bet · GG01KrU8 · 1992-12-15 00:00:00 — Ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhetenm.m. behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /93:147 om ägande av den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten m.m. samt tre motioner som väckts medanledning av skrivelsen.Utskottet föreslår enhälligt att det tillsätts enberedningsgrupp med parlamentarisk förankring, som får i uppgiftatt -- när resultaten av nu pågående utredning föreligger --medverka i den fortsatta beredningen av frågan om ägandet avpublic service-företagen.Beredningsgruppen bör tillsättas omgående och arbetaskyndsamt, så att regeringen kan lägga fram en proposition omägandet av public service-företagen senast den 31 mars 1993.SkrivelsenRegeringen har i skrivelse 1992/93:147 ()underrättat om ändrade förutsättningar för ägandet avden avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten. 1992/93:Kr4 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredningen om ägandet av publicservice-företagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en stiftelse som ägare av publicservice-företagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en parlamentarisk utredning omförändringar av ägandet av public service-företagen.1992/93:Kr5 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samråd mellan den särskilde utredaren ochnuvarande ägargrupper inom ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en parlamentarisk beredning av detframtida ägandet av den avgiftsfinansierade radioverksamheten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om associationsformen för ägandet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avtalstidens längd.1992/93:Kr6 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en förutsättningslös utredning om ägarformen för publicservice-företagen.Ärendets beredningSom ett led i ärendets beredning har utskottet hållitutfrågning med representanter för ägargrupperoch med kulturminister bakgrundsuppgifterÅr 1979 omorganiserades till en koncern medSveriges som moderbolag och ägare till samtliga aktieri dotterföretagen , ,och AB.Dessutom ingår i koncernen i () somhandhar uppbörden av TV-avgifter för innehav av TV-mottagare ochavgiftskontroll. Aktierna i ägs till avfolkrörelser, till av näringslivet och till avpressen.I proposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågor föreslogsriktlinjer inför ett beslut om nya avtal mellanstaten och Radio-företagen. Vidare föreslogs bl.a. attSveriges och skulle förassamman i ett ljudradioföretag. hade inte något atterinra mot förslaget (yttr. 1990/91:KrU7y, bet. 1990/91:KU39,rskr. 1990/91:370).Efter förslag i proposition 1991/92:140 om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996 m.m.beslutade bl.a. att avtalet mellan staten och publicservice-företagen skall omfatta tiden --den 31december 1996 och att public service-företagen under den nyaavtalsperioden skall vara självständiga aktiebolag (yttr.1991/92:KU3y, bet. 1991/92KrU:28, rskr. 1991/92:329).Vidare innebar beslutet att de tre programföretagen gemensamtskall äga RIKAB och att moderbolaget skall upphöra. Pressen,näringslivet, folkrörelserna samt konstnärliga och vetenskapligaakademier skall erbjudas bli ägare till bolagen. Om enskildaägare t.ex. på grund av jäv inte kan kvarstå som ägare skallaktierna kunna hembjudas till staten. Det skall vara möjligt förregeringen att sälja aktier som den förvärvat genom hembud tillviss stiftelse, akademi, sammanslutning eller annan som är atthänföra till någon eller några av de fyra ägargrupperna somskall finnas i fortsättningen. Aktierna i de tre företagen skallvid inledningen av avtalsperioden fördelas förnäringslivet, för pressen, för folkrörelserna och 20 %för den nya ägargruppen bestående av konstnärliga ochvetenskapliga akademier samt oberoende kulturellasammanslutningar. (Betr. kulturutskottets av godkändaförslag se bet. 1991/92:KrU28 främst s. 34--35 och s. 38--40samt mom. 33, 38 och 39 i hemställan.) I det föregående har en redogörelse lämnats för de beslut somriksdagen fattat om ägandet av public service-företagen m.m. iden nuvarande Radio-koncernen.I regeringens skrivelse 1992/93:147 om ägande av denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten m.m. redovisasatt de nuvarande ägargrupperna i en skrivelse tillKulturdepartementet har förklarat att detenligt deras uppfattning inte kommer att kunna bildas någraägargrupper från press och näringsliv och att förutsättningarnaför