bet · GF01KrU12 · 1992-03-10 00:00:00 — Frågor om bidrag till folkbildningen bereds fr.o.m.innevarande av kulturutskottet.Utskottet behandlar i detta betänkande de förslag somregeringen lagt fram i budgetpropositionen beträffande statligabidrag till folkbildningen, dvs. bidrag till studieförbundensoch folkhögskolornas verksamhet samt motioner som väckts ianslutning härtill.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att 338,1 milj.kr.av de medel som tillfaller statsverket genom utbildningsavgiftenanvänds för att delvis finansiera anslaget Bidrag tillfolkbildningen.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att-- efter pris- och löneomräkning -- göra en besparing om 300milj.kr. på anslaget Bidrag till folkbildningen nästa budgetår.Utskottet föreslår att under nämnda anslag skallanvisa 100 milj.kr. utöver regeringens förslag eller totalt1942344000 kr. De extra medlen skall fördelas avFolkbildningsrådet till de utbildningsanordnare inomfolkbildningen som anordnar arbetsmarknadsanpassad utbildningunder /93. Folkbildningens möjligheter och förmågaatt snabbt och flexibelt anordna utbildning av skiftandeutformning och innehåll kan på detta sätt utnyttjas för att -- iden svåra arbetsmarknadssituation som råder -- erbjudautbildning för dem som är eller riskerar att bli arbetslösa.Utskottet föreslår vidare att som sin mening skallge regeringen till känna att folkbildningens, särskiltstudieförbundens, bredd, flexibilitet och tidigare erfarenhetfrån studie- och informationskampanjer bör tas till vara vidkommande information inför en folkomröstning om svenskanslutning till EG.Motionsyrkanden, i vilka begärs att skall görasärskilda uttalanden om folkhögskolans eller studieförbundenssärskilda betydelse, om konstnärernas inkomstmöjligheter inomfolkbildningen, om folkbildningens betydelse för handikappadesmöjligheter till studier samt om förläggning avhögskoleutbildning i anslutning till viss folkhögskoleutbildningm.m., avstyrks av utskottet.Regeringens förslag att under anslaget Bidrag till vissahandikappåtgärder inom folkbildningen anvisa 44991000 kr.och att under anslaget Bidrag till kontakttolkutbildning anvisa7594000 kr. tillstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats tre reservationer (s), vilka avserdels förslag att endast 113,1 milj.kr. avutbildningsavgiftsmedlen skall användas för att delvisfinansiera anslaget Bidrag till folkbildningen, dels enuppräkning av anslaget Bidrag till folkbildningen med 250milj.kr. i förhållande till regeringens förslag, dels ockett uttalande om folkbildningens betydelse för konstnärernasarbets- och inkomstmöjligheter.Ett särskilt yttrande (s) om folkbildningens betydelse förmänniskor med funktionshinder har avgivits.I en meningsyttring (v) uttalas att bör anvisa 306,3milj.kr. mer än vad regeringen föreslagit under anslaget Bidragtill folkbildningen. Regeringen har i proposition 1991/92:100 bilaga 9() under C Folkbildningdels under punkt C 1 (s. 69--72) föreslagit att2. av de medel som tillfallerstatsverket genom utbildningsavgiften för /93används för att delvis finansiera anslaget Bidrag tillfolkbildningen,3. till Bidrag till folkbildningen för /93anvisa ett anslag på 1842344000 kr.dels under punkt C 2 (s. 72--74) föreslagit att4. till Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen för /93 anvisa ett anslag på44991000 kr.dels under punkt C 3 (s. 74--75) föreslagit att5. till Bidrag till kontakttolkutbildning för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 7594000kr. 1991/92:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkbildningens betydelse förkonstnärernas arbets- och inkomstmöjligheter.1991/92:Kr274 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkbildningen,3. att till Folkbildningen för /93anvisar . utöver vad regeringen har föreslagiteller således 2148644000 kr.1991/92:Kr403 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsbidragen till folkbildningen.1991/92:Kr404 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskoleutbildning vid Grafiskaverkstad.1991/92:Kr405 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen till Bidrag till folkbildningen för /93anvisar 250000000kr. utöver vad regeringen föreslagiteller således 2092344000 kr.1991/92:Kr407 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge ökade medel till folkbildningen.1991/92:Kr410 av och (nyd)vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avfolkhögskoleverksamheten för att få bättre resursutnyttjande.1991/92:Kr411 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av medel för att räddafolkbildningen i ,2. att till Bidrag till folkbildningen anvisar 250milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit eller 2092344000kr.1991/92:Kr412 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om folkhögskoleverksamheten.1991/92:Kr413 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet att förbättra rekryteringen tillteckenspråks/dövblindtolkutbildningen.1991/92:Kr414 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av medel för utbildning avteckenspråkstolkar vid folkhögskola.1991/92:Kr417 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av särskilda åtgärder för attgarantera tolkkostnaderna vid studier vid studieförbund ochfolkhögskolor.1991/92:Kr419 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslaget i budgetpropositionen om bidragettill folkbildningen.1991/92:Kr420 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt besparingen på 300 milj.kr. inte skall omfattafolkhögskolornas verksamhet.1991/92:Kr421 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det fattade beslutet omfolkhögskolorna ligger fast.1991/92:Kr422 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att folkhögskolorna bör ges sådana villkoratt de grundläggande intentionerna riksdagsbeslut iallt väsentligt kan fullföljas.1991/92:Kr428 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsbidrag till folkbildningen.1991/92:Kr429 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen till Bidrag till folkbildningen för /93anvisar 250000000kr. utöver vad regeringen föreslagiteller således 2092344000 kr.1991/92:Kr430 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om studieförbundens stora betydelse fördemokrati, livslångt lärande, medmänsklig gemenskap och kultur.1991/92:Kr431 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom folkhögskolornas betydelse i utbildningens tjänst.1991/92:Sf504 av m.fl. (s) vari yrkas7. att godkänner att . av de medelsom tillfaller staten genom utbildningsavgiften används för attdelvis finansiera anslaget C 1. Bidrag till folkbildningen.1991/92:So224 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkbildningens betydelse för människormed funktionshinder.1991/92:Ub806 av m.fl. (s) vari yrkas2. att beslutar öka anslaget till folkbildning ienlighet med vad i motionen framförts. Bidrag till folkbildningenVid /91 beslöt att det statligabidraget till den verksamhet som bedrivs av studieförbund ochfolkhögskolor från och med /92 skall utgå frånett nytt samlat anslag benämnt Bidrag till folkbildningen (prop.1991/92:82, bet. UbU18, rskr. Bidraget utbetalas till denideella föreningen som bildats avFolkbildningsförbundet, () och har givits ansvaret för fördelningen avstatsbidraget mellan studieförbund och folkhögskolor, dvs. bådefördelningen mellan dessa båda kategorier och fördelningenmellan olika studieförbund och folkhögskolor. Denna ordninginnebär en markant förändrad ansvarsfördelning mellan staten ochfolkbildningen.Riksdagen beslöt vid samma tillfälle att målet förstatsbidragsgivningen till folkbildningen skall vara att stödjasådan verksamhet som syftar till att göra det möjligt förmänniskor att påverka sin livssituation och till att skapaengagemang hos dem att delta i