av försäkringskaraktär övervägs.De små och medelstora företagen är enligt motionärernas uppfattning utanöverdrift ryggrad. Det är där välståndet skall skapas. Det välstånd vialla så gärna vill dela på. Därför är det nödvändigt att ge företagandet bästatänkbara villkor. I den ekonomiska krisens är dess värreförutsättningarna dåliga. Ett starkt bidragande skäl är företagens svårighetatt få riskkapital och krediter. I motionen framhålls att Ny demokrati ärberett att utnyttja varje till buds stående medel för att nå målet ettnäringsliv, som klarar sig igenom den ekonomiska krisen för att sedan slå ut ifull blom.En av den ekonomiska politikens viktigaste uppgifter är att skapaförutsättningar för företagen att verka och expandera, vilket innebär ökadsysselsättning och därmed tryggad ekonomi för alla. Men detta innebär att desmå och medelstora företagen måste få tillgång till kapitalförsörjning, vilketnormalt sker inom vårt banksystem. Bankverksamheten är dock så störd av deenorma förluster som successivt uppdagas att kreditmarknaden inte fungerar.Detta drabbar i första hand de små och medelstora företagen. Det är därför,sägs det i motionen, nu viktigare än någonsin att det av Ny demokratiföreslagna och välbekanta Investeringsaktiebolaget IABS) kommertill stånd. Genom att utnyttja en väsentlig del av det ansamladelöntagarfondskapitalet som egenkapital i IABS kan många svenska företag ochprojekt få riskkapital. Detta leder till utveckling av nya idéer och produkter.Investeringsaktiebolaget förbättra landets ekonomiskatrovärdighet i dessa bankkrisens dagar, anser motionärerna.I motion Fi43 (nyd) framhålls att Ny demokrati är berett att godtaregeringens politik i huvudsak. Stödet för regeringens politik är emellertidinte förutsättningslöst.En förutsättning är att det i motion Fi42(nyd) föreslagnaInvesteringsaktiebolaget IABS) kommer till stånd i den omfattning somanges i motionen.Vänsterpartiets partimotion Fi44I motion Fi44 (v) framhålls att inte kan finna sig i attkapitalismens hot om räntechocker på grund av budgetunderskott och eventuellaförsök till inhemska stimulansåtgärder skall leda till ökad arbetslöshet.Arbetslösheten måste bekämpas till varje pris och kapitalismen utmanas -- iannat fall har vi i den permanenta arbetslöshet och utslagning som ärförhärskande i övriga OECD-stater. Ökade klyftor leder till ett instabilaresamhälle och därmed en instabilare ekonomi. Dessutom har den klasspolitikregeringen för skapat en tidsinställd inflationsbomb. har vidmånga tidigare tillfällen påpekat nödvändigheten av rättvisa och jämlika löne-,inkomst- och förmögenhetsvillkor för att långsiktigt hålla tillbakainflationen. Med de åtgärder som den gamla regeringen vidtog medskatteomläggningen och den nya regeringen med sänkningar av kapitalskatter ochförsämringar för de arbetande kommer avtalsrörelse att innehålla storaoch omfattande kompensationskrav.Motionärernas uppfattning är att den ekonomiska politiken nu måste inriktaspå att små och stora företag, i såväl nya som gamla branscher, omvandlas ochomstöps till kunskapsintensiva företag. Det är en satsning på kunskapsintensivaverksamheter samt en demokratisk arbetsorganisation som kan ge landet en godkonkurrensförmåga. Därför krävs en aktiv och medveten näringspolitiskinriktning, så att resurser kan styras till rätt ställe i rätt tid vad gällerkapital, utbildning och infrastruktur i övrigt. I ett internationelltperspektiv är detta ett "måste".Mot denna bakgrund är det nu viktigt att en hållbar strategi utformas för denekonomiska politiken fram . Enligt motionärernas uppfattningmåste denna politik ha följande tre inslag: sänkt arbetslöshet, bibehållensocial välfärd och minskade underskott i de offentliga finanserna. Motionärernaunderstryker