bet · GG01LU14 · 1992-11-26 00:00:00 — Ändringar i aktiebolagslagen m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition1992/93:68 om ändringar i aktiebolagslagen m.m. I propositionenföreslås att aktiebolagslagens, bankaktiebolagslagens ochförsäkringsrörelselagens regler om bundna aktier upphävs. Vidareföreslås att kravet på bosättning i för vissabefattningshavare i bl.a. aktiebolag ändras till att gälla kravpå bosättning inom EES. Det föreslås även att juridiska personersom har bildats enligt lagstiftningen i en stat inom EES undervissa förutsättningar skall kunna vara stiftare av bl.a.aktiebolag. Dessa förslag är en följd av åtagandenenligt . Som en konsekvens av förslaget omliberalisering av bosättningskravet föreslås att ett bolag sominte har någon här i landet bosatt behörig ställföreträdareskall vara skyldigt att bemyndiga en här bosatt person att förbolagets räkning ta emot delgivning. En juridisk person somsaknar registrerad behörig företrädare skall vidare kunna delgesgenom kungörelse.Bestämmelserna om bundna aktier skall enligt förslaget upphöraatt gälla . Befintliga förbehåll i bolagensbolagsordningar om bundna aktier föreslås automatiskt upphöraatt gälla vid ikraftträdandet. De nya reglerna om delgivninggenom kungörelse skall också enligt förslaget träda i kraft den1 . Övriga lagändringar avses träda i kraft den dagregeringen bestämmer.I betänkandet behandlar utskottet vidare sju motionsyrkandensom väckts under den allmänna motionstiden under riksmötet1991/92. Två av dessa yrkanden avser frågor som också behandlasi propositionen, nämligen förbättrade möjligheter tilldelgivning med juridiska personer samt fristdagen i konkursefter likvidation. De övriga motionsyrkandena gäller spörsmål omansvarsgenombrott i aktiebolag, konkursförvaltning, ett centraltkonkursregister och kungörelse av näringsförbud.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen med vissjustering i fråga om ikraftträdandet av lagen om ändring idelgivningslagen. Utskottet avstyrker bifall tillmotionsyrkandena.Till betänkandet har fogats två reservationer (båda s) omansvarsgenombrott resp. konkursregister m.m. I proposition 1992/93:68 föreslår regeringen() att antar i propositionenframlagda förslag till1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),2. lag om ändring i lagen (1975:1386) om införande avaktiebolagslagen (1975:1385),3. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),4. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618),5. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),6. lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620),7. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),8. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,9. lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialerm.m.,10. lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827),11. lag om ändring i lagen (1990:830) om ändring i lagen(1988:606) om finansbolag,12. lag om ändring i lagen (1990:827) om ändring ifondkommissionslagen (1979:748),13. lag om ändring i lagen (1989:831) om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385),14. lag om ändring i lagen (1992:546) om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385),15. lag om ändring i lagen (1992:554) om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618),16. lag om ändring i lagen (1990:1307) om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618),17. lag om ändring i lagen (1990:822) om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618),18. lag om ändring i lagen (1989:832) om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713),19. lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m.i vissa företag,20. lag om ändring i delgivningslagen (1970:428).Över lagförslagen 1--12 samt 19 och 20 har Lagrådets yttrandeinhämtats.Lagförslagen 3, 4 och 5 har överlämnats till näringsutskottetför behandling i samband med proposition 1992/93:89 om ändradlagstiftning för banker och andra kreditinstitut med anledningav , m.m.