bet · GF01AU11 · 1992-04-28 00:00:00 — Det skall bl.a. ske genom att hänsyn tas tillderas särskilda förutsättningar och behov vid utformningen avarbetsförmedlingens insatser. utbildning och erfarenhet måstekompletteras så att de bättre kan konkurrera på den svenska arbetsmarknaden,anför arbetsmarknadsministern. Särskilda medel avsätts liksom föregåendeår för denna verksamhet inom arbetsmarknadsverket.Den fråga som motionärerna tar upp ligger således väl i linje med den fördapolitiken. Motionen bör därför inte påkalla någon åtgärd.MedelsanvisningSom framgått av ovanstående tabell beräknar arbetsmarknadsministern attlönekostnaderna kommer att öka med 148,1 milj.kr. ytterligare medel för förstärkning av lönemedel för verksamhet medjobb-sökar-aktiviteter för ungdomar i åldern 20--. Förstärkningen beräknastill 100 milj.kr.Som en följd av beslut om en ny arbetsförmedlingslaganvisade 2 milj.kr. för tillsynstjänster inom arbetsmarknadsverketunder . Eftersom förbereder ettförslag om att avskaffa det s.k. arbetsförmedlingsmonopolet den 1 juli 1993kommer den antagna lagen att ha begränsad giltighetstid.Arbetsmarknadsministern föreslår därför att lönemedlen minskas med de anvisademedlen, 2 milj.kr.I den socialdemokratiska partimotionen A225 föreslås att anslaget tillförvaltningskostnaderna höjs med 42 milj.kr. Beträffande de 2 milj.kr. somarbetsmarknadsministern vill föra bort från lönemedlen anser motionärerna attså länge nuvarande lagstiftning gäller är det AMS ansvar att se till att denefterlevs. Regeringens ansvar är att AMS har resurser för detta. Motionärernaanser dessutom att AMS bör tillföras ytterligare 40 milj.kr. för uppsökandeverksamhet bland långtidsarbetslösa.I motion A259 av m.fl. (v) vill motionärerna satsa ytterligare100 milj.kr. för att förstärka arbetsförmedlingarna. De redan svårplacerade hardet ännu svårare att få ett arbete. Därför behövs det ytterligareinsatser, anser motionärerna.U t s k o t t e t är inte berett att föreslå ytterligare anslagstilldelningi enlighet med vad som förordas i motion A259 (v). Utskottet kan inte hellerbiträda förslagen i motion A225 (s). Regeringens anslagsberäkning godtas liksomvad i övrigt anförts i anslutning till denna. Anslaget bör således föras uppmed det belopp regeringen har begärt. Motionerna A225 och A259 avstyrks iaktuella delar.Slutligen tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndigande attavskriva vissa lånefordringar inom arbetsmarknadsverket samt förslaget ommedelsanvändning för insatser inom den yrkesinriktade rehabiliteringen.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1990/91 Utgift 10 205 428 000 Reservation* 1 017 718 0001991/92 Anslag 14 100 687 0001991/92 Anslag exkl. 14 067 412 000mervärdesskatt1992/93 Prop. 19 606 575 000*exkl. mervärdesskatt. Avser reserverade medel från delar av de tidigareanslagen för arbetsmarknadsservice, arbetsmarknadsutbildning, kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag, sysselsättningsskapande åtgärder samtstatsbidrag för inskolningsplatser.InledningFrån anslaget finansieras utgifter för dels utbudsstimulerande åtgärder, delsefterfrågepåverkande åtgärder. De förstnämnda åtgärderna består avutredningskostnader, flyttningsbidrag m.m., arbetsmarknadsutbildning inkl.utbildningsbidrag, utbildningsbidrag vid vidgad arbetsprövning och tillungdomar vid jobbsökaraktiviteter samt bidrag till arbetslösa föratt starta egen verksamhet. Samtliga dessa åtgärder syftar till att underlättaden yrkesmässiga och geografiska rörligheten samt bidra tillkompetensutveckling i arbetslivet.De efterfrågepåverkande åtgärderna är främst avsedda för att ge de mestutsatta grupperna på arbetsmarknaden tillfälligt arbete i avvaktan på mervaraktiga lösningar på deras sysselsättningsproblem. Åtgärderna avserberedskapsarbete, rekryteringsstöd, otraditionella insatser, insatser förflyktingar och invandrare, inskolningsplatser samt bidrag till handledare förungdomar. I tabellen nedan ingår de otraditionella insatserna inom övrigabeskrivna