bet · GG01JoU19 · 1992-05-12 00:00:00 — Vidare bör gruppen svara för viss rapporteringtill nationella och internationella organ om svensk forskninginom området samt handha andra uppgifter som regeringen åläggerden.För klimatrelaterad information och utbildningm.m. bör5miljoner kronor anvisas för /94. Syftet är attöka kunskapen hos allmänheten om effekten av ett förändratklimat, om förebyggande åtgärder och om betydelsen av denenskildes agerande.Systemet med miljöklasser bör enligt miljöministernvidareutvecklas. Detta motiveras dels av närmande tillEG, dels av behovet att vidareutveckla systemet som ettverkningsfullt miljöpolitiskt styrmedel. I uppdraget med attvidareutveckla miljöklassystemet bör ingå att skisseraalternativa lösningar som underlag vid framtida diskussionerinom EG om gemensamma regler och i expertdiskussionerna inomramen för bör få i uppdrag att lämna förslag omlämpliga styrmedel för att ta till vara metan fråndeponeringsanläggningar. Målet bör vara att flertalet tippar,även små och nedlagda deponeringsanläggningar, skall ha systemför att ta till vara metan. bör vidare ges iuppdrag att lämna förslag om fortsatta åtgärder för att begränsautsläppen av FC- och HCFC-föreningar.MotionernaEnligt motion Jo88(-) yrkande8 bör miljöorganisationernafå del av de medel som anvisas för information och utbildningm.m. Motionärerna i motion Jo92(kds) yrkande4 anser attmedlen bör kanaliseras via kommunerna som bör fåansvar för att öka kunskapen hos allmänheten om effekterna avett förändrat klimat och hur vi som enskilda kan agera för attmotverka växthuseffekten.Enligt motion T216 (s) yrkande10 bör aktiva åtgärder vidtasför tillverkning av miljöanpassade fordon. bör spela enpådrivande roll i det internationella arbetet på området, en nymiljöklassning bör aviseras och fordon med mindremiljöpåverkande bränslen bör inordnas i systemet. I motionJo88(-) framhålls att i uppdrag bör ingå attkravnivåerna görs obligatoriska (yrkande9). Systemet medmiljöklasser bör utvecklas genom en kombination av subventionerför rena fordon och avgifter på den äldre fordonsparken enligtett förslag från (yrkande10).Socialdemokraterna framhåller i motion Jo630 yrkande25(delvis) att när en ny obligatorisk miljöklass införs år1996bör systemet tillföras ytterligare en klass med mer avanceradkravprofil. Enligt motion Jo676(fp) bör ett normsystemskyndsamt skapas för miljöklassificering av maskiner, traktoreroch arbetsredskap (yrkande2). Utvecklingen av miljövänligteknik bör stimuleras (yrkande3).För att metanutsläppen från deponier skall minska bör enligtmotion Jo88(-) yrkande4 införas investeringsbidrag och entidsgräns inom vilken åtgärderna senast skall varagenomförda.Utskottets övervägandenUtskottet gör samma bedömning som miljöministern om behovet avinrättande av en vetenskaplig samordningsgrupp förklimatrelaterad forskning och utveckling med de uppgifter sombeskrivs i propositionen.Den enskilde medborgarens attityder till och kunskap ommiljöproblemen är enligt utskottets mening av stor betydelse fördet fortsatta arbetet på miljöområdet och för diskussioner omförändringar av vår livsstil. En kretsloppsanpassadsamhällsutveckling är nödvändig som avgörandeattitydförändringar kräver . Information omkretsloppssamhället bör därför ingå som en naturlig del iinformationen om klimatfrågor. I likhet med miljöministern anserutskottet det önskvärt att branschorganisationer ochfolkbildningsinstitut engageras i arbetet medinformationskampanjer. Utskottet delar den uppfattning ommiljöorganisationernas roll i arbetet med information iklimatfrågor som kommer till uttryck i motion Jo88 men är inteberett att i detta sammanhang tillmötesgå motionärens begäran ommedel för ändamålet. Det bör i sedvanlig ordning ankomma påregeringen att besluta om den närmare fördelningen av föreslagnaresurser. Yrkande8 i motionen avstyrks således.Som framhålls i motion Jo92 ankommer det även på kommunernaatt ta ansvar för en god energihushållning, och utskottet hartidigare betonat