att det inte blir någon enkel uppgift att uppnå dessa tre mål. Denekonomiska politiken måste av nödvändighet präglas av betydande finess ochförsiktighet. Drastiska systemskiften och Alexander-hugg kan riskera helaprocessen. Läget är allvarligt. Ytterst handlar det om att förhindra enfortsatt utveckling mot ett tvåtredjedelssamhälle.I motionen framhålls att arbetar för att vänstern i ,och hela samarbetar och utvecklar alternativ till den politik somär förhärskande inom EG och de marknader som domineras av de transnationellaföretagens villkor. I första hand måste fackliga och politiska organisationervitaliseras och samordna sin inriktning. Miljö-, freds- och andra progressivarörelser kommer att spela en vital roll i alternativet till kapitalets Europa.En alternativ strategi i stället för medlemskap i är att anpassarsig mer eller mindre ensidigt till reglerna på EG:s inre marknad, skärperkonkurrenspolitiken för att åstadkomma ett mer effektivt inhemsktresursutnyttjande samt avskaffar handelshinder gentemot resten av världen isnabbare takt än vad EG gör. Vidare vill arbeta för ett stärktoch demokratiserat FN, en global fördelnings- och miljöpolitik med avskrivningav tredje världens skulder som huvudmoment samt nationella lagar som minskarmakten för både storfinans och statsbyråkrati och som stärkersjälvförvaltningen på regional-, kommunal- och företagsnivå.De åtgärder som föreslås i motionen kan sammanfattas på följande sätt.Åtgärder mot arbetslösheten -- ett fempunktsprogramEtt samlat program mot arbetslösheten med en omfattning på10miljarderkronor inriktat på utbildning, arbetsmarknadspolitiskasatsningar och investeringar i infrastruktur.Ett ROT-program i kommunerna genom tidigare utbetalning av4miljarderkronor av kommunens skatteunderlag.Myndigheternas och verkens planer på infrastruktursatsning förverkligas.Utbildning och kunskapshöjning i industrisektorn i stället för att avskeda.En tillfällig sänkning av pensionsåldern snabbutreds.SkattepolitikAv statsfinansiella, fördelningspolitiska och miljöskäl föreslårVänsterpartiet:att grundavdraget slopas för högre inkomstgrupper,att beskattningen av kapitalinkomster m.m. återställs,att beskattningen av energi höjs och utformas efter miljömål,att företagsbeskattningen ses över, bl.a. bör möjligheterna tillskattereserveringar -- surv-systemet -- avvecklas,att företagens energibeskattning utformas så att den tillgodoser såvälkonkurrens- som miljökrav.Ställningstagande till regeringens skatteförslag:att av miljöskäl avslå regeringens förslag om sänkt energiskatt förföretagen,att tillstyrka förslag om att höja energiskatten för hushållen underförutsättning att inkomsterna går till utveckling av alternativ energiteknikoch energibesparande åtgärder,att avslå förslaget om borttagande av schablonavdraget,att avslå förslaget om en sänkning av momsen.Kommunernas ekonomiAvslag på regeringens indragning av 7,5miljarder kronor från kommuner ochlandsting. (De kommunalekonomiska frågorna behandlas av utskottet i betänkandet1991/92:FiU29. )Utbildning300 milj.kr. till skolans arbetsmiljö.Fullfölj den treåriga utbyggnaden av gymnasieskolan.Fler platser på högskolan.BostadssubventionerAvslag på regeringens förslag till bostadsfinansiering.Nej till höjd garanterad ränta för hus med räntebidrag enligt äldrebestämmelser.Bibehåll investeringsbidraget för ny- och ombyggnad av bostäder.En ny utredning får till uppdrag att lämna förslag på nyttbostadsfinansieringssystem med en fördelningspolitiskt gynnsam effekt. Den ekonomiska politikenDen internationella utvecklingenEn viktig förutsättning för en återhämtning av den svenska ekonomin är attexporten återigen börjar växa. Lågkonjunkturen var särskiltdjup på några av viktigaste exportmarknader dvs. ,och