bet · GF01BoU23 · 1992-05-26 00:00:00 — Det handlar ju om vad avveckladeräntebidrag betyder också för alla andra.Jag måste nästan påminna om vad huvudfrågan är. Först ochfrämst har räntebidragen skenat i väg; det handlar om en så storsumma. Priserna är kanske högre för att det finns subventionerän vad de skulle vara utan subventioner. Man kan alltså funderaöver vem som får dem. Räntebidragen har en omvändfördelningsprofil. De som har höga inkomster har fått mer än desom har låga inkomster.Man måste också ha i åtanke att det sker så stora förändringari vårt samhälle. Vi lämnar lånekulturen bakom oss. Även om vihar sviterna med oss framåt, så är ändåspelreglerna mycket förändrade om vi lyckas behålla en låginflation. Redan ränteavdragen har blivit mindre värda.Jag har räknat litet grand och tittat på hur det är om manköper hus eller om man köper -- om de kostar likamycket, och vad det skiljer om man skaffar ett hus i utanför Stockholm.Vad jag först ville se var hur mycket högre bostadskostnadernablir om man väntar , och om priset blir lika högtom räntan är densamma som . Det handlade om 1 000--1200kr. i ökad boendekostnad om man väntar.För mig, som skall ge råd till våra kunder, gäller det attkunna göra en kalkyl, inte bara för . vet vivilka regler som eventuellt skall gälla -- om förslaget gårigenom -- för dem som köper nya bostädernästa år. Men jag vågar inte för de tre åren kalkylera in ensänkt ränta i kundens kalkyl. Vi behöver kanske t.o.m. på denhär korta tiden lägga in en marginal för den händelse räntanskulle gå upp. Men framför allt är det oerhört viktigt medavstämningen . Jag tycker att ett av plusen med detförslag som föreligger är att man har sagt att man inte skalländra reglerna drastiskt för dem som redan har köpt bostäder medandra spelregler. Det gäller också dem som köper småhus; jagskulle inledningsvis ha sagt att jag framför allt har fokuseratberäkningarna på småhusen. När man gör avstämningen efter tre årskall man ta hänsyn till de spelregler som gällde när manskaffade bostaden.När vi nu har helt andra förutsättningar för lån och sparande,måste man också komma ihåg att det slår olika för olikagenerationer och att man skall vara försiktig med omställningen.De som har gynnats av att det har varit fördelaktigtatt låna -- det är samma grupp som är äldre och som gynnas avatt det är fördelaktigare att spara.Jag tycker att det är viktigt att se till helheten. Dethandlar inte bara om räntebidragen, utan det handlar om denförsämrade avdragseffekten för låneräntor, det handlar omfastighetsskatten, om räntenivån och om bostadsbidragen -- omsyftet är att alla skall kunna bo bra. Det handlar om vilkasubventioner man skall ha och till vem de skall gå -- attsubventionerna främst går till dem som bäst behöver stöd -- ochdet handlar om sparstimulanser. Jag ser fram emot att ta del avförslaget om bosparande.En annan fördel som jag vill peka på i det förslag som vi nudiskuterar är att det är ett relativt enkelt förslag -- även omman kan undra, när man sitter och räknar, varför det här medtredjedelar behövs.Jag har också satt frågetecken för detta med de regionalaskillnaderna. När jag såg på jämfört med en platsutanför en storstad, fann jag att samma hus kostade 1,1 miljon iVimmerby och 1650000 utanför Stockholm.Det är mycket teoretiskt att kontantinsatsen skall vara ;det är den inte heller för den som köper ett nytt hus för1 650000. Även är det schabloner när det gäller småhus.Men det skulle innebära ett lägre bidragsunderlag för den somskall bo i småhus utanför storstaden jämfört medhur det är . Det skulle då inte handla om i egen insatsutan . Det har naturligtvis ingen, och det skulle i så fallhandla om ett större topplån. Och det skulle betyda, om manskulle hålla sig till i kontantinsats som man har sparattill, en ökad boendekostnad med ca . , jämförtmed hur det är om man inte kalkylerar in den kostnaden iboendekalkylen.Slutligen: Jag tycker att man också behöver ta medbostadsbidragen när man talar om stödet inom bostadssektorn. Detpågår ju utredningar. har det varit samma inkomstgrund, varesig det varit