den stora vikt som arbetet i våra kommuner harnär det gäller uppföljningen av (1992/93:JoU8).Utskottet finner emellertid inte anledning att ansluta sig tillmotionens yrkande4 om fördelning av de medel som föreslåsavsatta för information om klimatfrågan och avstyrkermotionsyrkandet.Ett system med miljöklasser och differentieradeförsäljningsskatter för fordon introducerades i den1juli 1992. Miljöklassystemet avser bilar fr.o.m. 1993årsmodeller. I bilavgasförordningen (1991:1481) definieras tremiljöklasser. Miljöklass3 motsvarar de grundläggande,obligatoriska kraven och klasserna 2och1 innehållersuccessivt strängare krav. Det kan konstateras att systemet harbörjat fungera när det gäller lätta fordon. Flera modeller imiljöklass2 finns nu tillgängliga på marknaden. Introduktionenhar dock gått sämre när det gäller tunga fordon. Bilindustrinhar hänvisat till ett antal introduktionsproblem, och man haräven anfört kritik mot skattesystemets konstruktion. Vidare harnybilsförsäljningen av både tunga och lätta fordon gått nedkraftigt på grund av lågkonjunkturen. har beslutat attden nya försäljningsskatten inte skall tas ut på tunga fordon av1993års och tidigare års modeller. Det har från olika hållhävdats att utformningen av systemet med ekonomiska styrmedelinte medför de miljöeffekter som eftersträvas. Detta gällerframför allt tunga fordon, där en ny försäljningsskatt infördessamtidigt som de grundläggande avgaskraven skärptes.Naturvårdsverket har tidigare föreslagit att utformningen av deekonomiska styrmedel som är kopplade till miljöklasserna ändrasså att stimulansen sker genom subventioner i stället föravgifter och att subventionerna finansieras med avgifter på denäldre fordonsparken.Utskottet ansluter sig till miljöministerns bedömning avbehovet av en vidareutveckling av miljöklassystemet. Detta ärmotiverat dels av närmande till EG, dels av behovet avsystemet som ett verkningsfullt miljöpolitiskt styrmedel. Sommiljöministern anför, bör i uppdraget att vidareutvecklamiljöklassystemet ingå att skissera alternativa lösningar somunderlag vid framtida diskussioner inom EG om gemensamma regleroch i expertdiskussionerna inom ramen för . Iuppdraget bör även ingå att överväga om en komplettering avmiljöklasserna med gränsvärden för utsläpp av koldioxid är ettverkningsfullt och ekonomiskt försvarbart sätt att minska dessautsläpp. I uppdraget bör vidare ingå att överväga om endefinition av miljöklasserna skall kompletteras med gränsvärdenför utsläpp av andra skadliga ämnen än de som regleras i dag.Enligt proposition 1990/91:156 om miljöklasser för nyafordonm.m. skall elbilar hänföras till miljöklass1. Ipropositionen sägs, att det då inte förelåg något behov av ensärskild miljöklass för fordon med mycket låga utsläpp, men attdet inte kan uteslutas att miljöklassindelningen kanbehöva utökas.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att systemet medmiljöklasser bör vidareutvecklas. Ett sådant uppdrag börpåbörjas under våren1993 och samordnas med näraliggandeutredningar inom skatteområdet. Vad utskottet anfört tillgodoseri allt väsentligt syftet med motionerna Jo88 yrkandena9 och10, Jo630 yrkande25 (delvis) och T216 yrkande10.Motionsyrkandena avstyrks.Frågor om miljökrav på avgasutsläpp från maskiner, båtar,traktorer och arbetsredskap har tidigare behandlats av utskottet(1990/91:JoU30 och 1992/93:JoU5). Uskottet ställde sig redanvåren 1991 bakom de krav regeringen avsåg införa för traktoreroch arbetsmaskiner både vad gäller nivå för utsläpp och tidpunktför införande. Enligt vad utskottet inhämtat harNaturvårdsverket inom ramen för ECE föreslagit ett system försådana avgaskrav. ECE räknar med att inom den närmaste framtidenkunna föreslå miljökrav på avgasutsläpp från i första handjordbrukstraktorer. Förslaget förväntas ligga till grund förett EG-direktiv på området. Med hänvisning härtill finnerutskottet att syftet med motion Jo676 yrkandena2 och3 kommeratt bli i allt väsentligt tillgodosett. Motionsyrkandenaavstyrks.En