bet · GF01KU32 · 1992-03-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas propositionen 1991/92:85 Nykyrkolag, med undantag för förslag till lag om ändring i lagen(1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icketillhör , samt fyra följdmotioner. Samtidigtbehandlas en rad motioner från allmänna motionstiden somrör kyrkliga frågor. I propositionen läggs fram förslag till enny kyrkolag, en lag om införande av kyrkolagen och ytterligareett antal lagförslag. I den nya kyrkolagen samlas sådanalagregler som i princip bara riktar sig till ochdess organ. Den nya kyrkolagen avses ersätta kyrkolagoch ytterligare 34 författningar på kyrkans område. Iförhållande till vad som gäller innebär förslaget till nykyrkolag vissa ändringar i sak bl.a. beträffande deicke-territoriella församlingarna.Kyrkomötet har i enlighet med punkt 9 övergångsbestämmelsernatill regeringsformen avgett yttrande över civildepartementetsupprättade förslag till bl.a. kyrkolag och lag om införande avkyrkolagen.Den nya kyrkolagen och övriga lagändringar som föreslås ipropositionen avses träda i kraft . De nyabestämmelserna om val av ledamöter och ersättare i skall dock träda i kraft den 1 augusti1992. Med hänsyn till att de nya reglerna om ärkebiskopsval börkunna tillämpas redan vid nästa val av ärkebiskop föreslårutskottet att även dessa bestämmelser skall träda i kraft den 1augusti 1992.Utskottet har i huvudsak tillstyrkt propositionens förslag. Till betänkandet har fogats en reservation och enmeningsyttring. Förslaget till kyrkolag har med hänsyn tillomfattningen inte bifogats detta betänkande. 1991/92:85 vari yrkas såvitt nu är i fråga1. att i den ordning som anges i punkt 9 förstastycket övergångsbestämmelserna till regeringsformen antar 2kap. och 29 kap. 1--13 §§ i det i propositionen framlagdaförslaget till kyrkolag,2. att i den ordning som anges i punkt 9 förstastycket övergångsbestämmelserna till regeringsformen antar 2 § idet i propositionen framlagda förslaget till lag om införande avkyrkolagen,3. att i den ordning som anges i punkt 9 förstastycket övergångsbestämmelserna till regeringsformen antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1982:942) om ,4. att antar 1, 3--28 kap., 29 kap. 14--33 §§ och30--47 kap. i det i propositionen framlagda förslaget tillkyrkolag,5. att antar 1, 3--15 §§ i det i propositionenframlagda förslaget till lag om införande av kyrkolagen,6. att antar övriga i propositionen framlagdalagförslag med undantag för förslaget till ändring i lagen(1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som intetillhör svenska kyrkan.Med vidtagna redaktionella ändringar har under punkterna 2--3och 5--6 lagförslagen i bilaga 1 angivna lydelse. Motioner med anledning av propositionen1991/92:K16 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att begravningslagen SFS 1990:1144 skall inarbetas somen ny avdelning i kyrkolagen,1991/92:K17 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagenbeslutar att avslå regeringens proposition 1991/92:85 om nykyrkolag,1991/92:K18 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att församlingen erhåller befrielse ellerom detta icke är möjligt uppskov åtminstone till den 31 december2002 från anslutning till kyrkofonden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kyrkoherdevalet alltid skallbibehållas inom församlingens beslutsrätt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i Stockholmerhåller befrielse från valet av kyrkorådsmedlemmar som skallförrättas ,1991/92:K19 av och () variyrkas att beslutar om ändringar i kyrkolagen ienlighet med vad som anförts i motionen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19921991/92:K203 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 2kap. 2 § regeringsformen och religionsfrihetslagen att denpåtalade motsättningen mellan dessa lagrum undanröjs,1991/92:K204 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av gällande lagstiftning förmedlemskap i trossamfund,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förtydligande avregeringsformens stadgande om positiv och negativreligionsfrihet så att därav klart framgår att även trossamfundav folkkyrkokaraktär kan finnas och fungera i landet i enlighetmed sin karaktär.1991/92:K213 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom relationerna mellan staten och ,1991/92:K214 av () vari yrkas1. att beslutar om ett avskaffande avstatskyrkosystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en plan för åtskiljandet.1991/92:K225 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar upphäva 4 § successionsordningen,1991/92:K601 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ i syfte att undanröjamotsättningen mellan 2 kap. 2 § regeringsformen ochreligionsfrihetslagen,1991/92:K608 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att kyrkofondsstyrelsenskall avskaffas och dess arbetsuppgifter lösas på imotionen föreslaget