exkl. . Marknadstillväxten var svag ochtillsammans med fortsatta marknadsandelsförluster blev resultatet att Sverigestotala varuexport minskade med 1991.Som framgår av tabell 1 överensstämmer i stora drag den senaste bedömningenav utvecklingen i och med den som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten (prop.100 bil.1.1)Tabell 1. Bruttonationalproduktens utveckling i vissa OECD-länderÅrlig procentuell förändringAndel av 1990 1991 1992 1993OECD-områdetstotalaBNP i %*37,0 1,0 -0,7 (-0,8) 2,0 (2,0) 3,5 (3,5)15,4 5,6 4,5 (4,5) 2,0 (2,5) 3 (2,8)10,1 4,5 3,2 (3,3) 1,0 (2,3) 2,5 (2,0)7,1 0,8 -2,5 (-2,0) 1 (2,0) 2,5 (3,0)NordenDanmark 0,9 2,1 2,0 (2,0) 2,5 (2,5) 2,5 (3,0)0,7 0,4 -6,2 (-5,0) -1,0 (0,8) 3.0 (3.0)0,8 1,8 1,6 (2,8) 2 (2,8) 3,0 (2,3)1,6 0,4 -1,1 (-1,3) -0,5 (-0,3) 1,0 (1,3)** 2,4 1,5 -0,5 (0,3) 1 (1,8) 3,0 (2,8)- 44,0 2,8 1,0 (1,3) 1,5 (2,0) 2,5 (2,5)- totalt 2,5 0,8 (1,0) 2 (2,3) 3,0 (3,0)* BNP. ** Exkl. Sverige.Anm. Siffrorna inom parentes anger prognosen i prop. 1991/92:100 bil. 1.1.I den reviderade nationalbudgeten förutses den ekonomiska tillväxten iVästeuropa bli något lägre än vad som angavs i bedömningen . Det är(jfr tabell1) bl.a. den förväntade utvecklingen i -- Sverigesstörsta enskilda handelspartner -- som drar ner tillväxten i OECD- Europa.Den tidigare så stabila och relativt höga tillväxten i västra --3,till 4,-- förutses bliväsentligt lägre, nämligen . Den lägre tillväxten förklaras främst av attden kraftiga efterfrågeökningen, som var en följd av återföreningen mellan debåda tyska staterna, nu har dämpats. Därtill kommer att har ocksåskattehöjningar genomförts. ökade budgetunderskottet till4,av BNP, och denna andel väntas stiga ytterligare till följd avkonjunkturavmattningen och transfereringarna till det forna . Detför förväntade ovanligt höga löneavtalet för -- ca6%-- kommer också med stor sannolikhet att innebära en försvagning av den tyskaindustrins konkurrenskraft. Därtill kommer oron på den tyska arbetsmarknaden,som kan innebära att tillväxten hålls tillbaka och att prognosen för år 1993med en tillväxt på inte infrias.Även i har prognosen för tillväxten justerats ned. Prognosen på entillväxt i BNP för innebär den lägsta tillväxten sedan år1974. Som framgår av tabell 1 bedöms nedgången emellertid vara tillfällig. Förår 1993 förutses att den totala produktionen kommer att öka , dvs. enmarginellt högre tillväxt än vad som angavs i finansplanen.En förbättrad tillväxt i världsekonomin skulle kunna verka stabiliserande påde finansiella marknaderna i . Situationen påminner i långa stycken om denkris som drabbat banksystemen i bl.a. , , Norgeoch . De japanska bankerna närmar sig nu nedre gränsen för deinternationella kapitaltäckningskraven. Som stora aktieinnehavare har bankernafått se sina aktieportföljer kraftigt minska i värde. harfastighetspriserna gått ned med . Bankernas vilja ochförmåga att förse näringslivet med krediter minskar, vilket kan få till följdatt tillväxten pressas tillbaka.Denna bedömning av den kommande utvecklingen i och fram t.o.m.år 1993 får till följd att den tidigare internationella konjunkturbilden iviss mån bör revideras. När konjunkturavmattningen i år 1990blev en realitet var den allmänna uppfattningen bland de flestakonjunkturbedömare att denna nedgång inte var lika allvarlig som den i slutetav och . Motiveringen var att den ekonomiskaaktiviteten skulle hållas uppe av en fortsatt stabil tillväxt i ochTyskland. är det inte längre lika självklart att denna förutsättninggäller. Det innebär att ekonomi på samma sätt som i början av1980-talet kan komma att återta nyckelrollen i konjunkturutvecklingen. Skallden internationella konjunkturen åter ta fart så måste gå föreoch vara motorn i världsekonomin.Som framhålls i den