stor del av metanutsläppen i sker frånavfallsupplag. Åtgärder för att minska utsläppen från sådanaupplag innebär i huvudsak en utbyggnad av deponigasuppsamling påsamtliga upplag vars gasproduktion anses vara väsentlig. Mindreupplag bör kunna ta hand om metanutsläppen genomoxidation i täckskiktet. Upplagens utformning och sammansättningger olika förutsättningar för gasbildning, varför genomförandetav utbyggnad av metangasutvinning varierar mellan upplagen. Sommiljöministern anför bör utbyggnad i första hand kombineras medenergiutvinning som kan ersätta fossila bränslen. Enligt vadutskottet erfarit kommer att utarbeta allmännaråd till sommaren1993. Råden är avsedda att vara en vägledningvid prövning av deponierna enligt miljöskyddslagen. För attpåskynda tillvaratagandet av metan och för att få till ståndåtgärder på de nedlagda deponierna bör man emellertid redan nuöverväga andra typer av styrmedel. I samråd med bör därförNaturvårdsverket lämna förslag om lämpliga styrmedel. Somutgångspunkt för förslaget bör enligt utskottet gälla attflertalet tippar till år2000 skall ha någon form av uppsamlingav metan. I propositionens bilaga3 ()aviseras ett reducerat investeringsbidrag föravfallsanläggningar i de fall där en källsorteradavfallsfraktion av i huvudsak biobränsle används. I denna delbereds propositionen av näringsutskottet (1992/93:NU28). nu anfört tillgodoser i allt väsentligt syftet medmotion Jo88 yrkande4. Motionsyrkandet avstyrks.Uttunningen av det stratosfäriska ozonskiktetPropositionenMiljöministern anser att bör få i uppdrag attutreda utformningen av de ytterligare åtgärder som måste vidtasför att skall kunna uppfylla sina åtaganden enligt detår1992 reviderade Montrealprotokollet. De beslutadeskärpningarna i protokollet innebär ytterligare skärpningar iavvecklingsplanerna för de ämnen som redan omfattas avprotokollets bestämmelser och är direkt bindande för parterna. Iprotokollet anges inte på vilket sätt en minskning avförbrukning och produktion av ozonnedbrytande ämnen skalluppnås, utan det ankommer på varje part att utforma erforderligastyrmedel. Vid mötet i beslutades att uppmana parternaatt samla upp, återanvända och, när så är möjligt, destruera dekontrollerade ämnena. Vidare enades parterna om vilkadestruktionstekniker som skall anses uppfylla kraven på enmiljömässigt acceptabel destruktion.Miljöministern gör den bedömningen att protokollet intemedför några problem i förhållande till svensk rätt. På grund avSveriges tidigare åtgärder krävs endast begränsadekompletteringar som kan omfatta bl.a. ett importförbud för CFC,halon och ofullständigt halogenerade bromfluorkarboner (HCFC). Iett längre tidsperspektiv krävs även att användningen av HCFCupphör helt. bör vidare erhålla ett uppdrag attutreda eventuella ytterligare svenska begränsningsåtgärder isyfte att nå slutmålet att användningen av ozonnedbrytande ämnenhelt upphör i Sverige.Miljöministern konstaterar med tillfredsställelse att de storaanvändarna av ozonnedbrytande ämnen, EG och , haraviserat att i sin lagstiftning gå längre än vad de i Köpenhamnbeslutade ändringarna i protokollet kräver. Därmed har deviktigaste industriländerna i det närmaste nu anslutit sig tillden svenska avvecklingsplanens tidtabell.MotionernaMotionären i motion Jo88(-) framhåller i yrkande11 attNaturvårdsverkets plan för bl.a. förbud mot HCFC bör genomföras.I motionens yrkande12 begärs en redovisning av läget när detgäller omhändertagande av CFC i avfall och förslag omytterligare åtgärder. Enligt motion Jo630(s) yrkande17 bören skatt på HCFC införas.