sätt,1991/92:K609 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kyrkorådens sammansättning,1991/92:K611 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till skiljandeav stat--kyrka från ,2. att beslutar att de obligatoriska medlemskapen isvenska statskyrkan upphör enligt vad i motionen anförts omaktiv handling för medlemskap,3. att hos regeringen begär att en fond ellerstiftelse inrättas för kyrkobyggnader och kyrkomark enligt vad imotionen anförts om förvaltning av kyrkans egendom,1991/92:K612 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upplåtaren bör visa vederbörlig hänsynoch respekt för gravrättsinnehavarens vilja att själv bestämmagravvårds utseende,1991/92:K614 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principerna för relationerna mellan kyrkanoch staten,1991/92:K616 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fortsatt reformarbete inomSvenska kyrkan,1991/92:K718 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsättandet av enparlamentarisk beredning för att klargöra riksdagspartiernasinställning till de olika modeller som framläggs i utredningenom ekonomiska och rättsliga förhållanden,1991/92:Jo214 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens indrivning av avgifter till destörre inom landet förekommande trossamfunden.Propositionens huvudsakliga innehållDen kyrkliga lagstiftningen är enligt propositionen i vissadelar ålderdomlig och onödigt splittrad. Det långvarigautredningsarbetet om förhållandet mellan staten och kyrkan sägsha fördröjt en genomgripande översyn av hela det kyrkligaförfattningsmaterialet. Visserligen har lagregleringen avSvenska kyrkan moderniserats i väsentliga delar under detsenaste decenniet. Kvar finns emellertid en hel del lagreglerutöver kyrkolag och anslutande författningar sombehöver moderniseras. Det gäller bl.a. regleringen av de icke-territoriella församlingarna, där den äldsta alltjämt gällandeförfattningen är från år 1571.Argumenten för att samla en lagstiftning av den omfattning dethär är fråga om är bl.a. att författningsmaterialet blirlättillgängligt, överblickbart och därmed också enklare attanvända. Den nya kyrkolagen skall innehålla sådana regler som iprincip riktar sig bara till och dess organ. Iallt väsentligt innebär det att lagen kommer att innehållasådana lagregler som kräver kyrkomötets medverkan enligtpunkterna 9 och 10 övergångsbestämmelserna till regeringsformensamt sådana regler om grunderna för de kyrkliga kommunernasorganisation och verksamhetsformer och deras befogenheter somkräver lagform enligt punkt 13 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen. I den nya kyrkolagen föreslås ingå bl.a. debestämmelser som finns i lagen om medundantag för bestämmelserna om det kyrkliga ämbetet. Motbakgrund av att kyrkomötet haft möjlighet att genomkyrklig kungörelse meddela föreskrifter om det kyrkliga ämbetethar dessa bestämmelser inte överförts till den nya kyrkolagen.Inte heller har bestämmelser om medlemskap tagits med ikyrkolagsförslaget. I propositionen hänvisas till attkonstitutionsutskottet vid flera tillfällenbekräftat att det föreligger en bristande överensstämmelsemellan religionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap ochbestämmelserna om s.k. negativ religionsfrihet i 2 kap. 2 §regeringsformen. Mot den bakgrunden är det enligt propositioneninte möjligt att ersätta de nuvarande medlemskapsreglerna mednya föreskrifter utan att man anpassar dem tillbestämmelserna i 2 kap. 2 § regeringsformen. En sådan anpassningkräver ytterligare överväganden och samtycke av kyrkomötet.Utanför den föreslagna lagstiftningen ligger också bl.a. lagenom kyrkofullmäktigeval och begravningslagen. När det gällerbegravningslagstiftningen hänvisas till att kyrkolagen inte börinnehålla regler som visserligen i stor utsträckning riktar sigtill och dess pastorat men som också riktar sigtill icke-kyrkliga samhällsorgan och som reglerar allmäntsamhälleliga uppgifter.Den nya kyrkolagen delas in i elva avdelningar och 47 kapitel.Den första avdelningen består av endast en paragraf, sominnehåller en sammanfattande uppräkning av de centralabestämmelser som tagits in i lagen.I den andra avdelningen har tagits in de grundläggandebestämmelser om som trossamfund som finns ilagen om svenska kyrkan.Den tredje avdelningen innehåller en hänvisning tillreligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i innehåller regler om den kyrkligaindelningen. I 4 kap. 2 § föreslås en grundläggande föreskriftom vilka icke-territoriella församlingar som finns inom . Också bestämmelsen i 4 kap. 4 § andra stycket är ny. Därslås fast att varje icke-territoriell församling utgör ettpastorat, vilket överensstämmer med den ordning som redangäller. I förhållande till vad som gäller innebär förslagetvidare den förändringen att kyrklig samfällighet ges möjlighetatt också väcka fråga om ändrad församlingsindelning (5 kap. 4§). Den