bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — , , , , , och (alla s) anser att de delar avutskottets yttrande som på s. 2 börjar med "har" och slutar med"skall avslås" och på s. 4 börjar med "Utskottet anser" och slutar med "motionFi41" bort ha följande lydelse:I kompletteringspropositionen vidhåller regeringen sin avsikt att införa ettsystem med . Det finns därför anledning upprepa vad som senast ireservation 2 till betänkande 1991/92:SfU8 framhölls i denna fråga, nämligenatt införande av skulle särskilt drabba barnfamiljer,låginkomsttagare och kvinnor. Även löntagare som har nedsatt arbetsförmåga,tunga arbeten och som arbetar i dåliga arbetsmiljöer skulle drabbas hårt.Utskottet anser att finansutskottet bör föreslå att med bifall tillmotionerna Fi40 yrkande 4 och Fi83 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna att förslag inte skall föreläggas riksdagen.Medelstilldelningen till vuxenstudiestöd för /93 har enligtriksdagens beslut på förslag i betänkande 1991/92:SfU9 minskats med 225milj.kr. som överförts till andra vuxenutbildningsändamål än vuxenstudiestöd.Som framhållits i reservation 3 till betänkande 1991/92:SfU9 anser utskottetatt det är fel att i en situation med hög arbetslöshet och låg tillväxt, medminskade ungdomskullar, och då internationaliseringen ställer högre krav påspråkkunskaper, genomföra nedskärningar på detta område. Minskningen avanslaget medför att färre korttidsutbildade löntagare, handikappade ochinvandrare kan påbörja vuxenstudier. Den sammantagna effekten av reduceringenav bidragen innebär på kort sikt att arbetslösheten ökar. På längre siktundermineras den för industrin och arbetslivet i övrigt nödvändiga kunskaps-och kompetensuppbyggnaden. Detta är enligt utskottets mening en orationell ochorättfärdig åtgärd i ett läge när behoven av utbildning är som störst.Utskottet biträder därför förslagen i motion Fi41 att ytterligare 230 milj.kr.skall anslås för korttidsstudiestöd och 50 milj.kr. för uppsökande verksamhetoch utbildning av studieorganisatörer på anslaget F 4 Vuxenstudiestöd m.m.Utskottet föreslår också att ytterligare 50 milj.kr. tillförs anslaget F 5.Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för att elever i grundläggandevuxenutbildning liksom skall kunna erhålla timersättning understudierna. Kommunerna har enligt skollagen ålagts att erbjuda grundläggandevuxenutbildning till de kommuninnevånare som inte har en utbildning sommotsvarar vad som normalt uppnås i . Det är då rimligt att denenskilde studeranden på ett smidigt och obyråkratiskt sätt skall kunna fåersättning för inkomstbortfallet . Utskottet anser därföratt finansutskottet bör tillstyrka bifall till motion Fi41 yrkandena 29--31.2. (nyd) anser att de delar av utskottets yttrande som på s. 2börjar med "Vad gäller" och slutar med "av " och börjar med "Frågorom" och på s. 3 slutar med "utan åtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet vill efter noggranna överväganden förorda ett annat förslag änkarensdagar för att komma åt missbruket inom sjukförsäkringen. Huvudprincipernaför ett sådant system, som inte bara omfattar sjukpenningförsäkringen utan ävenvissa andra socialförsäkringar, är följande:100 % av lönen utges endast vid arbetsskada förorsakad av grov försummelse.90 % av lönen utges vid aktiv, yrkesinriktad rehabilitering,arbetsmarknadsutbildning med klart sikte på arbete, beredskapsarbete och somgarantilön efter konkurs om man verkligen arbetar.80 % av lönen utgår vid sjukdom, arbetsskada, vård av barn, arbetslöshet ochsom garantilön efter konkurs om man inte arbetar. Vid upprepad sjukdom bör ensammanläggningsregel finnas.Besparingarna till följd av utskottets förslag kan beräknas till 6 miljarderkronor för staten och för arbetsgivarna.Utskottet anser att det förordade systemet blir rättvisare och drabbarjämnare eftersom karensdagar enbart drabbar korttidssjuka. Systemet torde fåsamma effekt i hög- och lågkonjunktur. I en överhettad