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ochtillstyrker således att godkänner 1992årsrevideringar av Montrealprotokollet.De beslutade skärpningarna i protokollet innebär ytterligareskärpningar i avvecklingsplanerna för de ämnen som redanomfattas av protokollets bestämmelser och är direkt bindande förparterna. Utskottet kan emellertid konstatera att, på grund avSveriges tidigare åtgärder, endast begränsade kompletteringarerfordras som kan omfatta bl.a. importförbud för CFC, halon ochofullständigt halogenerade bromfluorkarboner (HCFC).Utformningen av dessa åtgärder bör utredas av Naturvårdsverket.I likhet med miljöministern anser utskottet att, i ett längretidsperspektiv, användningen av HCFC skall upphöra helt.Naturvårdsverket bör därför erhålla ett uppdrag att, vid sidanav den ovan nämnda utredningen, utreda eventuella ytterligaresvenska begränsningsåtgärder i syfte att nå slutmålet attanvändningen av ozonnedbrytande ämnen helt upphör i Sverige.Utskottet finner det tillfredsställande att de storaanvändarna av ozonnedbrytande ämnen, EG och , haraviserat att i sin lagstiftning gå längre än vad de i Köpenhamnbeslutade ändringarna i protokollet kräver. Därmed kankonstateras att de viktigaste industriländerna i det närmaste nuhar anslutit sig till den svenska avvecklingsplanens tidtabell.Utskottet har inhämtat att i november 1992redovisade en rapport där verket föreslår förbud frånden1januari 1995 mot HCFC-användning vid tillverkning avexpanderad polystyren, fjärrvärmerör och polyuretanisolering.Vissa särskilda tillämpningar föreslås erhålla ytterligare någrafå års respittid. Verket föreslår vidare att en skatt på 300 krper kg HCFC införs från för användning somköldmedium. Skatten avses inte gälla redan installerade mängderi befintliga aggregat. För att undvika att det framstår sombilligare att behålla CFC som köldmedium eller för särskildaisoleringsändamål, föreslås att en skatt på per kg CFCinförs . Denna bör gälla nytillverkat CFC och CFC somkan återanvändas som köldmedium. Rapporten bereds iregeringskansliet. I avvaktan på resultatet av detta arbeteavstyrker utskottet motionerna Jo88 yrkandena11 och12 ochJo630 yrkande17 i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda.Östersjöfrågor inkl. strålskyddsfrågorPropositionenMiljöministern föreslår att 5miljoner kronor anvisas för detbilaterala samarbetet om kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstödi under /94. Det framhållssom angeläget att det bilaterala samarbetet kring miljöfrågormed länderna i kan upprätthållas.Samarbetet direkt mellan myndigheter i och i dessaländer bör fortsätta och utvecklas vidare. Vidare föreslås att1,5miljoner kronor anvisas för att utarbeta en vision förÖstersjöområdet under /94. Avsikten är attåstadkomma ett för gemensamt planeringsunderlagsom kan ge vägledning för hur energisystem, naturresurser,infrastruktur, kommunikationer etc. bör utnyttjas på ettrationellt och miljöhushållande sätt . För fortsattstrålskyddssamarbete med de baltiska staterna föreslås12miljoner kronor under /94. För insatser iÖstersjöområdet utöver dem som tidigare föreslagits ipropositionen begärs 105,5miljoner kronor. Medlen är i förstahand avsedda för multilaterala insatser för miljö ochkärnsäkerhet.MotionernaEnligt motion U656(nyd) bör verka för att enmultilateral fond bildas för att finansiera Östersjöområdetsmiljöprogram. Svenska program för miljösatsningar iÖstersjöområdet bör upprättas med hänsyn tagen till berördaländers egen prioritering (yrkandena7 resp.11). I motionJo630(s) yrkande9 föreslås ett antal åtgärder när det gällerÖstersjöns miljö. Bl.a. bör fortsatta insatser på multilateralbas koordineras, det Nordiska riskkapitalbolaget () stärkas och stödet slussas viaEuropeiska . Mottagarlandet bör avgöra vilkainsatser som bör göras, energisektorn bör effektiviseras ochkunskapsöverföring och myndighetsanknutna insatser inommiljöövervakning och kärnsäkerhet bör byggas ut. Motionärerna imotion Jo63l (c) anser att bör medverka till och varapådrivande inom Östersjösamarbetet så att angelägna arbeten kansättas i gång (yrkande2). Vidare börSverige bistå med framtagande av civil- och avtalsrättsliglagstiftning och uppbyggande av institutioner (yrkande6) samtstödja utbildning av jordbrukare i miljövänliga brukningsmetoder(yrkande7).I motion Jo86 beskriver Socialdemokraterna det nuvarandesamarbetet med de baltiska staterna som oöverskådligt ochsvårgripbart. De