reviderade nationalbudgeten finns det också en mängdfaktorer som talar för en mer märkbar återhämtning av den amerikanska ekonominrelativt snart. Anledningen till att man kan förvänta sig att ekonomin efterflera besvikelser verkligen skjuter fart är att räntorna sedanhösten 1991 fortsatt att falla och detta från en redan låg nivå. De ligger nuså exceptionellt lågt att det bedöms som sannolikt att de relativt snart germärkbara effekter på den inhemska efterfrågan. Utvecklingen i ekonomin underden överensstämmer också mycket väl med det mönster som föregåtttidigare konjunkturomslag i . Återhämtningen kan väntas ske påbred front med positiva bidrag från såväl den inhemska efterfrågan somnettoexporten. Som framgår av tabell 1 innebär detta en BNP-tillväxt på ca2% och på ca 3,. Konsumentpriserna (jfr tabell2) beräknas undersamma period öka med mellan3 och 3,per år.Utöver en positiv utveckling av den amerikanska ekonomin är utformningen avden ekonomiska politiken i en viktig faktor för Västeuropasmöjligheter att komma ur lågkonjunkturen. Som nämnts ledde återföreningen iTyskland till överhettning och stigande räntor. Den fortsatt stramapenningpolitiken kan leda till att den ekonomiska avmattningen håller i sigunder större delen av prognosperioden. Det nuvarande och planeradevalutasamarbetet inom EG medför vissa begränsningar för övrigaEG-stater att föra en aktiv konjunkturpolitik. De höga räntorna i gerexempelvis inte och några större möjligheter att genompenningpolitiska åtgärder åstadkomma en räntesänkning. En sådan inriktning avpenningpolitiken skulle skapa alltför stora spänningar inom ERM-systemet(Exchange Rate Mechanism).Även de s.k. konvergenskraven för ett deltagande i EG:s framtida valutaunion(EMU) begränsar utrymmet för att föra en aktiv stabiliseringspolitik.Konvergenskraven innebär att villkor ställs på medlemsstaterna vad gällerinflationstakten, den genomsnittliga långa räntan, det planerade eller aktuellaunderskottet i den offentliga sektorn och statsskuldens storlek mätt som andelav BNP.Det är bl.a. kravet att underskottet i den offentliga sektorn inte fåröverstiga av BNP som bl.a. håller tillbaka vilja att driva enexpansiv finanspolitik i nu rådande lågkonjunktur. Även om det föreligger vissasvårigheter att statistiskt erhålla jämförande mått på de finansiellaunderskotten i den offentliga sektorn visar aktuell OECD-statistik att detbland de stora industriländerna endast är som kan väntasuppfylla detta konvergenskrav.För de nordiska länderna gäller att den ekonomiska aktiviteten för närvarandeär låg. I och förutses dock att tillväxten kommer att utvecklasrelativt gynnsamt. Som framgår av tabell 1 kan detta också kommaatt gälla även för den finska ekonomin. Men för del är det då ettabsolut krav att den internationella konjunkturen tar ordentlig fart undersenare delen av år 1992.I är det endast i och som man kan sepositiva tendenser till en förbättring av ekonomin. Dessa två länder är de endasom nu tycks kunna få kontroll på inflationen. För i övrigt går detinte i här aktuellt tidsperspektiv att se någon förbättring av den rådandeekonomiska situationen.De internationella ekonomiska förutsättningarna för bedömningen av densvenska ekonomins utveckling fram t.o.m. sammanfattas i tabell 2.Tabell 2. Internationella förutsättningarÅrlig procentuell förändring1990 1991 1992 1993BNP i - totalt 2,5 0,8 (1,0) 2 (2,3) 3,0 (3,0)BNP i - 2,8 1,0 (1,3) 1,5 (2,0) 2,5 (2,5)KonsumentpriserOECD - totalt 4,9 4,3 (4,3) 3,0 (3,5) 3,5 (3,8)- 5,1 4,6 (4,5) 4,0 (4,0) 3,5 (3,8)5,4 4,2 (4,3) 3,0 (3,8) 3,5 (2,0)2,7 3,5 (3,5) 4,0 (4,0) 3,5 (3,8)* 4,2 3,3 (3,5) 3,0 (4,0) 3,5 (4,0)10,4 9,4 (9,6) 2,5 (3,3) 2,0 (3,5)Råoljepris 23,6 20,0 (20,0) 18,0 (21,0) 20,0 (21,0)(dollar per fat)Dollar kurs (i kr.) 