att realisera beslut angående denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996 m.m. idetta avseende därmed synes kunna brista.Regeringen konstaterar -- mot bakgrund av ägargruppernasuppfattning -- att beslut såvitt avser ägandet avpublic service-företagen inte kan genomföras. Företrädare församtliga nuvarande ägargrupper har förklarat sig vilja kvarståsom ägare till , medan det utreds hur ägandetskall kunna ordnas . Det har varit ett starktönskemål från flera av ägarna att övergångstiden inte blirlängre än . Med anledning därav har regeringenbeslutat tillkalla en särskild utredare med uppdrag att läggafram förslag om hur public service-företagen bör ägas iframtiden. Utredningsuppdraget bör vara slutfört den 31 januari1993. Därefter avser regeringen att återkomma till medförslag om hur frågan om ägande m.m. bör lösas.Regeringen anför i skrivelsen vidare i huvudsak följande.De ändrade förutsättningarna för att genomföra riksdagensbeslut avser endast ägandet av public service-företagen.Riksdagens beslut innefattar bl.a. att det nuvarandemoderbolaget skall upphöra och att Radio-koncernenorganiseras i tre självständiga aktiebolag. Regeringen anseremellertid att det inte kan begäras av de nuvarande ägarna avmoderbolaget att de -- för en så kort övergångstid som nuförutsätts -- skall medverka till den omfördelning av aktiernasom beslut förutsätter. Ägarna har förklarat sigvilliga att kvarstå som ägare i det nuvarande moderbolagetSveriges . Regeringen anser att detta förfarande börkunna accepteras trots att det innebär att riksdagsbeslutet intenu genomförs såvitt avser att moderbolaget skall upphöra ochaktierna i skall fördelas mellan programföretagen. Vidareanser regeringen att bildandet av en fjärde ägargrupp beståendeav konstnärliga och vetenskapliga akademier och oberoendekulturella sammanslutningar bör anstå. beslut iövrigt genomförs.I skrivelsen anger regeringen att moderbolaget, som underövergångstiden skall äga aktierna i dotterbolagen, även börkvarstå som ägare till koncernens fastigheter. Därutöver skallmoderbolaget svara för de uppgifter som enligt lag åvilarmoderbolag i en koncern såvitt avser räkenskaper ochredovisning. Kostnaderna för moderbolagets verksamhet bör enligtregeringen rymmas inom de koncerngemensamma medel som står tillmoderbolagets förfogande. Programföretagen kommer att övertamoderbolagets funktioner i övrigt.Skrivelsen utmynnar i att regeringen underrättar omde ändrade förutsättningarna för ägandet.Motionärerna bakom motion Kr4 (s) lämnar en rad synpunkter pådet uppdrag som regeringen gett till en särskild utredare omdet framtida ägandet av public service-företagen. Bl.a.framhålls betydelsen av programbolagens självständighet ochintegritet gentemot staten och andra maktgrupper samt av attbolagens karaktär av nationella institutioner med bredförankring och hela befolkningen som uppdragsgivare kommer tilluttryck i ägandet. Enligt motionärerna kan avvecklingen av dennuvarande koncernen leda till betydande skattekonsekvenser förde nuvarande ägarna. Frågor av sådan och liknande art bör därförbelysas av den särskilde utredaren, som bör redovisa konkretaförslag till lösningar (yrkande 1).Utskottet delar motionärernas uppfattning att programbolagenssjälvständighet är av stor betydelse. I utredningsdirektiven(dir. 1992:100) anges att en utgångspunkt för utredarens arbetebör vara att den nya ägandeformen för public service-företagenskall säkerställa att programverksamheten kan bedrivassjälvständigt i förhållande till staten, olikaintresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället.Utskottet anser med hänsyn härtill att motionärernas önskemål idetta avseende bör kunna tillgodoses utan någon särskild åtgärdfrån sida.Utskottet har erfarit att de nuvarande ägargrupperna hosKulturdepartementet påtalat att det kan finnas risk för attavvecklingen av koncernen kan leda till skattemässigakonsekvenser för ägarna. Mot denna bakgrund framstår det somsjälvklart att utredaren måste undersöka denna skattefråga ochredovisa förslag till lösningar av den. Utskottet utgår därförfrån att motionsyrkandet blir tillgodosett även i här aktuelltavseende, varför det inte påkallar någon åtgärd.Utskottet utgår från att den särskilde utredaren i sitt arbetesamråder med representanter för de nuvarande ägargrupperna.Motion Kr5 (v) erfordrar därför inte någon åtgärd ivad avser samrådsfrågan (yrkande 1).Yrkanden om en stiftelse som ägare till publicservice-företagen framställs i två motioner, nämligen Kr4 (s)yrkande 2 och Kr5 (v) yrkande 3.Det ligger inom ramen för den särskilde utredarens uppdrag attundersöka olika alternativ för ett framtida ägande av de olikapublic service-företagen. I direktiven för utredaren erinras omatt stiftelseformen förts fram som ett alternativ senast ianslutning till riksdagsbehandlingen av ägarfrågan våren 1992.Utskottet anser sig därför kunna utgå från att ävenstiftelseformen kommer att prövas av utredaren. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Kr4 yrkande 2 och Kr5 yrkande 3.I flera motioner framställs krav som har till syfte att denfortsatta beredningen av frågan om ägandet av publicservice-företagen skall ske under parlamentarisk medverkan.I motion Kr4 (s) yrkas att en parlamentarisk utredning omförändringar av ägandet av public service-företagen skalltillkallas när den särskilde utredarens rapport föreligger(yrkande 3). Motionärerna bakom motion Kr5 (v) framför ettlikartat krav, nämligen på att en parlamentarisk beredningtillsätts redan nu (yrkande 2). Även i motion Kr6 (nyd) begärsatt ägarfrågan prövas under parlamentarisk medverkan. Motionärenframhåller att prövningen bör vara förutsättningslös och attdärvid också frågan om ombildning av public service-företagentill folkaktiebolag bör prövas.Utskottet anser att ansträngningar bör göras för att en såbred politisk enighet som möjligt skall uppnås när det gällerägandet av public service-företagen. Utskottet har mot dennabakgrund kommit fram till följande. En beredningsgrupp med uppgift att medverka vid den fortsattaberedningen av frågan om ägandet av public service-företagen börtillsättas. Beredningsgruppen bör ha parlamentarisk förankring.I gruppen bör samtliga i företrädda partier gesrepresentation, varvid hänsyn bör tas till mandatfördelningen iriksdagen. Beredningsgruppen bör tillsättas omgående, så att denomedelbart kan påbörja sitt beredningsarbete, när den särskildeutredaren redovisat sitt uppdrag. Utredarens förslag bör enligtdirektiven läggas fram . Beredningsgruppen skall arbeta skyndsamt, så att regeringenkan förelägga en proposition om ägandet av publicservice-företagen . Beredningsgruppen skall arbeta i kontakt med de nuvarandeägargrupperna. Beredningsgruppen skall arbeta med utgångspunkt i det förslagsom den särskilde utredaren lägger fram. Det skall dock stågruppen fritt att pröva även andra möjligheter till lösning avägarfrågan. Gruppen skall särskilt pröva stiftelseformen.Vad utskottet anfört bör med anledning regeringensskrivelse samt motionerna Kr4 yrkande 3, Kr5 yrkande 2 och Kr6som sin mening ge regeringen till känna.I proposition 1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio-och TV-verksamheten 1993--1996 föreslogs bl.a. att avtalenmellan staten och public service-företagen skulle bli fyraårigaoch omfatta perioden --den 31 december 1996.Riksdagen godkände förslaget (yttr. 1991/92:KU3y, bet.1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329).I motion Kr5 (v) tas frågan om avtalsperiodens längd upp.Mot bakgrund av att vissa av de beslut som fattade omSveriges Radio m.m. inte nu kan genomföras anser motionärernaatt det finns anledning att ompröva avtalstidens längd.Regeringen bör därför återkomma till med förslag ifrågan (yrkande 4).Enligt utskottets uppfattning finns det ingen anledning attompröva beslut om avtalsperiodens längd. Utskottetavstyrker därför motion Kr5 yrkande 4. beträffande det uppdrag som regeringen gett till ensärskild utredareatt avslår motion 1992/93:Kr4 yrkande 1,2. beträffande samråd med representanter för de nuvarandeägargruppernaatt avslår motion 1992/93:Kr5 yrkande 1,3. beträffande en stiftelse som ägare till publicservice-företagenatt avslår motionerna 1992/93:Kr4 yrkande 2 och1992/93:Kr5 yrkande 3,4. beträffande den fortsatta beredningen av frågan omägandet av public service-företagenatt med anledning av regeringens skrivelse1992/93:147 samt motionerna 1992/93:Kr4 yrkande 3, 1992/93:Kr5yrkande 2 och 1992/93:Kr6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en beredningsgrupp medparlamentarisk förankring,5. beträffande avtalsperiodens längdatt avslår motion 1992/93:Kr5 yrkande 4.Vidare hemställer kulturutskottet att ärendet får upptas tillavgörande efter endast en bordläggning.Stockholm den 15 december 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), GöranÅstrand (m), (), (), IngegerdSahlström (s), (), (), MonicaWidnemark (s) och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.