bet · GG01NU16 · 1992-12-10 00:00:00 — Åtgärder för att stärka det finansiella systemet 1992/93NU16ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:135 om åtgärder för att stärkadet finansiella systemet,dels sex motioner som väckts med anledning avpropositionen.Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottetlämnats av företrädare för , ,, AB Investor, ,, , , , Svenskt Stål ABoch Telefonaktiebolaget . Från har en skrivelse inkommit. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att staten skallgarantera att banker och vissa kreditinstitut kan fullgöra sinaförpliktelser i rätt tid. Stödåtgärderna föreslås bli utformadepå ett affärsmässigt sätt och så att statens långsiktigakostnader för stödet minimeras. Stöd skall kunna ges i form avgarantier, kapitaltillskott eller på annat sätt.Det statliga åtagandet föreslås omfatta banker med svenskoktroj, vissa av deras dotterbolag samt sju angivnakreditinstitut med statlig anknytning. Institutens samtligaförpliktelser, utom riskkapital i form av aktiekapital och evigaförlagslån, skall omfattas av stödsystemet. En särskildmyndighet, , skall inrättas för att hanterastödet. Företrädaren i utskottet för Ny demokrati reserverar sigdels mot att eviga förlagslån inte skall omfattas av stödet,dels för att villkoren för stödet skall ändras.Utskottet föreslår att det skall tillsättas en utredning om enallmänhetens bankombudsman och tillstyrker därmed en motion (s).I en reservation (m, fp, c, kds) hänvisas till pågående arbetekring denna fråga.Mot bakgrund av det initiativ som tagits av finansministerAnne i ärendet avstyrker utskottet motionsyrkanden (s; v)om de s.k. fallskärmsavtalen. Vidare avstyrks yrkanden (s resp.nyd) med krav på utredningar om bankkrisen resp. konkurrenseninom banksektorn; utskottet hänvisar bl.a. till att regeringenaviserat att en utredning om kreditmarknaden skall tillsättas.Motionerna följs upp i reservationer (s resp. nyd).I betänkandet tillstyrks också förslag om att regeringen skallbemyndigas lämna stöd till AB Industrikredit. I proposition 1992/93:135 föreslås -- efter föredragning avfinansminister (avsnitten 5.1 och 5.2) ochstatsrådet (propositionen i övrigt) -- att riksdagen1. antar upprättade lagförslag,2. godkänner riktlinjerna för de statliga åtagandena ienlighet med vad föredragande statsrådet anfört (avsnitten4.1--4.3),3. bemyndigar regeringen att besluta om garantier, lån ochaktiekapitaltillskott eller vidta andra åtgärder i syfte attvidmakthålla eller förstärka kapitalbasen eller bistå vidrekonstruktion eller avveckling under ordnade former av bankereller vissa andra kreditinstitut, i enlighet med vadföredragande statsrådet anfört (avsnitten 4.4 och 4.5),4. bemyndigar regeringen att besluta om avveckling av statligtägande som kan uppkomma genom ifrågavarande åtgärder,5. godkänner att regeringen inrättar en myndighet underregeringen med de uppgifter och befogenheter som föredragandestatsrådet har förordat (avsnitt 4.6),6. godkänner vad som förordats om finansieringen avförvaltningskostnader för den nya myndigheten (avsnitt 4.6),7. bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer att, i enlighet med vad som förordats (avsnitt 4.8),besluta att vissa stödåtgärder skall finansieras med lån iRiksgäldskontoret,8. till Åtgärder för att stärka det finansiella systemet påtilläggsbudget för /93 under sjunde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på ,9. godkänner att sjunde huvudtitelns förslagsanslag Åtgärderför att stärka det finansiella systemet belastas med kostnaderför lån till Första och kostnader föråtgärder med anledning av finansieringen av m.m.,10. till på tilläggsbudget till statsbudgetenför /93 under sjunde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,11. bemyndigar regeringen att inom en ram på 800 miljonerkronor besluta om kapitaltillskott till ienlighet med vad som förordats (avsnitt 5.2),12. godkänner att sjunde huvudtitelns förslagsanslag Vissaräntekostnader m.m. belastas dels