5,93 6,05 5,99 6,02* Exkl. SverigeAnm. Siffrorna inom parentes anger prognosen i prop. 1991/92:100 bil. 1.1.Utvecklingen i SverigeFörsörjningsbalansprognosen i den reviderade nationalbudgetenEn minskning i BNP har tidigare drabbat endastett år nämligen . blev då den totalaproduktionen i minskade. Arbetslösheten fortsatte att stiga kraftigt.Desinflationsprocessen med fallande fastighetsvärden, ett allt lägrekapacitetsutnyttjande och ett högt realt ränteläge förstärkte recessionen.Denna utveckling orsakade också ett kraftigt fall i importen. Trots attexporten minskade med ökade sålunda handelsbalansöverskottet ochfördubblades i jämförelse med utfall.Den kraftiga ökningen i sparkvoten höll tillbaka den inhemska efterfrågan.Ett ovanligt inslag i den ekonomiska tillbakagången , som medundantag för saknar motsvarighet under , varockså den mycket kraftiga neddragningen av lagren i näringslivet. Denna bidrogi hög grad till att BNP föll med under år 1991.Tabell 3. FörsörjningsbalansMiljar- Procentuell volymförändringder kr. 1991 1990 1991 1992 1993BNP 1 431,6 0,4 -1,1 (-1,3) -0,4 (-0,2) 0,8 (1,3)Import 378,5 1,5 -6,9 (6,0) -0,5 (1,2) 2,5 (3,0)Tillgång 1 810,1 0,7 -2,7 (2,6) -0,4 (0,2) 1,3 (1,7)Privat konsumtion 779,4 -0,2 1,2 (0,3) 0,5 (0,5) -0,5 (0,7)Off. konsumtion 382,0 2,1 1,0 (0,7) 0,1 (0,6) -0,8 (-0,1)Stat 109,1 3,4 -2,2 (-1,0) -0,2 (-1,2) -0,7 (-0,5)Kommuner 272,9 1,6 2,3 (1,4) 0,2 (1,3) -0,8 (0,0)Bruttoinvesteringar 270,3 -0,9 -7,3 (-8,5) -9,0 (-7,5) -1,5 (-1,6)Lagerinvesteringar -25,5 0,1 -2,1 (-1,2) 0,6 (0,6) 0,9 (0,7)Export 403,7 1,5 -2,7 (-2,3) 1,0 (2,0) 4,5 (4,5)Användning 1 810,1 0,7 -2,7 (-2,6) -0,4 (0,2) 1,3 (1,7)Anm. Siffrorna inom parentes anger motsvarande prognos i prop. 1991/92:100bil. 1.1.Att den ekonomiska situationen enligt den reviderade nationalbudgeten blirnågot bättre och att BNP återigen börjar öka förklaras främst avden förutsedda återhämtningen av exporten. hålls investeringarna ilager tillbaka. Som anförs i propositionen skapar det höga ränteläget ochdesinflationsprocessen incitament till att hålla små lager. Trots detta blirlagerinvesteringarnas bidrag till BNP positivt både och ,eftersom det är förändringen i lagerinvesteringarna som påverkarBNP-tillväxten. I propositionen understryks emellertid att osäkerheten ibedömningen i denna del är mycket stor.Som framgår av tabell 4 förbättras konkurrenskraft innevarande åroch . Lönerna antas stiga långsammare, och produktivitetsökningentilltar. Inflationen pressas ned till en nivå klart under genomsnittet förOECD-området. bedöms marknadstillväxten för svensk export öka, ocheffekten av en under denna lågkonjunktur ogynnsam produktsammansättning avtar.Mot denna bakgrund förutses varuexporten öka med drygt 4,år 1993.Tabell 4. NyckeltalÅrlig procentuell förändring1990 1991 1992 1993Timlön 10,0 5,3 (5,5) 3,5 (4,5) 3,5 (4,5)KPI 10,4 9,5 (9,5) 2,5 (3,2) 2,2 (3,5)Disponibel inkomst 3,1 4,3 (4,1) 1,5 (2,1) -0,8 (0,4)Sparkvot (nivå) -1,2 1,9 (2,6) 2,9 (4,2) 2,6 (4,0)Industriproduktion -2,0 -5,3 (-5,5) -2,0 (-0,5) 3,8 (3,0)Produktivitet iindustrin 0,8 0,9 (1,1) 5,4 (3,6) 5,3 (4,5)Relativ enhets-arbetskostnad 3,9 0,4 (0,5) -4,6 (-1,9) -4,2 (-2,8)Arbetslöshet (nivå) 1,5 2,7 (2,7) 4,4 (3,8) 5,0 (4,5)Handelsbalans(mdr.kr.) 14,7 32,6 (31,3) 40,7 (37,8) 51,9 (49,3)Bytesbalans(mdr.kr.) -38,1 -13,0 (-18,9) -6,7 (-17,5) 3,2 (-9,4)Bytesbalans(% av BNP) -2,8 -0,9 (-1,3) -0,5 (-1,2) 0,2 (-0,6)Anm. Siffrorna inom parentes anger motsvarande prognos i prop. 1.1.Sammantaget kan konstateras att det är den kraftiga nedgången ibruttoinvesteringarna som orsakar tillbakagången i svensk ekonomi. I denreviderade nationalbudgeten förutses för såväl investeringar somkonsumtion ge negativa bidrag till BNP. Det bör dock framhållas att trots etthögt