Övriga lagförslag i propositionen återfinns i bilaga tillbetänkandet. 1991/92:L203 av och () variyrkas att hos regeringen begär en ändring avdelgivnings- och konkurslagarna i enlighet med vad som anförts imotionen.1991/92:L204 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en utredning omlagreglering av ansvarsgenombrott.1991/92:L301 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att tillsätta en utredningsom studerar möjligheterna till effektivare utnyttjande avkonkursförvaltare vid förundersökning i brottmål samt avkonkursförvaltarens ställning, ansvar och skyldigheter vidsådana förfaranden.1991/92:Ju832 av m.fl. (s) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att alltid kunna delge ettaktiebolag och om att alltid kunna finna någon som är behörigatt företräda ett aktiebolag,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av andra ändringar avaktiebolagslagen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att låta konkursutredningen slutföra sittarbete samt om åtgärder för att effektivare utreda misstanke omekobrottslighet i samband med konkurs,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kungöra beslut om näringsförbud och omatt upprätta ett centralt konkursregister. InledningFör att underlätta företagens verksamhet och samarbete inomden gemensamma marknaden har man inom EG infört vissagemensamma, grundläggande bolagsrättsliga regler. Ett syfte medreglerna är att det skall skapas ett likvärdigt skydd för olikaintressenter i företagen såsom delägare, borgenärer ochanställda. Tillhopa rör det sig om elva direktiv och enförordning. Fyra av direktiven avser redovisningsfrågor. Debolagsrättsliga reglerna har sin bakgrund i principerna om denfria etableringsrätten och den fria rörligheten för kapital.Även principen om fri rörlighet för tjänster samt direktiv inomområdet finansiella tjänster, vilka omfattar bl.a. börsrättensområde, är relevanta för bolagsrätten.Riksdagen har godkänt avtalet om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde, (prop. 1991/92:170, bet.1992/93:EU1, rskr. Avtalet innehåller bl.a. bestämmelsersom motsvarar om fri etableringsrätt och frirörlighet för kapital. För EES innebär den friaetableringsrätten ett förbud mot restriktioner som hindrarmedborgare från andra stater inom EES att etablera sig i enEES-stat. Detta gäller även i fråga om en juridisk person somhar bildats enligt lagstiftningen i en EG- eller EFTA-stat ochsom har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakligaverksamhet belägen inom EES. Det får vidare inte finnas någrarestriktioner beträffande rörligheten för kapital som tillhörpersoner bosatta inom EES och inte heller förekomma någondiskriminering härvidlag som grundas på parternas nationaliteteller bostadsort eller kapitalets placeringsort. Bestämmelsernaom fri etableringsrätt och fria kapitalrörelser införlivas medsvensk rätt genom en särskild EES-lag som antagit isamband med godkännandet av . Genom åtarsig EFTA-staterna vidare att anpassa sin lagstiftning till EG:sdirektiv på bl.a. bolags- och börsrättens område.År 1990 tillkallades (Ju 1990:08) för attgöra en översyn av aktiebolagslagen. Kommitténs uppgifter ärbl.a. att i samarbete med motsvarande kommittéer i ochNorge föreslå de lagändringar som erfordras med hänsyn till denpågående europeiska integrationen. Kommittén avlämnade ifebruari 1992 delbetänkandet Bundna aktier (SOU 1992:13).Betänkandet har remissbehandlats.Som ett led i anpassningen till om frietableringsrätt har inom utarbetats endepartementspromemoria om avskaffande avbosättningskraven för vissa befattningshavare i aktiebolag m.m.Promemorian har remissbehandlats.I en skrivelse tillJustitiedepartementet har föreslagit vissaändringar i delgivningslagen och konkurslagen i syfte attförhindra missbruk av aktiebolagsformen. Skrivelsen harremissbehandlats.I propositionen behandlas de förslag som lämnats idelbetänkandet om bundna aktier, departementspromemorian omavskaffande av