i motionen föreslagna åtgärderna bör därförsamordnas inom en effektiv organisation med tillgång tilldiplomatisk, teknisk och ekonomisk expertis. Ett nyttövergripande anslag för Åtgärder för miljöanpassadenergiförsörjning i föreslås inrättas, och förändamålet föreslås att 221miljoner kronor anvisas underfjortonde huvudtiteln. Anslaget bör finansieras genomomdisponeringar av flertalet av de i propositionen föreslagnaanslagen (yrkande12).I motion Jo86(s) yrkande10 begärs en redovisning av huråtgärderna för en miljöanpassad energiförsörjning i de baltiskastaterna fortskrider och hur de anslagna medlen tillÖsteuropasamarbetet har använts. En parlamentariskobservationsgrupp bör enligt motionärerna i motion U656(nyd)yrkande8 tillsättas för att öka kontrollen av de svenskamiljöinvesteringarna i Östersjöområdet.Behovet av stimulanser till miljösatsningar i de baltiskastaterna betonas i motion U283(fp). I de fall stöd tillmiljövårdande insatser i skulle ge större total effektom de gjordes i dessa länder måste denna region prioriteras. Detbör vidare utredas hur svenska företag ytterligare kanstimuleras att medverka i större miljösatsningar i området(yrkande6). Ett samarbete för att minska koldioxidutsläppen iÖstersjöregionen skulle enligt motion Jo86(s) kunna bygga påen modell med "miljöbubblor" och handel med utsläppsrätter(yrkande9).Miljöåtgärderna i de baltiska staterna bör enligt motionJo86(s) yrkande11 samordnas med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Nydemokraterna framhåller i motion U656 att vidsvenska miljösatsningar i skall även drivasprojekt som passar för svenska småföretagare (yrkande10). Densvenska yrkeskunskap som finns representerad bland arbetslösabör tillvaratas genom att de ges möjlighet att delta i Sverigesmiljöprogram för (yrkande12) och böröppna sina gränser för lärlingar från de baltiska staterna(yrkande13). I motion Jo643(kds) framhålls dels behovet avett heltäckande åtgärdsprogram som också angriper de diffusautsläppen och de små och medelstora utsläppen till Östersjön,s.k. hot spots, inom ramen för HELCOM (yrkande1), dels behovetav uppföljning av hur det nationella och internationella arbetetfortgår (yrkande2).Vikten av att inom ramen för det nordiska samarbetetaktivt verkar för att åtgärder vidtas beträffandekärnkraftssäkerheten på betonas i motion U237(fp).Motionären i motion U243(s) yrkande1 begär kraftfullainsatser för atomsäkerheten i Nordområdena. I yrkande2 begärsomedelbart initiativ för att ta fram alternativ till demiljöfarliga anläggningar i --ochpå som man nu tvingas hålla i drift trots storarisker. I samarbetet med övriga nordiska länder bör tainitiativ till insatser för ett nytt, mindre miljöfarligt ochmer effektivt energisystem i dessa områden (yrkande3). Denordiska länderna bör fortsätta sina ansträngningar för att fåtill stånd bindande internationella avtal och strikt kontroll avall kärnteknisk verksamhet, såväl civil som militär(yrkande4). Delar av de 56miljoner kronor som harreserverats för regeringens disposition under anslaget G1Samarbete med (tredje huvudtiteln) börenligt motion U603(v) yrkande2 tillföras miljösamarbetet iBarentsregionen.Utskottets övervägandenRiksdagen anslog för insatser iCentral- och för treårsperioden /91--1992/93(prop. 1989/90:100, bil. 4, UU15, rskr.223). beslötriksdagen om inrättande av ett nytt anslag för Samarbete medCentral- och och anvisade ett reservationsanslag /93 om . Vidare bemyndigadesregeringen att under /93 få göra utfästelserintill ett belopp på högst (prop.1991/92:100, bil.4, UU16, rskr.210). Ikompletteringspropositionen (1991/92:150) angavs attett belopp om 500miljoner kronor skulle användas tillenergieffektivisering, förnybara energikällor och därutövervissa miljöåtgärder inom . Dettaresursutrymme, som skapades i anslutning till omläggningen avenergibeskattningen, är ett viktigt inslag i Sverigesklimatstrategi. beslöt om bidrag tilluppbyggnaden av ett miljöanpassat energisystem i de baltiskastaterna och om ett åtgärdsprogram