med kostnader förkapitaltillskott till AB Industrikredit, dels med kostnader somhar samband med en framtida försäljning av aktier i bereds tillfälle att ta del av vad somanförts beträffande Nordbanken (avsnitt 5.1).De framlagda lagförslagen gäller dels förslag till lag ominkomstskatteregler vid statligt stöd till vissa kreditinstitut,dels förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank. Lagförslagen finns på s. 2 och 3 i propositionen. De motioner som väckts med anledning av propositionen ärföljande:1992/93:N41 av (-) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omBankstödsnämnden.1992/93:N42 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär preciserade villkor för stödet tillbankerna enligt vad i motionen anförts,2. hos regeringen begär förslag om sådana villkor för stödetav banker och andra kreditinstitut att den nya myndigheten kanavskeda styrelser och förbjuda aktieutdelningar i banker somsöker sådant stöd,3. beslutar att ett villkor för stöd skall vara att inga s.k.fallskärmsavtal finns kontrakterade.1992/93:N43 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att etablera nya banker,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stötande fallskärmsavtal.1992/93:N44 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. hos regeringen begär ett förslag om en allmänhetensbankombudsman i enlighet med vad som anförts i motionen,2. hos regeringen begär en granskning av avgångsvederlagen ochandra ersättningar i enlighet med vad som anförts i motionen,3. hos regeringen begär en utredning av bankkrisen i enlighetmed vad som anförts i motionen.1992/93:N45 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna det angelägna i attbankernas fallskärmsavtal omförhandlas.1992/93:N46 av (nyd) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna attförutsättningarna för en finansiell försäkring bör utredas därstaten är försäkringsgivare i syfte att garanterakonkurrensneutralitet och kostnadseffektivitet,2. som sin mening ger regeringen till känna att i de fallstaten går in som ägare, helt eller delvis, måste statens ägandeså snart det kan ske övergå till privata ägarformer genom attexempelvis ägandet sprids till medborgarna i form av aktier,3. som sin mening ger regeringen till känna att stödet skallvillkoras av krav på radikala rationaliseringar ocheffektivisering,4. som sin mening ger regeringen till känna att som villkorför stöd bör användas finansiella nyckeltal,5. som sin mening ger regeringen till känna att man vidtillsättandet av anstränger sig att få denabsolut bästa kompetensen för att minimera statens ochskattebetalarnas kostnader,6. som sin mening ger regeringen till känna att evigaförlagslån skall omfattas av möjlighet till stöd,7. som sin mening ger regeringen till känna att en utredningtillsätts i syfte att skapa förutsättningar för en effektivkonkurrens genom mångfald i banksystemet,8. som sin mening ger regeringen till känna att reglerna förbankernas verksamhet ses över i syfte att förhindra att kundersom är kreditvärdiga drabbas i onödan, exempelvis av konkurs. InledningDe finansiella systemen i och i flera andra länder harunder senare år drabbats av stora ekonomiska problem. Dessa har,framhålls det i proposition 1992/93:135, sin grund i 1980-taletslångvariga högkonjunktur som i kombination med avregleringar avde inhemska kreditmarknaderna ledde till en starkkreditexpansion. Skuldsättningsgraden och priserna påfastighetsmarknaden steg till orimliga nivåer. Efteravregleringen av den svenska kreditmarknaden i mitten av1980-talet ökade kreditvolymen --1990 frånmotsvarande av bruttonationalprodukten (BNP) tillnärmare , vilket innebär en ökning med ca 950 miljarderkronor. En betydande del av den ökade utlåningen hänförde sigtill fastighetssektorn.Förhållandena på fastighetsmarknaden har under senare tidförändrats drastiskt. började priserna falla. Istorstadsregionerna beräknas att priserna har sjunkit med40--. Till det kraftiga fallet har bidragit