åtgärder.Av det föreslagna totala anslaget om beräknararbetsmarknadsministern för de utbudsstimulerande åtgärderna drygt 14 miljarderkronor och för de efterfrågepåverkande åtgärderna nästan 5,3 miljarder kronor.Av medlen under anslaget bör enligt propositionen regeringen disponera 60milj.kr. för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på utsatta orter samtför olika utvecklingsprojekt inom arbetsmarknadspolitiken.I propositionen redovisas i tabellform anvisade medel inkl. medel påtilläggsbudget I för /92 och de beräknade kostnaderna (exkl.mervärdesskatt) för /93 samt antalet personer i genomsnitt permånad i olika åtgärder. Tabellen återges nedan. Utskottet vill dock understrykaatt arbetsmarknadsverket i enlighet med vad uttalade (bet.1990/91:AU11, rskr. 164) har rätt att fritt välja hur dearbetsmarknadspolitiska medlen skall fördelas på åtgärdsform, dock attutbudsstimulerande åtgärder skall väljas före sysselsättningsstimulerandeåtgärder.Åtgärd Bå 91/92 Bå 92/93Kostnad Kostnad Antal(1 000- (1 000- personertal kr.) tal kr.) per månadUtredningskostnader 8 182 9 082Flyttningsbidrag m.m. 234 395 200 000Särskilt anordnad arbetsmark-nadsutbildning 4 451 341 5 708 175 48 000Särskilt anordnad arbetsmark-nadsutbildning,utbildningsbidrag 4 931 965 5 671 102Stimulansbidrag vid arbets-marknadsutbildning 30 000 -Arbetsmarknadsutbildning i detreguljära utbildningsväsendet 1 473 185 1 817 473 19 000Bidrag till utbildning i företag 425 646 612 480 8 000Bidrag till utbildning i företag,försöksverksamhet 20 000 -Bidrag till lönekostnader vid före-tagsutbildning, försöksverksamhet 150 000 -Elevsocialverksamhet vid arbets-marknadsutbildning 44 127 66 373Utbildning av anställda inom 15 000 -Vidgad arbetsprövning, utbildnings-bidrag 27 125 28 481 300Jobb-sökar-aktiviteter, utbildnings-bidrag 67 446 82 960 1 400Utbildningsvikariat - - 20 000(1)Starta-eget-bidrag 109 000 114 450 1 000Summa utbudsstimulerande åtgärder 11 987 412 14 310 576 97 700Beredskapsarbete/rekryteringsstöd 2 604 000 2 772 863 18 000Försöksverksamhet med sysselsätt-ningsskapande åtgärder 10 000 10 000Insatser för flyktingar ochinvandrare 140 000 147 000 2 000Inskolningsplatser 2 401 000 2 114 136 17 000Bidrag till handledare för ung-domar 210 000 252 000 4 000Summa efterfrågepåverkandeåtgärder 5 365 000 5 295 999 41 000Totalt 17 352 412(2) 19 606 575(3) 138 700(1) Utbildningsvikariaten bekostas inte från anslaget men räknas in i dekonjunkturberoende åtgärderna. (2) Av medlen har 3 285 milj.kr. anvisats på tilläggsbudget I. (3) Härtill kommer kostnaderna för utbildningsvikariaten som innebär avdragpå arbetsgivaravgifterna på ca 3 300 milj.kr.I proposition 1991/92:124 om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomarunder har regeringen lagt fram förslag som innebär att statsbidrag tillvissa av de i tabellen angivna åtgärderna skall upphöra. Förslagen omfattarstatsbidragen till beredskapsarbete för ungdomar , till särskildainskolningsplatser, till arbetsgivare för handledare för ungdomar som anställspå avtalade inskolningsplatser, arbete med rekryteringsstöd ochutbildningsvikariat samt till förhöjt utbildningsbidrag till ungdomar under 20år som deltar i upphandlad arbetsmarknadsutbildning. Dessa förslag kommerutskottet att behandla i det följande i samband med förslagen iungdomspropositionen.I två motioner föreslås en höjning av anslaget. Socialdemokraterna föreslår imotion A225 en höjning med 350 milj.kr. varav 250 milj.kr. beräknas förinsatser mot ungdomsarbetslöshet och 100 milj.kr. avses användas förföretagsanknuten utbildning. Den anslagsökning om somVänsterpartiet föreslår i motion A259 är avsedd för insatser förberedskapsarbeten. Motionsförslagen behandlas i det följande i samband medregeringens förslag rörande resp. åtgärd.I detta sammanhang tar utskottet även upp förslagen i motion A229 av KarlHagström m.fl. (s) om att viss försöksverksamhet i medanvändning av arbetsmarknadspolitiska medel skall inledas. Motionärerna anserockså att