samhällsutvecklingen.Verksamheter som syftar till att utjämna utbildningsklyftornaoch höja utbildnings- och bildningsnivån i samhället skallprioriteras. Personer som är utbildningsmässigt, socialt ellerkulturellt missgynnade skall särskilt prioriteras.I enlighet med förslag av utbildningsutskottet beslötriksdagen att en treårig budgetram skulle införas förfolkbildningen och att bidraget skulle justeras under mellanårenmed hänsyn till löne- och prisutvecklingen i samhället.I årets budgetproposition (bil. 9 s. 5, 14, 20, 69--72) anförsatt det av statsfinansiella skäl är nödvändigt att budgetåret1992/93 göra ett avsteg från den av beslutadeprincipen om en årlig justering av bidraget till folkbildningen.Utgångspunkten i budgetarbetet har varit att, under kärvastatsfinansiella omständigheter, ge ungdomsutbildning, högreutbildning och forskning företräde framför andrautbildningsinsatser. Regeringen föreslår att -- efter pris- ochlöneomräkning -- en besparing på 300 milj.kr. skall göras påanslaget Bidrag till folkbildningen. Vidare skall anslagettillföras 338,1 milj.kr. av de medel som tillfaller statsverketgenom utbildningsavgiften. Anslaget föreslås föras upp med1842344000 kr.I motion Sf504 (s) yrkande 7 hemställs att endast113100000 kr. av de medel som tillfaller statsverket genomutbildningsavgiften skall tillföras anslaget Bidrag tillfolkbildningen. Motionärerna anser att samtliga avgiftsmedel påsikt bör användas till vuxenstudiestöd i enlighet med deursprungliga intentionerna med avgiften.Utskottet har inget att erinra mot att 338,1 milj.kr. avutbildningsavgiftsmedlen används till att delvis finansierafolkbildningsanslaget. Med avstyrkande av motionsyrkandettillstyrker utskottet således regeringens förslag.Regeringens besparingsförslag tas upp i ett stort antalmotioner.Någon besparing på bidraget till folkbildningen bör enligtmotion Kr274 (v) yrkandena 2 och 3 inte göras. bördärför anvisa 306,6 milj.kr. utöver regeringens förslag.Motionärerna anser att en nedskärning av bidraget tillfolkbildningen bl.a. skulle innebära ett avsteg från dekulturpolitiska mål som antog . Om anslagetminskas försvåras folkhögskolans möjligheter att erbjuda sådanutbildning som är speciellt utformad med tanke påkorttidsutbildade, handikappade, invandrare och dem som sökersig till estetisk utbildning -- utbildning som inte erbjuds avandra utbildningsanordnare. En minskning av anslaget skulleenligt motionärernas mening även medföra att studieförbundensverksamhet -- som för många utgör den enda möjligheten attaktivt delta i kulturlivet -- i större utsträckning skulle kommaatt utnyttjas av dem som har råd att betala högre avgifter.Enligt motionerna Kr405, Kr411 och Kr429 (samtliga s) börriksdagen anvisa 250 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit.Detta innebär att motionärerna godtar en besparing med 50milj.kr. I dessa motioner -- liksom i den tidigare nämnda motionKr274 (v) -- betonas folkbildningens stora betydelse för dekorttidsutbildade, för dem som avbrutit sina gymnasiestudier,för kvinnor som varit borta från arbetsmarknaden för att vårdabarn, för handikappade och för invandrare. De framhåller ocksåfolkbildningens betydelse för demokratin då den ger människormöjlighet att förbättra sin förmåga att självständigt taställning till olika samhällsfrågor. Med hänvisning tilllikartade motiveringar föreslås i motionerna Kr403, Kr407,Kr419, Kr428 och Ub806 yrkande 2 (samtliga s) att riksdagenskall uttala att någon besparing på folkbildningsanslaget intebör göras. I motionerna begärs dock inte någon ökning avanslagsbeloppet. Anslaget till folkbildningen bör enligt motionSo224 (s) yrkande 5 hållas på en hög nivå med tanke påfolkbildningens betydelse för människor med funktionshinder.I motion Kr420 (m) godtas den av regeringen föreslagnabesparingen. Motionären vill dock att skall uttala atthela besparingen om 300 milj.kr. skall avsestudieförbundsverksamheten och att folkhögskolan inte skalldrabbas av någon bidragsminskning.Någon besparing bör enligt motionerna Kr412 (s), Kr421 (s),Kr422 (fp, m, c) och Kr431 (c) inte göras på bidraget tillfolkhögskolan.I motion Kr410 (nyd) framhålls folkhögskolans stora betydelse.Motionärerna anser att de svårigheter en minskning av bidragetkan medföra bör kunna motverkas genom ett bättreresursutnyttjande. De föreslår därför att en översyn med dettasyfte görs av folkhögskoleverksamheten.