bl.a. ökadedrift- och kapitalkostnader, lågkonjunkturen, stiganderealräntor och minskande efterfrågan på lokaler.I propositionen sägs vidare att krisen på fastighetsmarknadenhar spridit sig till den finansiella sektorn, som fått vidkännasbetydande kreditförluster. För bankkoncernerna bedömskreditförlusterna sammanlagt komma att uppgå till ca 100miljarder kronor --1992. Förlusterna för såvälbanker som andra kreditinstitut kan förväntas ligga kvar på enmycket hög nivå. Detta leder till en urholkning av kapitalbasen,som till stor del utgörs av det egna kapitalet. Härigenomförsämras institutens kreditvärdighet och deras möjlighet attfinansiera sin verksamhet, påpekas det. Förväntningar omförluster och framtida solvensproblem kan bli självuppfyllande.Detta gör att problem i enskilda institut kan fåspridningseffekter, och i sista hand kan förtroendet för detfinansiella systemet undergrävas, anför regeringen. Genombankernas och kreditinstitutens centrala roll i samhällsekonominskulle ett sådant förlopp få utomordentligt allvarligakonsekvenser för såväl enskilda medborgare och företag som förekonomins funktionsduglighet i stort, framhålls det.Mot denna bakgrund kommer regeringen till slutsatsen att det inuvarande situation är nödvändigt att vidta omfattande åtgärdersom både garanterar stabiliteten i betalningssystemet och säkrarsamhällets kreditförsörjning. Normala principer för statens rolli ekonomisk verksamhet måste, enligt regeringen, under dessaförhållanden stå tillbaka.Riktlinjer för de statliga insatsernaI propositionen föreslås att staten skall garantera att bankeroch vissa andra kreditinstitut kan fullgöra sina förpliktelser irätt tid. Enligt förslaget skall regeringen bemyndigas attbesluta om stödåtgärder som säkerställer detta åtagande.Följande riktlinjer bör enligt regeringen gälla för statensinsatser. Stöd skall kunna lämnas dels för fortsatt verksamhet iinstitut som bedöms vara långsiktigt livskraftiga, dels tillrekonstruktion eller avveckling av institut som inte bedömskunna bli lönsamma. Stödet skall utformas på ett affärsmässigtsätt och så att statens långsiktiga kostnader minimeras. Iprincip skall statens kostnader bäras av det institut somerhåller stödet. Staten bör få ersättning för den risk som kanvara förknippad med stödåtgärderna. Vidare, sägs det ipropositionen, är det rimligt att staten får del i en eventuellframtida värdestegring i de institut som erhållit stöd. Detsvenska bank- och kreditväsendet bör vara privatägt. Omaktieägartillskott i något fall behöver göras, skall det därföravvecklas så snart det är affärsmässigt lämpligt. Motsvarandeskall gälla för tillgångar som staten kan behöva ta över som ettled i sina insatser. Statens åtaganden och stödsystemet skallkvarstå så länge som det behövs och avvecklas först när det intelängre föreligger något hot mot stabiliteten i det finansiellasystemet. En avveckling skall kunna genomföras först efter attriksdagen fattat beslut i frågan.Stödsystemet föreslås omfatta samtliga banker med svenskoktroj. Häri ingår också ett antal utlandsägda banker. Utländskabanker som verkar här i landet genom filial skall dock intekunna erhålla stöd. Utöver banker föreslås även vissakreditinstitut med statlig anknytning innefattas i systemet.Dessa institut är stadshypotekskassa,allmänna hypoteksbank, ,Statens bostadsfinansieringsaktiebolag (), AB SvenskExportkredit, AB Industrikredit och . Vidareföreslås att bankägda bostadsinstitut och finansbolag skallomfattas av åtagandet. De angivna kreditinstituten har ensärskild roll att fylla när det gäller att tillgodose samhälletsbehov av långsiktiga krediter, anför regeringen.Statens åtagande föreslås omfatta ett instituts samtligaförpliktelser. Riskkapital och eviga förlagslån skall dock inteomfattas och inte heller förpliktelser som uppenbarligen äroförenliga med en sund bankverksamhet.I motion 1992/93:N46 (nyd) -- där det inte lämnas någonmotivering till de framställda yrkandena -- krävs att evigaförlagslån skall