av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdsmedlen bör få en frianvändning. De hänvisar till att i en förvaltningsrevisionav AMS verksamhet har framhållit nödvändigheten av att öka flexibiliteten ianvändningen av arbetsmarknadsmedlen och att förenkla regelsystemet.U t s k o t t e t vill erinra om att det ankommer på AMS att fördelaresurserna för arbetsmarknadspolitiska insatser länen emellan varvid hänsyn tastill situationen i resp. län. Utskottet är inte berett att föreslå riksdagenatt göra ett särskilt uttalande till förmån för insatser i ett speciellt län.Vad avser motionärernas förslag att av de arbetsmarknadspolitiska medlenskall kunna användas på ett friare sätt hänvisar utskottet till vad som i detföregående redovisats om den rätt som AMS har att fritt välja hur dessa medelskall fördelas på åtgärdsform. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A229.Flyttningsbidrag m.m.Flyttningsbidrag är bidrag som arbetssökande kan ges vid flyttning avarbetsmarknadsskäl. Det kan vara merkostnadsbidrag, medflyttandebidrag, friahemresor för kulturarbetare samt vissa nordiska sökanderesor.I propositionen anförs att det med hänsyn till arbetsmarknadsläget inte finnsanledning att förlänga de hittillsvarande försöksverksamheterna medsökanderesorna för personer bosatta i och . Verksamheterna börupphöra fr.o.m. nästa budgetår. Med hänsyn härtill samt till en minskadrörlighet på arbetsmarknaden beräknar arbetsmarknadsministern att behovet avmedel för flyttningsbidrag minskar med drygt 34 milj.kr., till totalt 200milj.kr. för nästa budgetår.I två motioner förordas ändringar i villkoren för erhållande avflyttningsbidrag. m.fl. (s) påpekar i motion A236 att med denutformning och tillämpning som flyttningsbidraget nu har kommer flyttningar ide flesta fall att ske från de små kommunerna till de större. Den negativatrenden med minskande befolkningstal och ökat kvinnounderskott på landsbygdenkommer därmed att fortsätta. Motionärerna vill därför att flyttningsbidragetsregler skall ändras så att unga flickor uppmuntras att ta arbete i glesbygd ochpå landsbygd även om de har arbete söderut eller på större orter.Inger Hestvik m.fl. (s) föreslår i motion A435 att ett återflyttningsbidragskall införas. Ett sådant bidrag skulle enligt motionärerna innebära att flerunga kvinnor kan lockas att flytta tillbaka till hembygden även om de har ettarbete på annat håll.Utskottet gör följande bedömning.Vid behandlingen av motionsförslag med i huvudsak samma syfteerinrade utskottet (bet. 1989/90:AU11 s. 32) om att flyttningsbidragens syfteär att ge den enskilde ekonomisk möjlighet till flyttning som ett alternativtill arbetslöshet på den lokala arbetsmarknaden. Utskottet anförde attmotionärernas förslag skulle, om det genomfördes, innebära att bidraget övergårfrån att vara ett arbetsmarknadspolitiskt instrument till att bli ett generelltflyttningsbidrag. De problem som tas upp i motionen borde enligt utskottetsuppfattning till en del kunna lösas inom ramen för de regionalpolitiskainsatserna. Utskottet avstyrkte motionen som avslogs av riksdagen.Utskottet finner inte skäl att med anledning av de nu aktuellamotionsförslagen göra en annan bedömning i denna fråga. Motionerna A236 ochA435, den senare i berörd del, avstyrks alltså.ArbetsmarknadsutbildningArbetsmarknadsutbildningens allmänna inriktningArbetsmarknadspolitiken skall som redovisats inledningsvis inriktas påutbudsstimulerande åtgärder, bl.a. utbildning. Arbetsmarknadsutbildningen ärdärför av största betydelse vid sidan av förmedlingsinsatser ochjobb-sökar-aktiviteter. Utbildningen består dels av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning som upphandlas från olika utbildningsanordnare, delsav arbetsmarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendet samt avutbildning i företag.Särskilt anordnad utbildning är sådan utbildning som upphandlas frånAMU-gruppen eller från bl.a. kommunernas uppdragsutbildning, högskola,folkhögskola, studieförbund eller