en eller två vuxna i familjen. Det har inneburitatt bostadsbidragen är ett bra stöd till ensamstående föräldrar-- och det är bra. Men det har varit ganska svårt att fåbostadsbidrag för barnfamiljer med två vuxna, och det är oftastdem det handlar om när vi talar om småhusen. Det är ju dyrareatt leva för två än för en, och det tycker jag nog att detbehöver tas hänsyn till i bostadsbidragsreglerna.Ulf Lönnqvist (s): När man talar om att det skulle varanågon garanti för att det inte skedde några förändringar underen treårsperiod fram till avstämningen, vill jag fråga PiaNilsson: Att man går in i det befintliga beståndet och minskarde räntesubventioner som utgår -- är det en förändring som duanser att man inte skulle kunna göra ,eller är det en förändring som du anser att man måste acceptera?Det innebär ju de facto att kostnaderna för att bo höjs varjegång man gör den sortens förändringar. Och när det finns ettstort budgetunderskott är det alldeles självklart att detta ärsådant som varje finansminister måste tycka att det är rättrimligt att man går in i.Britta (): Jag fick egentligen svar av de frågor jag har haft om eget kapital, när hon sade att detför en villa utanför skulle innebära en höjning med . Har du tittat på vad detta skulle kunna göraför hyresrättsboendet?Bertil (): Jag vill fråga : När dettalas om i kontantinsats för en villa, utgår denberäkningen från att ett hus som skulle byggas enligt de nyareglerna är likadant som det som redan är byggt? Sker det alltsåingen förändring när det gäller hur man planerar sitt byggande?En annan fråga. Det här förslaget jämförs med dagens regler.Jag vill återkomma till vad jag har sagt ett pargånger: Hur skulle det kunna se ut vid en jämförelse medräntelånesystemet ?Pia : Jag tycker att man måste ta reda påkonsekvenserna när man ändrar spelreglerna för dem som redan harskaffat bostad enligt de regler som har gällt. Detförslag som föreligger i kompletteringspropositionen handlarju om en snabbare avtrappning av räntebidragen för dem som hadebyggt . Jag tror att det är så man måste göra om manskall ändra ; det måste ske som man gör enanalys över förutsättningarna för hushållen. Vi vet att de somhar byggt skulle ha svårt att klara av en försämringav bidragen.När det gäller frågan om hyresrätt vill jag framhålla att närjag fick inbjudan hit sade jag att jag kommer om jag får hållamig till småhus, för jag har inte tittat på hyresrätt och ärinte tillräckligt insatt i den saken för att vilja kommentera.När det gäller i egen insats, eller topplån, har jag settpå likadana hus. Jag har också tittat på ett Gullringshus enligtden nyaste modellen, där man säger att man nu försöker anpassasig litet till nya regler och sänkta subventioner, och byggerenklare, t.ex. ett hus . Men det är riktigt attmitt utgångsläge för beräkningarna har varit att det är sammahus som man köper till samma pris, och att räntan är densammasom i dag.Med räntelånemodellen skulle man få lägre boendekostnader tillatt börja med. Men det är ju en helt annan modell. Här handlardet om att man skulle låna till räntan, vilket betyder att detblir högre boendekostnader . Jag tillhör dem som tyckeratt det i dagens läge, med lägre inflation och medlågkonjunktur, var tur att det inte blev räntelån. Vi har kundersom har problem när de säljer hus som inte är värdalika mycket som de har lånat till. De sitter kvar med en skuld,fast de inte har något hus kvar.Britta (): Jag kan kanske få bolla över frågan omhyresrätten till ?Erik : Det är väl enklast att jag lämnar över vårtyttrande, där vi har våra beräkningar. Där har vi till de andrakostnaderna räknat på den egna insatsen. Som jag sade ärdet lågt räknat. Men när man underkänner någon annans kalkylerfår man vara försiktig, så att man inte tar i. Jag tror att detvar någon som pekade på att man i utredningen har räknat påmycket små lägenheter. Vi har höjt litet, men inte till såmycket som nog är det normala . På den här punkten har viockså räknat försiktigt, alltså . De siffror vi hartillgängliga är summeringen, där vi har lagt in detta i dentotala hyran, så jag kan inte