högkonjunktur kan manräkna med en ganska ordentlig effekt av karensdagar, medan i en lågkonjunktur,när folk är rädda om sina arbeten, karensdagarna slår mera koncentrerat mot defaktiskt sjuka. Det förordade systemet gör det också lättare att ändraarbetsskadeförsäkringen och därigenom göra nödvändiga besparingar i LAF.Förändringsarbetet bör bedrivas med högsta prioritet, och ändringarna inomsjukpenning- och föräldraförsäkringarna bör införas redan den 1 januari 1993.För att få ett bättre resursutnyttjande inom sjukvården föreslår utskottetockså att landstingsmonopolet och Dagmarreformen avskaffas. Härigenomoch genom att den fria etableringsrätten för läkarna återinförs kan manåstadkomma en besparing på . Ett system medfri etableringsrätt för privatpraktiserande läkare kommer enligt utskottetsuppfattning att innebära avsevärda besparingar. Under det kommande budgetåretblir dock besparingen lägre om systemskiftet kommer till stånd, men upp emot 1miljard kronor.Vad utskottet ovan anfört bör med bifall till motion Fi42 yrkandena 8--10, 12och 13 ges regeringen till känna.Socialutskottets yttrande1991/92:SoU6yBilaga 5Kompletteringspropositionen del I och IITill finansutskottetFinansutskottet har berett bl.a. socialutskottet tillfälle att avge yttrandeöver proposition 1991/92:150 ekonomi, del II(kompletteringspropositionen), jämte eventuella motioner såvitt propositionenoch motionerna rör utskottets beredningsområde.Socialutskottet yttrar sig om principerna till ett nytt statsbidrag förkommuner och landsting, förslaget om minskning av bidraget med 7,5 miljarderkronor och förslaget om ett kommunalt skattestopp för . Iövrigt begränsar utskottet sitt yttrande till att avse de förslag i bilaga II:2som avser socialutskottets beredningsområde. Utskottet yttrar sig övermotionerna Fi42, Fi44, Fi72, Fi80, Fi83, Fi84, Fi86 och Fi92.Utskottet yttrar sig även över motionerna Fi40, Fi42 och Fi83 om barnbidragmed anledning av proposition 1991/92:150 Reviderad finansplan m.m., del I(kompletteringspropositionen).PropositionenI proposition 1991/92:150 bilaga II:2, har regeringen (),såvitt avser socialutskottets beredningsområde, föreslagit riksdagendels att1. godkänna att statsbidraget till barnomsorg slopas per ,2. godkänna att statsbidraget till invandrar- och flyktingbarn i förskolanslopas per ,3. godkänna att statsbidraget till service och vård slopas per den 1 januari1993,4. godkänna att statsbidraget till färdtjänst, servicelinjer m.m. slopas perden ,5. godkänna att statsbidraget till specialpedagogiska insatser för vissaförskolebarn slopas per ,6. godkänna att det statsbidrag som utgör ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för planläggning under fred vad avser hälso- och sjukvårdi krig slopas per ,dels att7. till Bidrag till barnomsorg för /93 anvisa ett beloppsom är . lägre än vad som föreslagits i prop. 1991/92:100,bil.6,8. till Bidrag till service och vård för /93 anvisa ettbelopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop.1991/92:100, bil. 6,9. till Driftkostnader för beredskapslagring m.m. för /93anvisa ett belopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop.1991/92:102, kapitel 5,10. till Bidrag till allmän sjukvård m.m. för /93 anvisaett belopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop.1991/92:100, bil. 6.Utskottet yttrar sig även över regeringens hemställan till ipropositionen, del II, attdels godkänna1. principerna för ett nytt statsbidragssystem,2. förslagen till ett nytt generellt statsbidragssystem för kommuner,3. principerna för fördelning av statsbidrag och för övergångsreglerför ,4. förslagen till avveckling av angivna statsbidrag och avgifter i fråga omlandsting,5. att statsbidrag till kommuner och landsting minskas med 7,5 miljarderkronor ,dels anta förslag till lag om begränsning av kommuners rätt att ta utskatt för år 1993.Kommunal ekonomi, förslaget i huvuddragI propositionen föreslås att ett nytt generellt statsbidrag för kommunernainförs . Förslaget utgår från två grundläggande förhållanden.Det första är att kravet på samhällsekonomisk balans är överordnat alla andrakrav och måste styra bedömningarna av det framtida ekonomiska utrymmet för denkommunala sektorn. Det andra är att rollfördelningen mellan staten resp.kommunerna och landstingen vad gäller uppgifter och ekonomi måste vara tydlig.Syftet med det nya statsbidraget är bl.a. att skapa mer likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan kommunerna. Bidraget är ett komplement till kommunernasskatteinkomster och utgår oberoende av vilken verksamhet som kommunernabedriver. Skillnaderna i skatteuttag skall spegla skillnader i service,avgifter och effektivitet.Samtidigt med införandet av det nya statsbidraget ändras också utbetalningenav kommunalskattemedel till kommunerna. I fortsättningen föreslåsutbetalningarna ske det år skatten avser och inte som i dagens system två årsenare.Ett nytt generellt statsbidrag för kommunernaI propositionen föreslås att tolv av de nuvarande specialdestineradestatsbidragen till kommunerna avskaffas och ersätts av ett nytt generelltstatsbidrag för kommunerna. Det särskilda systemet för mellankommunalkostnadsutjämning, som infördes med anledning av äldrereformen, föreslåsupphöra som ett nytt statsbidragssystem träder i kraft.Skatteutjämningsavgifterna och avräkningsskatten föreslås avskaffas fr.o.m.år 1993. Rundgången av pengar mellan stat och kommun upphör därmed.Det nya s.k. utjämningsbidraget består av tre delar: ett bidrag för utjämning av kommunernas skatteinkomster upp till en generellgarantinivå, uttryckt som andel av en uppräknad medelskattekraft, tillägg till resp. avdrag från bidraget på grund av opåverkbara skillnader istrukturella förhållanden samt ett tillägg för befolkningsminskning.I propositionen föreslås övergångsregler för attbegränsa omfördelningseffekterna av det nya utjämningsbidraget.En expertgrupp föreslås tillsättas för att vidareutveckla systemetmed avseende på utjämning av strukturkostnader. Gruppen skall lägga framförslag i sådan tid att förändringen kan träda i kraft den 1 januari 1995.Förändringar för landstingenFör landstingen föreslås att sex specialdestinerade bidrag avvecklas liksomskatteutjämningsavgiften och avräkningsskatten. kvarstår dock enreducerad skatteutjämningsavgift. återbetalas den tillfälligaindragningen från landstingen som görs år 1992.Motioner om ett nytt generellt statsbidragI motion 1991/92:Fi44 av m.fl. (v) anförs att när regeringenspolitiska inriktning är att krympa den kommunala sektorn är det nödvändigt attha ett behovsinriktat generellt statsbidrag som ges till kommunerna sektorsvisoch att statsmakterna därmed får stå till svars för var resursneddragningarnaskall ske. Vidare anförs att förslaget till ett nytt generellt statsbidrag intekan genomföras utifrån nu föreliggande underlag, utan att en ny kommitté börtillsättas för att framlägga ett mer genomarbetat förslag som även utgår frånmer realistiska ekonomiska förutsättningar. bör 1992 årsstatsbidrag utgå sektorsvis.I enlighet med det ovan sagda hemställs att avslår regeringensförslag till ett nytt generellt statsbidragssystem (yrkande 13) samt attriksdagen begär att regeringen tillsätter en ny utredning med uppgift att lämnaförslag till ett nytt behovsinriktat generellt statsbidragssystem som kan trädai kraft (yrkande 14).I motion 1991/92:Fi84 av m.fl. (s) anförs attSocialdemokraterna säger ja till principen om ett samlat statsbidrag tillkommunerna, men underkänner den fördelningsnyckel och det direkta genomförandesom regeringen föreslagit. En ny fördelningsnyckel bör arbetas fram av enparlamentarisk kommitté. Som övergångsregler föreslås bl.a. att statsbidragetför beräknas i huvudsak efter nu gällande regler och utbetalas efterkvittning i princip enligt den modell för ett nytt bidrag som föreslås ipropositionen. För kommunerna betyder detta ett samlat bidragsbelopp baserat pågällande regler och med den friare