företag.Arbetsmarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendet är avsedd förspeciella utbildningsbehov för främst arbetshandikappade, flyktingar ochinvandrare samt lokalt bunden arbetskraft.Bidrag till utbildning i företag är avsett i första hand som ett stöd tillkompetensutveckling i de små och medelstora företagen.Det är länsarbetsnämnden () som på grundval av arbetsmarknadssituationen ilänet bestämmer om de olika åtgärdernas omfattning och upphandlar utbildning.LAN skall därvid beakta såväl kostnads- som kvalitetsaspekter.Arbetsförmedlingens uppgift är att utifrån en bedömning av de arbetssökandesbehov och den framtida arbetsmarknadssituationen placera de arbetssökande iolika utbildningar.Arbetsmarknadsministern beräknar att 75 000 personer i genomsnitt varje månadkommer att behöva erbjudas arbetsmarknadsutbildning i olika former /93. Merparten av resurserna bör beräknas för särskilt anordnadutbildning.I propositionen redovisas att yrkesutbildningarnas andel minskade /91 och utgjorde av arbetsmarknadsutbildningen exkl.utbildning i företag. Av de teoretiska utbildningarna var hälften direktyrkesförberedande, medan en tredjedel bestod av orienterande kurser och svenskaför invandrare. Arbetsmarknadsministern framhåller att det är väsentligt attandelen yrkesutbildningar hålls på en hög nivå. Länsarbetsnämnderna måstedärför vid upphandling av utbildning prioritera yrkesinriktade utbildningar.Arbetsmarknadsministern förutsätter att AMS bevakar att utbildningen håller högkvalitet och svarar mot behoven på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutbildningens fördelningspolitiska profil har enligtpropositionen huvudsakligen svarat mot satta mål. Det understryks dock att AMSnoga måste beakta de arbetshandikappades behov av utbildning.AMS har under innevarande budgetår fått särskilda medel för att bedriva tvåförsöksverksamheter, med dels stimulansbidrag till arbetssökande som utbildarsig för och tar anställning i verkstadsindustrin, dels ett särskilt stöd tillkompetensutveckling av anställda i industriföretag. Försöksverksamheterna skallavslutas vid utgången av innevarande budgetår. Arbetsmarknadsministern föreslårinte någon förlängning av försöksverksamheterna.Utskottet tar i det följande upp förslag som rör upphandling avarbetsmarknadsutbildningen.I ett antal motioner förordas att arbetsmarknadsutbildning i störreutsträckning än vad är fallet skall förläggas till kommunalvuxenutbildning (komvux) samt till folkhögskolor och studieförbund. I samtligamotioner kritiseras de av regeringen i budgetpropositionen föreslagnanedskärningarna av anslagen till komvux och till folkbildningen.Förslag och synpunkter rörande verksamheten vid komvux förs fram imotionerna A258, A435, A469 och Ub264.Ulf och () föreslår i motion Ub264 att i enframställning till regeringen skall uttala att det är viktigt att upphandlar utbildning från komvux.I motion A435 hävdar m.fl. (s) att komvux är viktig förfortsatta studier vid gymnasium eller högskola. m.fl. (s) påpekari motion A469 att återkommande vuxenutbildning kommer att bli en av 1990-taletsviktigaste kvinnofrågor och att därför regeringens förslag om besparingar påvuxenutbildningsområdet bör avvisas.Enligt motion A258 av m.fl. (s) kommer de av regeringenföreslagna besparingarna på vuxenutbildningsområdet att medföra ökade krav påutbildningsinsatser via länsarbetsnämnden. Motionärerna tar särskilt uppsituationen i där de hävdar att det skulle krävas ca 200milj.kr. för att tillgodose existerande behov av arbetsmarknadsutbildning.Folkhögskolornas och studieförbundens möjligheter att svara för vissarbetsmarknadsutbildning tas upp i motionerna A263, A264, A274, A280, A435 ochA805.Enligt motion A264 av () bör folkhögskolorna få i uppdrag attutveckla kurser för arbetslösa.Hans Nyhage (m) anför i motion A274 att AMS i större utsträckning än hittillsbör ge folkhögskolorna i uppdrag att genomföra kurser för arbetslösa.I motion A280 anför m.fl. (c) att folkhögskolor ochstudieförbund är särskilt lämpade för vissa