ange exakt vad det är.Egeninsatsen för en lägenhet , . perm2, blir . Sedan kan vi räkna ränta pådet. Det är så vi har gjort, men det är förmodligen för lågt.Ordföranden (): jämförelse med Vimmerbyvar ju särskilt väl vald; det är en mycket trevlig plats. i ökad boendekostnad. Var det på båda de härställena, både utanför och i ? Eller har dusett någon differens när det gäller kostnaderna, som vi harvarit inne på tidigare?Magnus (): Jag har en fråga till . Iert remissvar säger ni att ni är tveksamma till neutraliteten.Ni menar att hyresgästerna måste kompenseras inombostadsfinansieringssystemets ram. På vilket sätt har ni tänkter det?Sedan en fråga till : Bostadsbidragen innebär jugenerellt att det blir en direkt minskning för de enskildahyresgästerna. Har ni räknat på det i era konsumentregler?Lars (): Jag tycker att det var bra att ErikLundberg påminde oss om att vi inte får drunkna i tekniken, utanatt det ytterst handlar om vilket mål vi har.Men på en punkt vill jag rätta honom. I direktiven tillutredningen som ligger till grund för propositionen står detordagrant: Målen för bostadspolitiken skall vara att alla skallha möjlighet till en god bostad till ett rimligt pris, och attvar och en skall ha inflytande över sin egen situation.Detta är den enda och allena saliggörande målsättningen somanges i direktiven, som ligger till grund för hela förändringen.Egentligen skulle man kunna fråga våra experter, medelsthanduppräckning, om den här målsättningen uppfylls med det nyasystemet eller inte. Men jag får väl nöja mig med att be om ErikLundbergs kommentar.Pia : Det var ungefär samma förändradeboendekostnad på de båda orterna. Däremot kostar detnaturligtvis mycket mer att bo i storstaden.När det gäller sänkta bostadsbidrag framöver har jag inte settdet förslag till nya bostadsbidrag som jag antar skall gällafrån , så jag kan inte kommentera det. Jag kanbara säga att visst finns det hushåll som behöver subventionertill boendet. Det är viktigt att subventionerna går till dehushåll som verkligen har de behoven. Det handlar om ungdomarsom skall ha sin första bostad, det handlar om barnfamiljer sombehöver större bostad, och det handlar om pensionärer. Minuppfattning är att det stödet kan ges bättre i form av riktadebostadsbidrag än i form av generella räntebidrag.Erik : När det först gäller frågan omneutraliteten, så finns det ju brister . Varje gångman använder en schablonmetod, vilket man måste göra för hyres-och bostadsrätten, kommer den att avvika från de faktiskaräntekostnader som man kan ha i äganderätt. Där går det inte attuppnå en 100-procentig neutralitet. Men systemen skall så långtmöjligt, tycker jag, uppnå det målet.Jag kan inte säga hur det står i propositionen, men iutredningen står det att man tills vidare skall stoppaavtrappningen , vilket alltså motsvarar skattesystemetseffekter. Men detta "tills vidare" är naturligtvis litetillavarslande. Dessutom är det så att man får ränteavdrag tillegenfinansieringen på toppen, om man nu finansierar själv medlån. Samma möjligheter finns alltså inte i hyresrätten. Därfinns ett antal brister, menar vi.Dessutom: När det gäller den upptrappning som enligtutredningen själv skulle vara , föreslår man0,4, utan något som helst mer motiv än att det ändå inte kan bliriktigt rätt.Beträffande målen har jag konstaterat att direktiven har dettamed bra bostad för alla som tredje mål. Först har man ekonomi,sedan att det skall vara en fungerande marknad, och därefterkommer detta tredje mål.Jag skulle också gärna vilja kommentera det sista som PiaNilsson tog upp. Det är naturligtvis en viktig fråga -- om manskall satsa på bostadsbidrag eller på generella stödformer, varesig det nu är räntebidrag eller annat. En ensidig satsning påbostadsbidrag kanske i och för sig har god träffsäkerhet, menden leder till andra, mycket negativa, konsekvenser. Man får judå bl.a. marginaleffekter för de hushåll som blir mycketberoende av bostadsbidrag. Vi kan också få en sådan ordning,vilket vi har haft tendenser till, att bara de som kanfinansiera boendet med bostadsbidrag kan flytta tillnyproduktionen, vilket