omfattas av statens åtagande.Problemen i banksystemet har successivt förvärrats till följdav ökande kreditförluster och försämrad intjäningsförmåga. har drabbats av ekonomiska svårigheter. Detär uppenbart att problemen i banker och andra kreditinstitutkommer att bestå under . Mot denna bakgrundinstämmer utskottet i regeringens uppfattning att statenmåste ta ansvar för betalningssystemet och kreditförsörjningen.I annat fall finns risk för att det kan uppstå allvarligastörningar i hela samhället.Utskottet tillstyrker de i propositionen angivna riktlinjernaför de statliga insatserna, inkl. de förpliktelser som skallomfattas av statens åtagande. Utskottet instämmer i regeringensbedömning att eviga förlagslån har karaktär av riskkapital,bl.a. eftersom de har obegränsad löptid och kan användas förförlusttäckning. De bör därför enligt utskottets uppfattninginte omfattas av statens åtagande. Utskottet avstyrker därförmotion 1992/93:N46 (nyd) i här berörd del.I nyssnämnda motion föreslås vidare ett riksdagsuttalande omatt i de fall staten går in som ägare måste detta ägande såsnart det kan ske övergå till privata intressenter, t.ex. genomatt ägandet sprids till medborgarna i form av aktier.Utskottet anser att bank- och kreditväsendet bör varaprivatägt och att i de fall staten genom stödåtgärder bliraktieägare bör ägandet avvecklas när det är affärsmässigtlämpligt. Det får ankomma på regeringen och (sei det följande) att från fall till fall pröva hur det statligaägandet skall förändras. Utskottet tillstyrker med det sagda attregeringen bemyndigas besluta om avveckling av statligt ägande ienlighet med vad som anförs i propositionen. Det nu aktuellayrkandet i motion 1992/93:N46 (nyd) avstyrks.BankstödsnämndenI propositionen föreslås att det skall inrättas en myndighetunder regeringen, , som skall hantera stödettill banker och andra kreditinstitut. Nämnden skall bl.a. beredafrågor om statligt stöd, analysera den finansiella situationenhos institut som söker stöd, utforma förslag till villkor samtfatta beslut om stöd i vissa fall. Beslut som är av principiellbetydelse eller som i övrigt är av större vikt skall godkännasav regeringen. skall samråda med och lämnauppgifter till , ochRiksgäldskontoret. Det föreslås att nämnden skall ta ut avgiftav de institut som ansöker om stöd. Myndigheten kan komma attinrättas före den 1juli 1993. Därför föreslås att 2 miljonerkronor skall anvisas till budgetår.I motion 1992/93:N46 (nyd) föreslås ett riksdagsuttalande omatt man vid tillsättandet av skall ansträngasig att få den absolut bästa kompetensen för att minimerastatens och skattebetalarnas kostnader.Utskottet utgår från att regeringen och ledningen förnämnden strävar efter att till rekrytera depersoner som bedöms vara bäst lämpade för uppgiften. Motion1992/93:N46 (nyd) avstyrks därför i här berörd del. Utskottettillstyrker inrättandet av den nya myndigheten och vad somföreslagits i fråga om dess finansiering.Villkoren för stödetDet statliga stödet skall enligt regeringen kunna ges på iprincip två sätt. För det första skall staten kunna köpa ellergarantera värdet av tillgångar som är behäftade med osäkerhetoch ger dålig avkastning. För det andra skall staten kunnagarantera eller ge kapitaltillskott som ökar institutenskapitalbas och därmed deras förmåga att bära förluster.Staten föreslås få möjlighet att uppställa olika villkor isamband med att ett institut beviljas stöd. Villkoren skallutformas så att de institut som söker stöd inte har anledningatt begära mer stöd än vad som är nödvändigt. Bankstödsnämndenskall granska institutens ekonomiska situation för att fåunderlag för att bedöma stödets omfattning och utformning. Somexempel på krav som kan bli aktuella att ställa i samband medatt stöd lämnas nämns i propositionen garantiavgift, nedsättningav aktiekapitalet, begränsning av utdelningen samt skapande avsärskilda resultatenheter för vissa tillgångar. I vissa fall kankrävas planer för hur ett instituts hela verksamhet