utbildningsområden. Motionärernavill att skall begära att regeringen lägger fram förslag omsysselsättningsskapande åtgärder, där folkhögskolor och studieförbund kan varastudieanordnare.Berit och () framhåller i motion A263 attfolkhögskolorna och studieförbunden har större möjligheter att nå arbetslösaungdomar och tillgodose deras behov av utbildning än övriga delar avutbildningsväsendet. De vill att skall göra ett uttalande av dennainnebörd.I motion A435 poängterar m.fl. (s) folkbildningens betydelseför kvinnorna i skogslänen. Motionärerna vill att skall göra ettuttalande om betydelsen av fortsatt satsning på folkbildningen.I motion A805 framhåller och () att irådande arbetsmarknadsläge bör alla utbildningsanordnare stimuleras att ordnautbildning. De beklagar därför regeringens förslag om en minskning av anslagettill folkbildning. Regeringen bör enligt motionärerna se över den totalamedelstilldelningen inom arbetsmarknad, utbildnings- och folkbildningsområdenaoch om så är motiverat återkomma till i samband medkompletteringspropositionen.Utskottet vill anföra följande.Utbildningsutskottet har i sitt av godkända betänkande1991/92:UbU10 behandlat ett antal motioner vari regeringens förslag tillbesparingar inom komvux avvisas.Mot bakgrund av det arbetsmarknadspolitiska läget anför utbildningsutskottetatt anslaget Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet /93 bör tillföras 200 milj.kr. utöver regeringens förslag genomen omfördelning av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det får ankommapå arbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån denna medelsökning börpåverka storleken av medelsanvisningen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder,anser utbildningsutskottet som framhåller att det är viktigt att utnyttjakomvux för utbildning med arbetsmarknadspolitisk inriktning.Kulturutskottet har med anledning av ett stort antal motioner i vilkaregeringens besparingsförslag för bidraget till folkbildningen avvisasföreslagit att tillföra anslaget till folkbildningen 100 milj.kr.utöver vad regeringen föreslagit. Även kulturutskottet anser att det fårankomma på arbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån dettaställningstagande bör påverka medelsanvisningen till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. har beslutat i enlighet medkulturutskottets förslag (prop. 1991/92:100, bil. 12, bet. KrU12, rskr. 189).Till arbetsmarknadsutskottet har remitterats ett antal motioner som även detar upp frågan om omfördelning av medel från anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder till förmån för komvux resp. folkhögskolornaoch studieförbunden. Det gäller motionerna A216, A256, A276 och A279.De propåer om kostnadsfördelningen mellan utbildnings- ocharbetsmarknadsdepartementens huvudtitlar som utbildnings- och kulturutskottenhar fört fram tar arbetsmarknadsutskottet upp till prövning i samband med attutskottet tar ställning till regeringens förslag i kompletteringspropositionen.I detta sammanhang kommer även de sistnämnda motionerna att behandlas.Arbetsmarknadsutbildning är sådan utbildning som en person genomgår avarbetsmarknadsskäl och under vilken utbildningsbidrag lämnas.Arbetsmarknadsutbildningen kompletterar brister i kompetens hos den enskilde,medverkar till att lösa omställnings- och anpassningsproblem på arbetsmarknadensamt bidrar till att begränsa arbetslösheten. Utbildningen kan även användassom ett aktivt instrument för att bredda mäns och kvinnors utbildnings- ochyrkesval så att den könsuppdelade arbetsmarknaden kan brytas.Den upphandlade utbildningen riktade sig 1990/91till 46 700 personer (). Under samma tidsperiodett år senare avsåg den inköpta och påbörjade utbildningen 98 800 personer,dvs. Som framgår av tabellen nedan har andelarna mellan olikautbildningsanordnare också förskjutits. AMU som under den tidigare periodensvarade för av utbildningen, svarade för avutbildningen. Utbildning som köpts av komvux ökade sin andel från till , studieförbunden