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna om folkbildningens stora betydelse för möjlighetenatt utjämna utbildningsklyftor och allmänt höja utbildningsnivåni samhället. Det senare är inte minst viktigt för att kunnabibehålla och utveckla konkurrenskraften inom näringslivet.Genom deltagande i olika former av folkbildning förbättrasmänniskors möjlighet och förmåga att påverka sin livssituation.Folkbildningen är också ett viktigt instrument i strävandena attaktivera dem som är utbildningsmässigt, socialt eller kulturellteftersatta till att delta i studier och kulturverksamhet.Utskottet vill särskilt uppmärksamma folkbildningensmöjligheter och förmåga att snabbt och flexibelt anordnautbildning av skiftande utformning och innehåll. De resurser somsålunda finns bör -- i den svåra arbetsmarknadssituation sområder -- kunna utnyttjas för att erbjuda utbildning för dem somär eller riskerar att bli arbetslösa i syfte att förbättra derassituation på arbetsmarknaden. Utskottet anser det vara motiveratatt för angivna ändamål för /93 tillföra anslagettill folkbildningen 100 milj.kr. utöver vad regeringenföreslagit. Dessa ytterligare medel bör beräknas under ensärskild anslagspost och utbetalas till förfördelning till de utbildningsanordnare inom folkbildningen somanordnar arbetsmarknadsanpassad utbildning under läsåret1992/93.Utskottet vill anföra följande beträffande de motionsyrkandensom innebär att i fråga om fördelningen av anvisademedel skall uttala sig till förmån för studieförbunden ellerfolkhögskolorna. Ett bifall till sådana motionsyrkanden skulleinnebära att frångår de principer som fastlades såsent som vid föregående . Utskottet anser att dessaprinciper bör gälla även fortsättningsvis. Folkbildningsrådethar således ansvaret för fördelningen av medel mellanstudieförbund och folkhögskolor. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motionerna Kr412, Kr420,Kr421, Kr422 och Kr431.Riksdagen bör således med anledning av regeringens förslag ochhär aktuella motionsyrkanden till folkbildningen anvisa ettanslag på totalt . Det får ankomma påarbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån den särskildamedelsanvisningen till arbetsmarknadsanpassad utbildning inomfolkbildningen bör påverka storleken av medelsanvisningen tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utskottet erinrar om att beslut omstatsbidrag till folkbildningen innebar att det nya systemet ochdess effekter skall följas upp och utvärderas. Någon särskildöversyn av folkhögskolorna i syfte att förbättraresursutnyttjandet torde inte vara erforderlig, varför motionKr410 avstyrks.Det råder enighet om att det behövs en omfattande informationföre en folkomröstning om svensk anslutning till EG. Införberedningen av frågan om medel till denna information villkulturutskottet särskilt framhålla vikten av att den bredd,flexibilitet och tidigare erfarenhet från liknande studie- ochinformationskampanjer som finns inom folkbildningen, specielltstudieförbunden, tas till vara. Vad utskottet här anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.I motion Kr271 (s) yrkande 5 begärs ett uttalande frånriksdagen om folkbildningens betydelse för konstnärernas arbets-och inkomstmöjligheter.