skallrationaliseras eller rekonstrueras. Institut som erhåller stödskall åläggas att i hel- och delårsbokslut informera ominstitutets resultat och ställning exkl. stödåtgärderna.Som tidigare nämnts skall det vara en strävan att statenskostnader för stödet minimeras. Villkor skall därför kunnauppställas som gör det möjligt för staten att återvinna stödet,exempelvis skall föreskrifter om återbetalning och nedsättningav aktiekapital kunna tas in i bolagsordningen. Staten skallockså kunna tillförsäkra sig rätt att teckna aktieri institut som erhållit stöd. I samband med vissarekonstruktioner skall staten kunna rikta krav mot institutetsbefintliga egna kapital.I flera motioner har föreslagits att också andra villkor skallkunna knytas till det statliga stödet.I motion 1992/93:N44 (s) anförs att den rättsliga grunden förde orimligt höga avgångsvederlagen i vissa banker bör granskas isamband med beslut om stödåtgärder. Uppsägning av sådana avtalbör prövas. Bankdirektörernas s.k. fallskärmsavtal bidrar,enligt vad som sägs i motion 1992/93:N43 (s), till det svenskafolkets misstro mot bankerna. Regeringen borde därför på allasätt försöka eliminera dessa avtal. Även i motion 1992/93:N45(s) riktas kritik mot fallskärmsavtalen. Motionären anser attden föreslagna bör ges i uppdrag att försökaomförhandla avtalen. I motion 1992/93:N42 (v) föreslås att detskall uppställas som villkor för statligt stöd att det intefinns fallskärmsavtal i de aktuella bankerna ellerkreditinstituten. Avtalen skapar, enligt motionärerna, inte deincitament som behövs för att driva en bank.Nyligen har utskottet i ett yttrande (1992/93:NU4y) tillfinansutskottet behandlat en motion, där en granskning avfallskärmsavtalen begärdes. Därvid redovisades attfinansminister meddelat att regeringen, i rollen somägare av Nordbanken, överväger att ta initiativ till attfallskärmsavtalen belyses i en utredning av en hög jurist.Härefter har finansministern i ett svar på en fråga(1992/93:291) i (RD 1992/93:40) omtalat att utredarenskall ges i uppdrag att granska anställningsavtalen, avtalen omavgångsvederlag samt eventuella andra avtal mellan Nordbankenoch de berörda direktörerna. Vidare skall utredaren analysera derättsliga förutsättningarna för att avtalen eller delar av dessaskall kunna förklaras ogiltiga eller bli föremål för jämkning.Hon omtalade vidare att styrelsen för Nordbanken har beslutatatt följa de rekommendationer som utredaren kan komma att ge. Omdet finns möjligheter att få avtalen upphävda eller ändrade såkommer detta att ske. Staten kommer också att verka för attsådana ändringar åstadkoms i de banker där staten på olika sättengagerar sig för att stärka stabiliteten i banksystemet,framhöll statsrådet.Det bör i detta sammanhang också nämnas att Stockholmsfondbörs avser att ta upp frågan om krav skall införas förregistrerade bolag att offentliggöra anställningsavtalen förmedlemmarna i företagsledningen. Häri skulle kunna innefattasoffentliggörande av uppgifter om lön och andraanställningsförmåner samt eventuella avgångsvederlag ochpensionsvillkor. Vid Fondbörsen i har införts krav avdenna innebörd.Utskottet har förståelse för den kritik som riktats motfallskärmsavtalen och avgångsvederlagen. Utskottet noterardärför med tillfredsställelse det initiativ som finansministerntagit och delar den uppfattning som hon givit uttryck åt i dennafråga. Skulle den aviserade utredningen ge vid handen att detfinns en laglig möjlighet att ompröva avtalen utgår utskottetfrån att regeringen och utnyttjar dennamöjlighet i de fall det finns liknande fallskärmsavtal i bankeroch kreditinstitut som avses erhålla statligt stöd.Utskottet anser vidare att bör följa detarbete som bedrivs inom i den här aktuellafrågan. Med hänvisning till det anförda saknas det enligtutskottets uppfattning anledning att nu vidta några ytterligareåtgärder i saken. Motionerna 1992/93:N42 (v), 1992/93:N43 (s),1992/93:N44 (s) och 1992/93:N45 (s) avstyrks därför i berördadelar.I några