skapar en oerhörd segregation. Det måstevara en avvägning, menar vi. Bostadsbidragen skall i första handsyfta till att öka utrymmet för barnfamiljer, medan man medgenerella metoder skall utjämna skillnaden mellan årgångar.Ordföranden (): har jag ingen mer frågarepå listan. Det innebär att vi har gått igenom programmet, ochtidsplanen har hållits exakt på minuten. Jag vill ge en elogetill alla våra gäster för att ni har hållit tiden, på någotundantag när, medan det har varit på den andra sidan somtidsöverdragen möjligen har uppstått. Det vittnar ju om att dethar funnits stort engagemang och intresse från ledamöternas sidaatt få det här förslaget belyst. Jag tycker att denna utfrågningverkligen har gett en bild av förslaget på bredden.Nu är det upp till oss i utskottet att bereda det här ärendet.Men finns det alltså möjligheter för oss alla att tade här synpunkterna till oss och lägga fram ändringsförslag, omdet skulle vara motiverat. Motionstiden går ut . Sedanstartar vi arbetet med det nya bostadsfinansieringsförslaget iutskottet , och skall vi slutjusteraförslaget. Då skall det ligga färdigberett, för att kammarensedan skall kunna debattera det och därmed fattabeslut.Jag vill tacka alla er som vi har kallat för att ni har kommithit och gett oss de här synpunkterna och svaren. Och jag villtacka ledamöterna och alla övriga som har visat intresse för denhär utfrågningen, som jag härmed förklarar avslutad.UnderbilagaBild 1UnderbilagaBild 2UnderbilagaBild 3UnderbilagaBild 4UnderbilagaBild 5UnderbilagaBild 6UnderbilagaBild 7UnderbilagaBild 8UnderbilagaBild 9UnderbilagaBild 10UnderbilagaBild 11UnderbilagaBild 12UnderbilagaBild 13UnderbilagaBild 14UnderbilagaBild 15UnderbilagaBild 16UnderbilagaBild 17UnderbilagaBild 18UnderbilagaBild 19UnderbilagaBild 20UnderbilagaBild 21UnderbilagaBild 22UnderbilagaBild 23UnderbilagaBild 24UnderbilagaBild 25 Sammanfattning 1Propositionerna 1Motionerna 2Offentlig utfrågning m.m. 4Regeringens förslag om statens stöd förbostadsfinansieringen 4Inledning 4Regeringens förslag om ett reformerat bostadsstöd m.m. 4Räntebidrag för nybyggnad 6Räntebidrag för ombyggnad 8Statliga kreditgarantier 10Exempel på effekterna för boendeutgifterna avregeringens förslag 11Förslag i motioner om statens stöd förbostadsfinansiering 12Utskottet 16Ett reformerat bostadsfinansieringssystem 16Inledning 16Huvuddragen i regeringens förslag till ett nyttreformerat bostadsfinansieringssystem m.m. 17Vissa övriga frågor om ett reformeratbostadsfinansieringssystem 23Räntebidrag för hus med bidrag enligt äldre reglerm.m. 26Förslag i budgetpropositionen och i motion från allmännamotionstiden 26Förslag i kompletteringspropositionen och motioner 26Överväganden om förslag om räntebidrag m.m. 28Avveckling av investeringsbidraget 29Förslag i proposition och motioner 29Överväganden om investeringsbidraget 30Överväganden om den bostadspolitiska administrationenm.m. 30Övriga motioner med bostadspolitiska förslag 32Förslag i motioner väckta med anledning avkompletteringspropositionen 32Överväganden om vissa motioner med bostadspolitiskayrkanden 33Räntebidragsanslaget 34Hemställan 35Reservationer 371. Ett reformerat bostadsfinansieringssystem m.m. (mom.1--5) (s) 372. Information till om bostadsfinansieringen(mom.5)(nyd) 423.Höjd garanterad ränta m.m. (mom. 6) (s) 424. Avveckling av investeringsbidraget (mom. 7) (s) 435. Avveckling av tilläggslångivningen (mom. 10) (s) 446. En fond för tomma lägenheter (mom. 11) (s) 457. Bosparande inom allmännyttan (mom. 12) (s) 458. Ungdomsbostadsstöd och ungdomsbostadsdelegationen (mom.13) (s) 469. Vissa villkor för bostadsfinansieringsstöd (mom. 14)(s) 4610. Stöd till byggande av gruppbostäder (mom. 15) (s) 4711. Bidraget till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden(mom. 16) (s) 4812. Ramen för bidrag till fonden för fukt- och mögelskador(mom. 17) (s) 4913. Räntebidragsanslaget (mom. 18) (s) 50Meningsyttring av suppleant (v) 50Kvalitetsaspekten vid utformningen avbostadsfinansieringssystemet 50Ikraftträdandereglerna 51Protokoll från offentlig utfrågning den 7 maj52