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionen att folkbildningen har betydelse för konstnärernasarbets- och inkomstmöjligheter. Utskottet finner det emellertidinte erforderligt med något uttalande härom från riksdagenssida, varför motionsyrkandet avstyrks.Med tanke på studieförbundens stora betydelse för demokrati,livslångt lärande, medmänsklig gemenskap och kultur börriksdagen enligt motion Kr430 (fp) uttala sig för ett ökatbidrag under nästföljande budgetår.Utskottet har i det föregående behandlat frågan ommedelsanvisningen för /93 och frågan omFolkbildningsrådets ansvar för fördelningen av medel mellanstudieförbund och folkhögskolor. Utskottet anser inte attriksdagen nu bör göra något uttalande om storleken på anslagettill folkbildningen under nästföljande budgetår. Denna fråga fårprövas i det kommande budgetarbetet. bör avslå motionKr430.I motion Kr417 (s) yrkande 1 begärs att som sinmening bör ge regeringen till känna att det behövs särskildaåtgärder för att garantera täckning av kostnader för tolkarför döva studerande vid studieförbund och folkhögskolor.Enligt motionen skulle ett särskilt förslagsanslag för täckandeav sådana kostnader vara en lösning. Motionärerna anser att detblir särskilt svårt för studieförbunden och folkhögskolorna atttäcka merkostnaderna för tolkar om anslaget till folkbildningenminskas.Som utskottet inledningsvis redovisat anvisas medel tillfolkbildningen från och med innevarande budgetår under ettsamlat anslag, som fördelas av och folkhögskolor. Utskottet erinrar om att enligtmålen för statsbidraget till folkbildningen skall verksamhetersom anordnas för utbildningsmässigt, socialt eller kulturellteftersatta grupper prioriteras. Handikappade utgör därvid enviktig målgrupp. Detta är således en av grunderna för denfördelning av bidraget till folkbildningen som skall göras avFolkbildningsrådet. Med hänvisning till de förutsättningar förbidragsgivningen som sålunda gäller och till att utskottet i detföregående föreslagit en ökning av anslaget i förhållande tillregeringens förslag föreslår utskottet att avslåryrkande 1 i motion Kr417.I motion Kr404 beskrivs den verksamhet som Hellidensfolkhögskola tillsammans med , länslandsting och driver vidTidaholms grafiska verkstad. Motionärerna redogör förverkstadens utrustning och redovisar att t.ex. arbetssymposierför grafiker och utbildning av olika längd anordnas vidverkstaden. Den kompetens och utrustning som finns vidverkstaden bör enligt motionärernas mening utnyttjas även förkonstnärlig högskoleutbildning.Enligt utskottets mening bör det ankomma på huvudmannen förTidaholms grafiska verkstad att besluta om hur verkstaden skallutnyttjas. I den mån folkhögskolekurser förläggs dit är det denanordnande folkhögskolan som beslutar att så skall ske, och omen högskola väljer att -- inom sina ekonomiska ramar -- förläggakonstnärlig högskoleutbildning, t.ex. i form av lokala linjereller fristående kurser, till verkstaden är det de ansvariga vidhögskolan som beslutar i dessa frågor. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen.Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningenI samband med beslut om ett samlat anslag tillfolkbildningen gjordes även vissa förändringar i fråga om detstatliga bidraget till handikappåtgärder inom folkbildningen.Från och med innevarande budgetår anvisas medel under ett nyttanslag benämnt Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen. Drygt 27,5 milj.kr. av medlen under anslagetdisponeras av för särskiltkostnadskrävande utbildningsinsatser vid folkhögskola förpersoner med funktionshinder. Medlen används bl.a. tillanpassning av lokaler och internat, ökad lärartäthet, assistans,lärarfortbildning, korta anpassningskurser för vuxna medfunktionshinder (synskadade, vuxendöva och personer medmedicinska handikapp), aktiveringskurser för dövblinda samtteknisk anpassning av studiematerial för synskadade ochdövblinda. Omkring 1,5 milj.kr. går till förvaltningskostnader isamband med utbildningsverksamheten och 0,5 