motioner föreslås ytterligare villkor för att detstatliga stödet skall lämnas. I motion 1992/93:N42 (v) begärspreciserade villkor för det statliga stödet, bl.a. när detgäller återvinning, affärsmässighet och konkurrensneutralitet.Det föreslås också att det skall vara möjligt för den nyamyndigheten att avskeda en banks styrelse och att förbjudaaktieutdelningar i banker för att dessa skall kunna erhållastöd. I motion 1992/93:N46 (nyd) föreslås att stöd skallvillkoras av krav på att en radikal rationalisering ocheffektivisering skall genomföras och att finansiella nyckeltalskall användas. Motionären begär också att förutsättningarna fören finansiell försäkring skall utredas.I propositionen betonas att stödet skall ges enkonkurrensneutral utformning. En mångfald på marknaden skallfrämjas. Vidare understryks att krav skall kunna ställas pårationaliseringar i de berörda instituten och att finansiellförsäkring kan komma till användning. Det understryks attstödåtgärderna skall utformas på ett affärsmässigt sätt och såatt statens långsiktiga kostnader för stödet minimeras.De förslag som framförs i de nu aktuella motionernatillgodoses sålunda i allt väsentligt genom vad som föreslås ipropositionen. Motionerna avstyrks därför i berörda delar.Utskottet anser att regeringen även i övrigt har gjort enlämplig bedömning av vilka villkor som kan bli aktuella attställa upp i samband med att staten gör ett åtagande mot ettkreditinstitut. Utskottet tillstyrker med det sagda vadregeringen föreslagit i fråga om villkoren för stödet.Det blir en uppgift för regeringen och att ivarje enskilt fall avgöra hur villkoren bör utformas. Utskottetvill dock särskilt markera vikten av att villkoren utformas såatt det statliga stödet återvinns.Budgetkonsekvenser och lagstiftningI propositionen sägs att de statliga åtagandena kommer att bliomfattande och kan uppgå till åtskilliga miljarder kronor. Detgår emellertid inte nu att beräkna kostnaden för åtagandena.Riksdagen föreslås därför bemyndiga regeringen att besluta omstöd till banker och andra kreditinstitut i erforderligomfattning. Finansieringen av stödåtgärderna skall kunna skegenom att regeringen eller tar upp lån iRiksgäldskontoret. Nettokostnaden för stödet föreslås belastaett nyinrättat anslag kallat Åtgärder för att stärka detfinansiella systemet. Det föreslås att anslaget förs upp påstatsbudgeten med ett formellt belopp på . Godkännandebegärs också av att vissa kostnader för statens insatser iSparbanksstiftelsen Första och , som tidigarebeslutats av , får belasta detta anslag.Förslag läggs fram till en särskild lag om inkomstskattereglervid statligt stöd till vissa kreditinstitut. Enligt denna skallstöd till kreditinstitut utgöra skattepliktig intäkt omåterbetalning kan komma i fråga enligt vissa regler.Återbetalning av stöd skall vara avdragsgill kostnad. Detföreslås vidare ändringar i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank, som skall göra det möjligt för att frånkreditinstitut begära in uppgifter som anses nödvändiga för attövervaka betalningssystemets stabilitet. Genom en ny paragrafinförs lagstöd för att lämna uppgifter tillFinansinspektionen, och iviktigare frågor som berör nämndens verksamhetsområde eller somi övrigt har samband med betalningssystemets stabilitet.Med hänsyn till att regeringen kan väntas göra betydandeåtaganden för statens räkning med stöd av det begärdabemyndigandet aviseras att regeringen fortlöpande skall hållariksdagen informerad om vilka åtgärder som vidtas. Störreenskilda åtaganden skall kunna informeras om underpågående . Härutöver avses redovisningar lämnas årligeni budgetpropositionen fr.o.m. år 1994.Utskottet tillstyrker de förslag som läggs fram ipropositionen avseende den budgetmässiga hanteringen avbankstödet, rapporteringen till och erforderligalagstiftningsåtgärder. I fråga om ändringen i lagen om Sverigesriksbank föreslår utskottet emellertid en ändradikraftträdandebestämmelse med hänsyn till en av skatteutskottet(bet.