bosättningskraven för vissa befattningshavare iaktiebolag m.m. och skrivelse.Utskottet behandlar nedan under skilda rubriker de olikaförslagen i propositionen samt sju motionsyrkanden från denallmänna motionstiden.Bundna aktier m.m.En av grundprinciperna i den svenska aktiebolagsrätten är attaktierna i ett aktiebolag skall kunna överlåtas fritt. Fråndenna grundprincip kan det enligt aktiebolagslagen (1975:1385)göras undantag på två sätt genom särskilda bestämmelser i ettbolags bolagsordning. Sålunda kan det i bolagsordningenföreskrivas dels om lösningsrätt vid aktiers övergång till nyägare, dels om förbehåll att alla eller vissa aktier skall varabundna, dvs. att dessa aktier inte får förvärvas av vissarättssubjekt genom teckning eller överlåtelse.De bestämmelser som gör det möjligt att ta in förbehåll ibolagsordningen om bundna aktier återfinns i 17 kap.aktiebolagslagen. Bestämmelserna innebär att ett aktiebolag harfrihet att självt besluta om att samtliga eller vissa aktierskall vara bundna. Det är möjligt att utforma förbehållet så attdet hindrar endast vissa slags associationer eller stiftelseratt förvärva aktierna. Ett förbehåll kan också avse utländskamedborgare eller enbart medborgare i vissa länder. Ett förvärv istrid med ett förbehåll i bolagsordningen är ogiltigt.I övrigt regleras i 17 kap. aktiebolagslagen vad som skallgälla om bundna aktier vid bolagsbildning och vid ökning ochnedsättning av aktiekapitalet. Vidare finns bl.a. bestämmelserom att det av varje aktiebrev som avser bunden aktie skallframgå att aktien är bunden och att uppgift skall lämnas iaktieboken huruvida en aktie är bunden eller fri.Bestämmelser motsvarande reglerna i 17 kap. aktiebolagslagenförekommer för bankaktiebolag i 12 kap. bankaktiebolagslagen(1987:618) och för försäkringsaktiebolag i 18 kap.försäkringsrörelselagen (1982:713).I den förevarande propositionen föreslås attaktiebolagslagens, bankaktiebolagslagens ochförsäkringsrörelselagens bestämmelser om bundna aktier skallupphävas.I propositionen anförs att principen att aktier kan överlåtasfritt utgör ett viktigt led i aktiebolagsrättens minoritetsskyddoch är av betydelse för aktiebolagets kapitalförsörjning. Detbör enligt propositionen krävas starka skäl för begränsningar irätten att överlåta eller förvärva aktier. Genom attlagstiftningen om utländska förvärv av svenska företag harupphävts har själva grunden för de bestämmelser som möjliggörförbehåll i bolagsordningen om bundna aktier i allt väsentligtfallit bort. Härtill kommer enligt propositionen att Sverigegenom har åtagit sig att i väsentliga delar anslutasig till om upprättande av en gemensam marknad.I propositionen pekas särskilt på att inom EG reglerna om frietablering har tolkats så att bolagsordningar inte får ges ettinnehåll som hindrar rättssubjekt från andra stater inom EES attstarta och driva företag på samma villkor som gäller för svenskarättssubjekt. Vid bedömningen av frågan huruvida det ärförenligt med att behålla bestämmelserna om bundnaaktier bör enligt propositionen också den sekundära EG-rättenbeaktas. Av särskild betydelse är det s.k.kapitalliberaliseringsdirektivet, som förbjuder i princip varjeform av hinder mot kapitalets fria rörlighet, vari inbegripsförvärv av aktier.I propositionen görs vidare den bedömningen attförvärvsrestriktioner bör slopas även gentemot stater som stårutanför . har nämligen på grund av sittmedlemskap i en förpliktelse att vidta liberaliserandeåtgärder i princip likformigt gentemot alla OECD-länder.Utskottet konstaterar för sin del att en regel som till sittprimära ändamål har att begränsa utländska rättssubjektsmöjligheter att förvärva företag här i landet strider mot såväldiskrimineringsförbudet som principerna om fri etableringsrättoch fri rörlighet för kapital i . Ett avskaffande avbestämmelserna om bundna aktier i aktiebolagslagen innebär attgrundprincipen om aktiers fria överlåtbarhet förstärks. Därmedframhålls betydelsen av minoritetsskyddet och bolagetskapitalförsörjning. Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i nu behandlad del.Krav på bosättning inom EES m.m.I den svenska bolagsrätten uppställs i fråga om vissabefattningshavare krav på bosättning i . Enligt 2 kap. 1§ aktiebolagslagen skall stiftare av aktiebolag vara bosatt iSverige eller vara svensk juridisk person. Om stiftaren är etthandelsbolag, skall varje obegränsat ansvarig bolagsman varabosatt i . Vidare gäller enligt huvudregeln i 8 kap. 4 §aktiebolagslagen att verkställande direktör och minst hälften avstyrelseledamöterna i ett aktiebolag skall vara bosatta iSverige, om inte regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer för särskilt fall tillåter annat. Bestämmelsernagäller i tillämpliga delar även för styrelsesuppleant, viceverkställande direktör och likvidator. Lagregler som i sinahuvuddrag motsvarar de nu redovisade bestämmelserna gäller äveni fråga om försäkringsbolag, bankaktiebolag, sparbanker,föreningsbanker, ekonomiska föreningar samt utländska filialer.I propositionen anförs att tolkning avetableringsrätten innebär att kraven på bosättning i förvissa befattningshavare i bl.a. aktiebolag inte är förenliga medEES-avtalets regler om fri etableringsrätt. Den avriksdagen godkända om domstols behörighet ochom verkställighet av domar på privaträttens område (bet.1991/92:LU36, rskr. 294) innebär att möjligheten att erhålla enverkställbar dom kommer att vara begränsad till personer medhemvist inom EES. Enligt propositionen föranleder detta -- medhänsyn främst till borgenärsintressena -- att en liberaliseringav bosättningskraven bör begränsas till EES.Med hänvisning till det anförda föreslås i propositionen attaktiebolagslagens nuvarande krav på bosättning i förstiftare, verkställande direktör, vice verkställande direktörsamt minst hälften av styrelseledamöterna, styrelsesuppleanternaoch likvidatorerna ersätts med ett motsvarande krav påbosättning inom EES. En juridisk person som har bildats enligtlagstiftningen i en stat inom EES och som har sitt säte, sitthuvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom EES skallkunna vara stiftare av ett aktiebolag.Motsvarande lagändringar föreslås i den associationsrättsligalagstiftning som gäller för banker, försäkringsbolag, ekonomiskaföreningar och utländska filialer.De nuvarande kraven på svenskt medborgarskap och bosättning iSverige enligt försäkringsrörelselagen m.fl. lagar i fråga omsådana revisorer som varken är auktoriserade eller godkända börenligt propositionen ersättas med krav på bosättning inom EES.I propositionen föreslås vidare att sådana juridiska personersom inte har någon här i landet bosatt behörig ställföreträdareskall vara skyldiga att bemyndiga en i bosatt person attta emot delgivning samt att för registrering anmäla den personsom sålunda utsetts.Utskottet delar bedömningen i propositionen att kraven påbosättning i för vissa befattningshavare i bl.a.aktiebolag, liksom kravet att en juridisk person som stiftareskall vara svensk juridisk person, inte är förenliga medEES-avtalets regler om fri etableringsrätt. Till följd avSveriges åtaganden enligt måste därför nuvarandebosättningskrav ersättas med ett motsvarande krav på bosättninginom EES. Även när det gäller kraven på medborgarskap ochbosättning i enligt försäkringsrörelselagen m.fl. lagari fråga om vissa revisorer måste motsvarande ändringar göras.Utskottet har inte heller något att erinra mot förslaget omatt sådana juridiska personer som inte har någon här i landetbosatt ställföreträdare skall vara skyldiga att bemyndiga en iSverige bosatt person att ta emot delgivning. Utskottet kan dockkonstatera att det inte föreskrivs några sanktioner förunderlåtenhet att utse en person med nu angiven uppgift. SomLagrådet har påpekat kan det ifrågasättas om systemet blireffektivt så länge en sanktionsmöjlighet saknas. I propositionenframhålls dock att det ingår i uppgifteratt göra en översyn av sanktionssystemet i aktiebolagsrätten. Idirektiven (1990:46) till