användning som propositionen föreslår, menmed andra övergångsregler. I motionen anförs vidare att möjligheten attmålstyra, följa upp och utvärdera blir allt viktigare. Införandet av meragenerella statsbidragssystem kan under vissa omständigheter leda till negativaeffekter. Det kan finnas målkonflikter i den avvägning som skall göras mellanallmänna och enskilda intressen, hur en enskild skall kunna hävda rätten ochäven besvära sig eller hur sanktioner skall utformas. Inte minst inomhandikappområdet måste analysen i detta avseende fördjupas. Rätten tillbarnomsorg och kvalitetskraven på denna bör läggas fast i lag. Vidare är detangeläget att följa utvecklingen inom skolans område.Mot bakgrund av det ovan sagda yrkar motionärerna att dels börgodkänna principerna för och omläggningen till ett nytt statsbidragssystem ienlighet vad som anges i motionen (yrkande 4), dels beträffandeavvecklingen av statsbidrag och avgifter i fråga om kommuner godkänna vad somanges i motionen (yrkande 5). bör vidare godkänna förslagen tillett nytt generellt statsbidrag i enlighet med motionens förslag (yrkande6), godkänna priciperna för fördelning av statsbidrag ochövergångsreglerna enligt motionens förslag (yrkande 7) och godkännaförslagen till avveckling av angivna statsbidrag och avgifter i fråga omlandstingen i enlighet med motionens förslag (yrkande 8). Vidare föreslåsriksdagen ge regeringen till känna vad som i motionen anges beträffandemålstyrning, uppföljning och utvärdering (yrkande 11).I motion 1991/92:Fi92 av () yrkas att avslårregeringens proposition 1991/92:150 del II. Motionären anför attkommunalekonomiska kommitténs förslag har varit svårt att analysera ochfrågetecknen har varit många. För vissa kommuner blir omställningen svår.Motionären hänvisar till de konsekvenser som skulle uppstå för kommunom förslaget antogs av . Reformen bör, enligt motionären, integenomföras nu utan utredas på nytt.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i propositionen att kommunerna skall ges störrehandlingsfrihet när det gäller verksamhetens utformning samt prioriteringenmellan olika verksamhetsområden. Den kommunala verksamheten kan därmed bedrivaspå ett effektivare sätt. Den statliga regleringen av den kommunala verksamhetenskall minskas, och de krav som statsmakterna ställer på kommunsektorn skall iförsta hand regleras genom lagstiftning.Ett nytt generellt statsbidrag utan detaljreglering ger kommunernaförutsättningar att kunna anpassa sin verksamhet till rådande ekonomiskaförhållanden och lokala förutsättningar. Utskottet har mot bakgrund av dettainget att erinra mot propositionens förslag att ett nytt generellt statsbidraginförs . Utskottet föreslår därmed att motionerna 1991/92:Fi44(v) yrkandena 13--14 och 1991/92:Fi92 (v) avstyrks.Utskottet har heller ingen erinran mot principerna för det nyastatsbidragssystemet och de övergångsregler som föreslås för att åren 1993 och1994 begränsa omfördelningseffekten av det nya utjämningsbidraget. Utskottetdelar uppfattningen i propositionen att bidraget skall vara ett komplement tillkommunernas skatteinkomster och utgå oberoende av vilken verksamhet somkommunerna bedriver. skall skillnaderna i skatteuttag spegla skillnaderi service, avgifter och effektivitet. Mot bakgrund av det ovan sagda finnerutskottet inte anledning att ytterligare gå in på förslagen i motion1991/92:Fi84 (s) yrkandena 4--8. Utskottet föreslår att yrkandena avstyrks.