för . Beslutetsyftade till att göra det möjligt att påbörja nödvändigamiljöinsatser och innebar att anslaget Bidrag till miljöarbeteförstärktes med sammanlagt , varav43,1miljoner kronor anvisades för multilaterala insatser inommiljö- och kärnsäkerhetsarbetet i (prop.1992/93:99, JoU11, rskr.243).Huvudansvaret för fördelningen av det svenska biståndet tillöstländerna, däribland de baltiska staterna, ankommer på BITS.SIDA ger stöd till enskilda organisationers samarbete medländerna i . Frågor om projektet som rör forskning,högre utbildning, kultur och expertutbyte med dessa länderadministreras av Svenska institutet.Utrikesutskottet har i sitt yttrande över propositionen idenna del jämte vissa motioner om Östersjösamarbetet på miljö-och kärnsäkerhetsområdena bl.a. anfört följande.I propositionen anges att en utgångspunkt för såväl detinternationella som det svenska klimatarbetet har varit attbegränsa klimatförändringarna till den nivå som naturen tål.Vissa nivåer för minskningen av de globala utsläppen avkoldioxid uppställs. Dessa nivåer bör,anförs det i propositionen, läggas till grund för den svenskaklimatpolitiken. Vidare skall klimatpolitiken utformas på ettkostnadseffektivt sätt. Utgångspunkten för svensk del i detfortsatta arbetet med att begränsa globala klimatförändringar ärenligt propositionen energiöverenskommelsen samtklimatkonventionens åtaganden.Sammanfattningsvis bör svenska åtgärdsprogram utformas så attde i samklang med insatser i övriga industriländer inkl.länderna i bidrar till en kostnadseffektiv globalstrategi för att minska klimatpåverkan.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att stödåtgärderi närområde, i första hand och , geshög prioritet.Med anledning av de synpunkter och förslag som förs fram imotioner om miljöproblem i de baltiska staterna, S:tPetersburgsområdet och hänvisarutrikesutskottet till det energiprojekt som för närvarandebedriver i de baltiska länderna med samma inriktning som de somförordas i propositionen. I har beslut fattats omupprättande av en multilateral fond i syfte att åtgärdaomedelbara behov av insatser för förbättrad säkerhet vidkärnkraftverken i . , som haren sammanhållande roll i arbetet med att ta fram en regionalenergistrategi för de baltiska länderna, förbereder liknandeprojekt. Vidare redogör utrikesutskottet för frågans behandlingi , där miljöutskottet vid Rådets session imars1993 konstaterade att det pågår en omfattande aktivitetför att öka kärnkraftssäkerheten i de nordliga områdena och dettidigare . anbefallde att manfortsätter verksamheten på basen av det samarbete som redanetablerats och framhöll särskilt att det är av yttersta vikt attdessa frågor ges en hög prioritering inom det nordiska ochinternationella samarbetet. underströk vikten avatt det etablerade samarbetet mellan och i dessafrågor genomförs med kraft. I övrigt anför utrikesutskottet följande.Med anledning av förslaget i motion U243 om bindandeinternationella avtal rörande all kärnteknisk verksamhet villutskottet erinra om att de nordiska länderna vid fleratillfällen väckt förslag i bl.a. om att bindandeinternationella avtal skall ingås om kärnsäkerhet ochavfallshantering vid såväl civil som militär verksamhet.Förslagen har stött på motstånd från bl.a.kärnvapenstaterna. Vid en internationell konferens omatomsäkerhet lade tillsammans med Finlandoch fram förslag om att skall utarbeta en globalkonvention om atomsäkerhet och avfallshantering. En arbetsgruppinom håller på att utarbeta förslag till ensådan konvention. Arbetsgruppens konklusioner skall redovisas isin helhet under 1993.Nordiska rådets miljöutskott uttalade med anledning av detovan nämnda medlemsförslaget att det enligt utskottetsuppfattning är mycket viktigt att de nordiska ländernafortsätter att driva denna fråga.I sitt betänkande 1992/93:UU16 framhöll utskottet att det ärangeläget att regeringen såväl bilateralt som multilateraltfortsätter ansträngningarna att förbättra den svårt belastademiljön i och i synnerhet i .