kommittén anförs sålunda att det kanfinnas anledning att mera generellt överväga omsanktionssystemet är utformat på ett sådant sätt att lagensmateriella regler får det genomslag som har varit avsett. Ävenvalet av påföljd för olika åsidosättanden av lagens regler kanenligt direktiven behöva övervägas på nytt. Kommittén börförutsättningslöst analysera dessa frågor och lägga fram deförslag till lagändringar som kommittén anser vara motiverade.Utskottet förutsätter att frågan om sanktion vid åsidosättandeav skyldigheten att utse en här i landet behörig person att taemot delgivning övervägs i detta sammanhang.Det anförda leder till att utskottet tillstyrker propositioneni nu behandlade delar.Delgivning med juridiska personer m.m.Enligt 8 kap. 11 § aktiebolagslagen företräder styrelsen ettaktiebolag och tecknar dess firma. Styrelsen kan dock bemyndigaenskild styrelseledamot, verkställande direktör eller annan attföreträda bolaget och teckna dess firma såvida inte förbudhäremot intagits i bolagsordningen.Ett aktiebolag skall enligt 8 kap. 15 § aktiebolagslagen förregistrering anmäla vem som utsetts till styrelseledamot,verkställande direktör, suppleant och firmatecknare samt avvilka och hur bolagets firma tecknas. Anmälan görs första gångennär bolaget anmäls för registrering och därefter genast efterdet att ändring inträtt i de ifrågavarande förhållandena.Vidare skall ett aktiebolag efter den ordinariebolagsstämman till registreringsmyndigheten sända in en aktuellförteckning över bolagets ledamöter, verkställande direktör,suppleanter och firmatecknare (8 kap. 15 § sista stycketaktiebolagslagen). för aktiebolag ärPatent- och registreringsverket.Ett nybildat aktiebolag blir särskilt rättssubjekt i och medatt det registreras. Aktiebolaget upphör vanligen att vararättssubjekt genom likvidation. Under likvidationen är bolagetett rättssubjekt, där styrelsen ersatts av likvidatorer. I vissafall föreligger en likvidationsplikt. Ett sådant fall är dåbolagets eget kapital understiger hälften av det registreradeaktiekapitalet (13 kap. 2 § aktiebolagslagen). Skyldighet attträda i likvidation föreligger också bl.a. då bolaget saknartill anmäld behörig styrelseeller verkställande direktör (13 kap. 4 § 3 p.). Ombolagsstämman inte tar konsekvenserna av den föreliggandesituationen och beslutar att bolaget skall träda i likvidationfinns möjlighet för rätten att besluta om tvångslikvidation.Om delgivning skall ske av handling i mål eller ärende hosdomstol eller annan myndighet skall delgivningen ske enligtbestämmelserna i delgivningslagen (1970:428). Därvid gäller attdelgivning med annan juridisk person än staten sker genom atthandlingen överlämnas till någon som har rätt att företräda denjuridiska personen eller, om flera är gemensamt behöriga, tillnågon av dem. För aktiebolag innebär regleringen att varjestyrelseledamot är behörig att ta emot delgivning på bolagetsvägnar, oavsett om han är firmatecknare eller ej. Som framgåttav redovisningen ovan anger i regel aktiebolagsregistret vilkapersoner som ingår i ett bolags styrelse och som alltså ärbehöriga att ta emot delgivning med bolaget. Styrelsenssammansättning kan emellertid ha ändrats utan att detta hunnitåterspeglas i registret. I sådant fall får (se Högsta domstolensavgörande NJA 1979 s. 655) anses gälla att delgivning skall skemed någon som vid tillfället faktiskt tillhör bolagets styrelseeller eljest är behörig att företräda bolaget, oavsett omregistrering ägt rum eller ej. I rättsfallet uttalade Högstadomstolen att det emellertid måste ställas stora krav påbevisningen när det hävdas att vad som finns antecknat iaktiebolagsregistret inte överensstämmer med de verkligaförhållandena.Möjligheten att tillgripa kungörelsedelgivning beträffande enjuridisk person regleras i 15 § delgivningslagen. En tillämpningav bestämmelsen förutsätter att det finns en bestämd person,t.ex. en styrelseledamot i ett bolag, med vilken delgivningskall ske och som det av angivna skäl inte