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att dagens styrning viastatsbidrag inte bör ersättas av annan detaljreglering av verksamheten. Däremotkrävs en precisering av de resultatkrav som staten ställer på verksamheten.Den statliga uppföljningen bör avse resultaten av verksamheten och intemetoderna att uppnå resultaten. Statsmakterna bör följa upp och utvärderaverksamheten inom olika sektorer såsom hälso- och sjukvård, äldreomsorg,barnomsorg, skola m.m. Utskottet delar vidare föredragandens uppfattning attkommuner och landsting inom ramen för sitt ansvar kommer att åtgärda deeventuella brister och försummelser som uppmärksammas.Utskottet noterar vidare att i propositionen aviseras en proposition underhösten 1992 med förslag om en lagreglering av kommunens ansvar för barnomsorgenliksom ett förslag till vårdnadsbidrag.Mot bakgrund av det ovan sagda föreslår utskottet att motion 1991/92:Fi84 (s)yrkande 11 avstyrks.BesparingsförslagI propositionen föreslås statsbidragen till kommuner och landsting avsamhällsekonomiska skäl minskas med sammanlagt fr.o.m. år1993. Föredraganden anför vidare att det inte finns utrymme för att utlovanågon uppräkning av statsbidragen . Kommuner och landsting börutgå från att det nya statsbidraget kommer att utvecklas mycket restriktivtunder åren 1993--1995.I motion 1991/92:Fi44 av m.fl. (v) yrkas att avslårregeringens förslag att minska statsbidragen till kommuner och landsting med7,(yrkande 8).I motion 1991/92:Fi83 av m.fl. (s) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att denföreslagna indragningen av statsbidrag till kommunerna inte genomförs(yrkande 12).I motion 1991/92:Fi84 av m.fl. (s) yrkas avslag på attminska bidraget till kommuner och landsting med (yrkande1).Utskottets bedömningI propositionen framhålls att huvuduppgiften för regeringens ekonomiskapolitik är att öka tillväxt- och utvecklingskraften i ekonomin och att läggagrunden för en god konkurrenskraft och en varaktigt låg inflationstakt. Dennainriktning förutsätter bl.a. att de skyddade sektorerna hålls tillbaka så attdet finns ett tillräckligt utrymme för de konkurrensutsatta delarna av ekonominatt växa. Vidare förutsätter det en stram finanspolitik baserad på enrestriktiv prövning av offentliga utgifter och målet att skapa finansiellbalans i den offentliga sektorn under en konjunkturcykel.Vidare anförs att det för finns ett finansiellt utrymme förkommunerna att bibehålla en oförändrad real nivå på de totala utgifternajämfört med . Genom det nya statsbidragssystemet, avregleringen,omfattande utnyttjande av anbudskonkurrens m.m. erbjuds möjlighetertill ökad produktivitet. Utskottet har mot bakgrund av detta förståelse förbehovet att i dagens samhällsekonomiska läge göra besparingar även på bidragentill kommuner och landsting. Utskottet biträder propositionens förslag. Detankommer på finansutskottet att inom den av propositionen angivna ramen göraden närmare bedömningen av fördelningen av de olika beloppen. Utskottetföreslår därmed att motionerna 1991/92:Fi44 (v) yrkande 8, 1991/92:Fi83 (s)yrkande 12 och 1991/92:Fi84 (s) yrkande 1 avstyrks.Lagfäst kommunalt skattestopp för år 1993I propositionen anförs att med hänsyn till det ekonomiska läget och i syfteatt begränsa det kommunala skatteuttaget bör det kommunala skattestoppetförlängas. Ett lagfäst kommunalt skattestopp föreslås för år 1993.Föredraganden anför att det kan finnas kommuner som kan hamna i en akut svårekonomisk situation. Om så skulle vara fallet får i sista hand frågan hanterasi särskild ordning genom att regeringen föreslår en lagändring somger utrymme för skattehöjningar.I motion 1991/92:Fi44 av m.fl. (v) yrkas att avslårregeringens förslag till kommunalskattestopp (yrkande 16). Motionärernaanför att det är den kommunala självstyrelsens hörnsten att kommunerna självafår bestämma utdebiteringsnivå utifrån sina egna ambitioner.I motion 1991/92:Fi83 av m.fl. (s) yrkas att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det föreslagna lagfästaskattestoppet för kommunerna inte genomförs (yrkande 11).I motion 1991/92:Fi84 av m.fl. (s) yrkas att riksdagenavslår förslaget om lag om begränsning av kommunernas rätt att ta ut skatt förår 1993 (yrkande 14). Motionärerna anför att genom lagstiftningupprätthålla långvariga kommunala skattestopp inte är förenligt med deras synpå självstyrelse. finns en överenskommelse mellan statenoch de båda kommunförbunden om ett frivilligt skattestopp. Ett lagfästskattestopp för är enligt motionärerna