milj.kr. tillforsknings- och utvecklingsarbete. vid disponeraromkring 13,5 milj.kr. för utbildning av tolkar för tolkning åtdöva, dövblinda och vuxendöva och för utbildning avteckenspråkslärare samt för förvaltningskostnader.I budgetpropositionen föreslås, utöver pris- ochlöneomräkning, en ökning av anslaget med 1,3 milj.kr. somkompensation för de kraftigt ökade kostnaderna föraktiveringskurser för dövblinda. Totalt förelås anslaget förasupp med . nästa budgetår.För att de handikappade skall ha möjlighet till delaktighetoch jämlikhet inom folkbildningen är det väsentligt attsärskilda åtgärder vidtas som underlättar deras studier.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till uppräkning avanslaget Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen.I delbetänkandet (SOU 1991:97), En väg till delaktighet ochinflytande, års handikapputredning lämnas förslag omtolkverksamhet för döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade ochtalskadade. Däri ingår bl.a. förslag om utbildningsinsatser föratt öka tillgången på tolkar. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande.Rekryteringen till teckenspråksutbildningen ochdövblindtolkutbildningen bör enligt motion Kr413 (s) förbättras.De förslag som lämnas i motionen överensstämmer med vissa delarav handikapputredningens förslag. Utredningen har beräknatmerkostnaderna för dessa delar av sitt förslag till 3,8 milj.kr.Enligt motion Kr414 (s) bör som sin mening geregeringen till känna behovet av medel för utbildning av 16teckenspråkstolkar vid en tvåårig utbildning vid Fellingsbrofolkhögskola.En bedömning av behovet av teckenspråkstolkar har i enlighetmed det sagda gjorts av handikapputredning. Meddenna bedömning som grund har utredningen lämnat detaljeradeförslag om utbildning för olika slag av tolkar ochtolkutbildare. Utskottet, som förutsätter attutredningsförslagen kommer att resultera i förslag omförbättringar på tolkområdet för de döva och hörselskadade,anser att inte bör föregripa remissbehandlingen avbetänkandet och den fortsatta beredningen i övrigt av förslageni detta. Motionerna Kr413 och Kr414 avstyrks därför avutskottet.Bidrag till kontakttolkutbildningKontakttolkutbildning anordnas på många olika språk inomhuvudområdena socialtolkning, sjukvårdstolkning,arbetsmarknadstolkning, arbetsplatstolkning och rättstolkning.Anslaget disponeras från och med innevarande budgetår avuniversitetet i . viduniversitetet fördelar statsbidraget till studieförbund ochfolkhögskolor som anordnar kontakttolkutbildning. Vidfördelningen av statsbidraget skall institutet särskilt strävaefter att kontakttolkutbildningen lokaliseras till de regioneroch inriktas på de språk där behovet av kontakttolkar är störst.Institutet utövar tillsyn över utbildningen och ansvarar för attkvaliteten upprätthålls. Det är också institutet som skallställa upp de övergripande målen för utbildningen. Efter pris-och löneomräkning föreslås anslaget föras upp med 7594000kr.Utskottet tillstyrker förslaget. beträffande användningen av medel frånutbildningsavgiften till anslaget Bidrag till folkbildningenatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:Sf504 yrkande 7 godkänner att338100000 kr. av de medel som tillfaller statsverket genomutbildningsavgiften för /93 används för attdelvis finansiera anslaget Bidrag till folkbildningen,res. 1 (s)2. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillfolkbildningenatt med anledning av regeringens förslag samtmotionerna 1991/92:So224 yrkande 5, 1991/92:Kr274 yrkandena 2och 3, 1991/92:Kr403, 1991/92:Kr405, 1991/92:Kr407,1991/92:Kr411, 1991/92:Kr419, 1991/92:Kr428, 1991/92:Kr429 och1991/92:Ub806 yrkande 2 och med avslag på motionerna1991/92:Kr410, 1991/92:Kr412, 1991/92:Kr420, 1991/92:Kr421,1991/92:Kr422 och 1991/92:Kr431 till Bidrag tillfolkbildningen för /93 under åttondehuvudtiteln anvisar ett anslag på ,res. 2 (s)men.