går att nå fördelgivning i annan ordning. Om det inte finns någon uppgift omvem som är behörig att motta handlingar för den juridiskapersonens räkning saknas det därför möjlighet att delgeansökningen genom kungörelse med stöd av 15 §.I motion L203 av och (), om åtgärder mot missbruk av aktiebolagslagstiftningen,anförs bl.a. att det allt oftare visar sig att bolag inte kandelges t.ex. betalningsföreläggande eller lagsökning eftersombolaget saknar registrerad styrelse och det i övrigt inte finnsnågon som är behörig att ta emot handlingar för bolagetsräkning. I sådana fall ser sig borgenärerna ofta nödsakade attstarta en tidsödande likvidationsprocess för att få enlikvidator utsedd, vilket leder till stora förluster för dem.Detsamma gäller när en konkursansökan av angiven anledning intekan delges med gäldenären. Härigenom försvåras enligtmotionärerna möjligheterna till återvinning i konkursen,eftersom gäldenären på detta sätt kan förhala fristdagen, dvs.den dag från vilken återvinningsfristerna räknas (normalt dagendå ansökan om gäldenärens försättande i konkurs kom in tillrätten, 4 kap. 2 § första stycket konkurslagen). I motionenanförs att vissa lagändringar måste vidtas för att kommatill rätta med de angivna problemen. Sålunda bördelgivningslagen ändras så att delgivning kan ske med såvälbehörig företrädare som registrerad företrädare för en juridiskperson. Kungörelsedelgivning bör få användas när en juridiskperson saknar registrerad företrädare. Vidare bör fristdagen ikonkurs efter likvidation vara dagen för ansökan om likvidation.Även i motion Ju832 av m.fl. (s) anförsatt det är en allvarlig brist i aktiebolagslagen att ett bolagkan ställas utan någon som är behörig att företräda bolaget.Genom att underlåta att anmäla styrelse och firmatecknare tillregistreringsmyndigheten gör man det närmast omöjligt attförsätta bolaget i konkurs eller att på annat sätt komma åtbolagets tillgångar. Motionärerna anser det därför mycketangeläget att regeringen tar initiativ till attundanröja dessa svagheter i lagstiftningen (yrkande 11).Riksskatteverket har i sin inledningsvis nämnda skrivelseframhållit att det allt oftare förekommer attaktiebolagslagstiftningen missbrukas av oseriösa personer isyfte att undvika delgivning och därmed undgå de förpliktelsersom åvilar bolaget. Ett sätt att försvåra delgivningen är enligtRiksskatteverket att underlåta att till Patent- ochregistreringsverket anmäla ändringar i styrelsenssammansättning. Ett annat sätt att försvåra delgivning är att gein en ofullständig ansökan om registrering av ny styrelse tillPatentverket. Verkets begäran om komplettering följs sedan inteutan ärendet blir liggande oavslutat. Enligt Riksskatteverketuppkommer problem bl.a. när en borgenär som vill komma till sinrätt skall utverka en exekutionstitel mot en gäldenär liksom isamband med ansökan om konkurs och vid exekutiv försäljning avfast egendom. Mot bakgrund av det anförda föreslårRiksskatteverket att den som är registrerad företrädare för enjuridisk person alltid skall vara behörig att för den juridiskapersonens räkning ta emot handlingar som skall delges denna.Saknar en juridisk person registrerad behörig företrädare skalldelgivning få ske genom kungörelse.Riksskatteverket föreslår vidare -- i överensstämmelse medmotion L203 -- att en ny bestämmelse införs i 4 kap. 2 §konkurslagen. Enligt denna blir fristdagen i konkurs dagen föransökan om likvidation. Detta skall gälla under förutsättningatt konkursansökan görs från den dag då beslutetom likvidation vann laga kraft.I propositionen ställer sig regeringen bakom grundtanken iRiksskatteverkets förslag om kungörelsedelgivning. Därvid anförsatt det får anses rimligt att t.ex. ett aktiebolag som i stridmed aktiebolagslagens regler underlåter att till bolagsregistretanmäla behörig företrädare skall kunna delges genom kungörelse.Det bör emellertid inte vara möjligt att användakungörelsedelgivning om delgivning med den juridiska personenkan ske på vanligt sätt.