ränteläge, ett lågt kapacitetsutnyttjande och en stramare kreditgivning,orsakad av bankernas växande kreditförluster, så förutses för en ökningav näringslivets investeringar.Nedgången 1991 var koncentrerad till näringslivet.Bostadsinvesteringarna hölls uppe av den starka igångsättningen av nyproduktionunder som det skedde en vändning uppåt iombyggnadsinvesteringarna.Som nämnts förutses för bruttoinvesteringarna en fortsatt tillbakagång underprognosperioden. I den reviderade nationalbudgeten framhålls attdesinflationsprocessen dämpar investeringsaktiviteten genom bl.a. högreavkastningskrav på fastigheter till föjd av stigande realränta och fallandefastighetspriser. Nedgången i de totala investeringarna beräknas till 9%resp. Näringslivets neddragande verkan avtar medanminskningen i bostadsinvesteringarna i stället blir allt starkare.Tabell 5. Bruttoinvesteringar efter näringsgrenMiljarder Årlig procentuell volymför-kr. 1991 ändringLöpande priser1990 1991 1992 1993Näringsliv 148,1 -1,7 -14,5 -10,8 4,2Offentligamyndigheter 33,5 -3,2 11,8 6,4 3,0Bostäder 88,7 3,0 4,1 -13,6 -19,4Totalt 270,3 -0,9 -7,3 -9,0 -1,5därav maskiner 103,3 -2,0 -12,3 -10,7 4,7Bostadsinvesteringarna förutses minska med nära 20 %.Uppenbarligen slår desinflationsprocessen mycket hårt mot denna del avbyggsektorn. De högre avkastningskraven på fastigheter på grund av stiganderealränta och fortsatt sjunkande fastighetspriser håller sålunda effektivttillbaka investeringarna i bostäder.Jämförelse mellan prognoserna i den reviderade och den preliminäranationalbudgetenEn jämförelse mellan bedömningen av den ekonomiska utvecklingen i denpreliminära och i den reviderade nationalbudgeten visar att prognosen förinnevarande år i stort är densamma. Neddragningen av BNP-prognosen för år 1992med 0,2procentenheter förklaras av teknisk-statistiska faktorer. Ifinansplanen inräknades nämligen åtgärderna för att bekämpaungdomsarbetslösheten som offentlig konsumtion, vilket inte är iöverensstämmelse med nationalräkenskapsstatistiken.För år 1993 dras emellertid tillväxtprognosen för BNP ned med0,5procentenheter. Orsaken till denna neddragning är dels de förut nämndateknisk-statistiska faktorerna, dels att konsumtionen antas minska med 0,istället för den ökning med 0,som angavs i den preliminäranationalbudgeten. Anledningen härtill är främst det i den revideradenationalbudgeten gjorda antagandet om lägre löneökningar i kombination med enminskad sysselsättning. Detta får till följd att hushållens reala disponiblainkomster förutses minska med 0,. Motsvarande bedömning i denpreliminära nationalbudgeten innebar en ökning med 0,4%.De i propositionen föreslagna åtgärderna på skatteområdet antas vara neutralagentemot hushållen och har sålunda ingen effekt på prognosen för privatkonsumtion. Däremot bör näringslivets investeringar påverkas positivt.De ekonomisk-politiska åtgärderna är emellertid främst motiverade avstrukturpolitiska överväganden. De påverkar ekonomin först på lite längre siktoch föranleder således endast marginella justeringar av denförsörjningsbalansprognos för som tidigare redovisades i finansplanen.Utvecklingen på arbetsmarknadenArbetsmarknaden kommer och att försvagas ytterligare.Sysselsättningen minskade kraftigt . Mellan åren 1990 och 1991sjönk sysselsättningen med nästan 80000 personer. Uppgången i arbetslöshetenbegränsades av att utbudet av arbetskraft minskade. Detta berodde i sin turdels på ökad arbetsmarknadsutbildning, dels på att motivationen att söka sig utpå arbetsmarknaden avtar i en lågkonjunktur. Den låga aktiviteten i ekonominoch det stora antalet varsel tyder på att arbetslösheten kommer att fortsättaatt öka. Denna tendens förstärks av att produktiviteten förbättras inom deflesta sektorer av ekonomin.