ökade sin andel från till och övriga, främst privatautbildningsanordnare, utökade sin andel från till 17 %.Tabell. Personer som påbörjat köpt utbildning, fördelat på kursanordnarePeriod Tot köpt AMU Kom Gymn Hög Folkh Studie- Övrigavux skola skola skola förb% % % % % % %9007-9103 46 735 69 13 5 2 1 2 99107-9203 98 795 53 16 6 2 1 4 17I dagens arbetsmarknadssituation med en växande arbetslöshet i synnerhetbland ungdomar är det uppenbart att det krävs omfattandearbetsmarknadspolitiska åtgärder för att inte de arbetssökande skall hamna ilångvarig arbetslöshet. Arbetsmarknadsutbildningen har härvidlag en storuppgift att fylla. Det kan i sammanhanget nämnas att enligt AKU-statistikenfanns ca 99 000 personer i arbetsmarknadsutbildning. 32 000 avdessa var ungdomar under 25 år.Enligt utskottets mening är det viktigt att alla de utbildningsresurser somär lämpade för arbetsmarknadsutbildning tas i anspråk. Utskottet utgår från attlänsarbetsnämnderna vid upphandling av utbildning liksom beaktar deresurser som finns vid såväl komvux som folkhögskolor och studieförbund.Det är angeläget att upphandlingen sker i nära samarbete mellanlänsarbetsnämnden, arbetsförmedlingen och utbildningsanordnaren för attutbildningen skall motsvara kraven från såväl den enskilde arbetssökanden somsamhället.Frågan om i vilken utsträckning AMV bör upphandla arbetsmarknadsutbildningfrån de ovan nämnda utbildningsanordnarna ankommer på verket att avgöra.Riksdagen bör alltså inte göra något uttalande i den riktning motionärernaönskar.Med det anförda avstyrker utskottet aktuella yrkanden i motionerna A258,A263, A264, A274, A280, A435, A469, A805 och Ub264.Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildningI propositionen förordas en omfattning av utbildningen som svarar mot 48 000deltagare . Denna volym bör kunna tillgodose behovet av såvälgrundläggande och kompletterande yrkesutbildningar som orienterande, vägledandeoch allmänteoretiska kompletteringar inför yrkesutbildningen.Arbetsmarknadsministern anger att medelsberäkningarna utgår från att dengenomsnittliga utbildningstiden inte skall överstiga vilket innebäratt totalt ca 150 000 personer kommer att få tillgång till särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning under nästa budgetår. Detta är drygt 20 000 fler änvad som föreslogs . Arbetsmarknadsministern framhåller att det ärviktigt att de arbetssökande snabbare än kommer in i utbildning och attdärför AMS insatser för att utveckla upphandlarkompetensen hoslänsarbetsnämnderna måste intensifieras.Kostnaden för den särskilt anordnade utbildningen exkl. utbildningsbidragtill deltagare beräknas till 5 708,2 milj.kr. Kostnaden för utbildningsbidragtill deltagarna beräknas till 5 671,1 milj.kr.I detta sammanhang tar utskottet upp förslagen i motionerna A209 (s) ochA435 (s) om körkortsutbildning för kvinnor. I den förstnämnda motionenmenar m.fl. (s) att bristen på kommunikationer iglesbygdskommunerna kan vara ett stort förvärvshinder. Det gäller särskilt förkvinnor som i många fall saknar körkort. Med hänsyn till att kvinnor i glesbygdallmänt sett är en svag grupp på arbetsmarknaden anser motionärerna att enmöjlighet till körkortsutbildning i AMU:s regi bör öppnas för dessa kvinnor. Imotionen begärs ett tillkännagivande härom. m.fl. (s) anför imotion A435 i huvudsak likartade skäl för att kvinnor skall få möjligheter tillkörkortsutbildning antingen i gymnasieskolan eller inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen.U t s k o t t e t har behandlat motionsförslagmed samma syfte som de här aktuella (senast i bet. 1989/90:AU11). Utskottet hardärvid redovisat de regler som gäller för körkortsutbildning inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. Enligt dessa regler kan sådan utbildning medges omden är ett komplement till en yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning ochkörkort behövs för att utöva yrket eller om den sökande är berättigad tillbidrag enligt förordningen om bilstöd till handikappade.