inte motiverat.Utskottets bedömningMot bakgrund av vad utskottet tidigare uttalat om behovet av att skapaförutsättningar för tillväxt- och utvecklingskraft i ekonomin har utskottetinte någon erinran mot förslaget att genom lagstiftning förlänga skattestoppetför kommunerna till att omfatta även . Utskottet föreslår att motionerna1991/92:Fi44 (v) yrkande 16, 1991/92:Fi83 (s) yrkande 11 och 1991/92:Fi84 (s)yrkande 14 avstyrks.Förslag inom socialutskottets ansvarsområdeBidrag till barnomsorgStatsbidraget har till syfte att stödja och stimulera utbyggnad av barnomsorgi form av öppen förskola, deltidsgrupp, daghem, kommunala familjedaghem,fritidshem och öppen fritidsverksamhet. Statsbidrag lämnas även till andra änkommuner som driver daghem och fritidshem. Bidraget infördes ursprungligen föratt stimulera kommunerna att bygga ut barnomsorgen. Bidraget har efter handkommit att bli ett direkt stöd till kommunerna. Statsbidrag lämnas enligtförordningen 1987:860 (ändrad senast 1991:1973).Statsbidrag har i princip endast lämnats för etablerade barnomsorgsformer somdefinierats på visst sätt. Olika lokala lösningar har därför inte kunnaterhålla statsbidrag. har statsbidraget utgjort en viss garanti förverksamhetens kvalitet.I propositionen föreslås godkänna att statsbidraget till barnomsorgslopas per . För att säkerställa ett tillräckligt stöd tillenskilda alternativ och också skapa förutsättningar för att efterfrågan påbarnomsorg utanför hemmet skall tillgodoses krävs, enligt föredraganden, enutvidgad lagreglering av kommunernas ansvar på detta område. Regeringen hardärför för avsikt att återkomma till med förslag omen utvidgad lagreglering av barnomsorgsområdet samt med ett förslag omvårdnadsbidrag.Som en konsekvens av slopandet av bidraget per föreslåsriksdagen till bidrag till barnomsorgen för /93 anvisa ettbelopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop. 1991/92:100,bil. 6 (SoU15, rskr. 223).I motion 1991/92:Fi80 av () yrkas att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vad syftet med en eventuelllagreglering av barnomsorgen skall vara (yrkande 2). Motionären anför attfamiljepolitiken skall underlätta för föräldrar att själva välja den vård ochfostran av barnen och den arbetsfördelning som passar dem och barnen bäst. Detavgörande måste vara vad som är bäst för barnen och föräldrarna och inte iförsta hand vad som är samhällsnyttigt. En eventuell lagreglering avbarnomsorgsområdet måste därför ha sin utgångspunkt i att ekonomiskaförutsättningar skall skapas för dem som önskar vårda barnen i hemmet när de ärsmå. Någon lagreglering enbart för det som kallas barnomsorg ärinte möjligt, om det är rättvisa man avser att skapa.I motion 1991/92:Fi83 av m.fl. (s) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettavvisande av införandet av vårdnadsbidrag (yrkande 9). Motionärerna anföratt det nu står helt klart, efter uttalanden från socialministern, attfinansieringen av vårdnadsbidraget uteslutande kommer att belasta nuvarandeföräldraförsäkrings- och statsbidragssystem. Det betyder, enligt motionärerna,att det är de arbetande föräldrarna som kan räkna med att få betala för deföräldrar som vill -- och har ekonomiska möjligheter -- att med hjälp av ettvårdnadsbidrag stanna hemma.Utskottets bedömningUtskottet, som i det föregående tillstyrkt propositionens förslag till nyttgenerellt statsbidragssystem, har inget att erinra mot propositionens förslagatt statsbidraget till barnomsorg slopas per och inordnas iett generellt bidrag. Utskottet har heller ingen erinran mot att anslagetBidrag till barnomsorg för /93 som fastställt minskasmed den andel av beloppet som avser bidrag för verksamhet . Utskottetanser att det ankommer på finansutskottet att göra den närmare bedömningen avavräkningsbeloppet.I regeringsförklaringen anförs att familjepolitiken skall underlätta förföräldrarna att själva välja den vård och fostran av barnen och denarbetsfördelning som passar dem och barnen bäst.