skyldighet som finns för kammarkollegiet attöverlämna vissa ärenden om ändrad pastoratsindelning eller omsamfällighetsbildning till regeringen föreslås falla bort.Bestämmelsen i 9 kap. 15 § är ny. Enligt denna skall iindelningsdelegerades arbetsutskott alltid ingå en präst somledamot utsedd av . Bestämmelserna i 10 kap. är nya.Den myndighet som beslutar om indelningsändring eller ensamfällighetsbildning skall fastställa namnet på den kyrkligaenheten när en ny territoriell församling bildas, vid ändringari den territoriella pastoratsindelningen och ikontraktsindelningen samt när flerpastoratssamfälligheter bildaseller ändras. I andra fall skall frågor om namn på kyrkligaenheter prövas av kammarkollegiet.Den femte avdelningen behandlar den lokala organisationen. I17 kap. 14 § andra stycket har i överensstämmelse med vad somgäller för ordförandeskap i kyrkofullmäktige tagits in enbestämmelse om att ordförandeskapet i direktvalda kyrkoråd ochgemensamma kyrkoråd intill dess kyrkorådet förrättatordförandeval skall utövas av den som varit ledamot längst tid.20 kap. 10 § inehåller en förändring i förhållande till vad somnu gäller beträffande preskriptionstiden för skadeståndstalanvid vägrad ansvarsfrihet. Tiden föreslås börja löpa närfullmäktige eller stämman beslutat vägra ansvarsfrihet.Sjätte avdelningen innehåller bestämmelser om den regionalaorganisationen. Bestämmelsen i 22 kap. 2 § 2 är ny och innebäratt stiftssamfälligheterna får kompetens att främjaförsamlingsarbete inte bara på teckenspråk, finska och samiskautan även andra språk. Förslagets 27 kap. 5 § innehåller en nybestämmelse i fråga om sammansättningen av i destift som har medeltida kyrkor. När i dessa stifthandlägger ärenden som rör skall det utökas med enlekmannaledamot som skall utses av domkyrkoförsamlingenskyrkoråd. Vidare föreslås i 27 kap. 7 § en ny bestämmelse ifråga om behörighetsvilkor för sekreterare attannan nordisk juristutbildning skall jämställas med svensk jur.kand.-examen eller juristexamen. Bestämmelsen i 28 kap. 2 § ärockså ny. Med stöd av den får ärkebiskopen delegera sinaarbetsuppgifter som stiftschef till biträdande biskopen iUppsala stift.I den sjunde avdelningen Den centrala organisationen tas inbestämmelser om kyrkomötet, ochkyrkomötets besvärsnämnd. I förhållande till vad som gäller föreslås den förändringen att 29 kap. 8 § skall innehållaatt en biskop skall utses som ersättare för ärkebiskopen somledamot i centralstyrelse.Den åttonde avdelningen Biskops- och prästtjänster innehållerde bestämmelser i prästanställningslagen och de grundläggandebestämmelser i lagen om offentlig anställning som gäller fördem som har prästtjänster i . Till denna avdelning(36 kap.) överförs nu gällande bestämmelser om tystnadsplikt ilagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst i svenska kyrkan.Bestämmelsen i 33 kap. 13 § är ny. Enligt denna fårprästtjänster i nybildat pastorat tillsättas avindelningsdelegerades arbetsutskott. Genom förslagets 35 kap. 40§ införs bestämmelser om verkställighetsförbud i fråga om beslutom löneavdrag som disciplinpåföljd samt om avgångsskyldighet viduppnådd pensionsålder i syfte att uppnå full överensstämmelse idessa delar med andra statligt reglerade tjänster.I den nionde avdelningen Kyrkomusiken tas in bestämmelser omkyrkomusiken i och om kyrkomusiker. Förslagetinnehåller inte någon bestämmelse som ställer upp krav påmedlemskap i som ett allmänt behörighetsvillkorför anställningar som kyrkomusiker. Bl.a. framhålls att enförfattningsreglering i ett sådant avseende skulle kunnainnebära att en kategori anställda lekmän i kyrkokommunernaskulle komma att särbehandlas på ett inte önskvärt sätt. Det böri stället enligt propositionen också i fortsättningen ankomma påden enskilda kyrkokommunen att bestämma om ett krav påmedlemskap skall ställas upp för den som anställs på enkyrkomusikertjänst.Den tionde avdelningen Den kyrkliga egendomen innehållerbestämmelser om domkyrkor och församlingskyrkor, omförvaltningen av den kyrkliga jorden samt om kyrkofonden. Deföreslagna bestämmelserna i 38 kap. om församlingskyrkormotsvaras inte av uttryckliga regler men överensstämmermed den ordning som tillämpas. I 40 kap. föreslås bestämmelsermed innebörd att ärkebiskopen, stiftsbiskopen eller den biskopsom fullgör stiftsbiskopens uppgifter skall få använda domkyrkanoch andra kyrkor i stiftet för biskopliga ämbetshandlingar.Präster som tjänstgör i ett pastorat skall för församlingensgudstjänster och för kyrkliga handlingar som avser någon somtillhör pastoratet få använda församlingskyrkor och andra kyrkori pastoratet. I andra fall krävs enligt förslaget iöverensstämmelse med vad som gäller medgivande tillupplåtelsen av församlingens kyrkoråd. I förslagets 40 kap. 3 §har utelämnats nuvarande bestämmelse att kyrka inte får upplåtasför något ändamål som är oförenligt med ordning.Skälet är att gudstjänstrum numera avekumenisk gästfrihet vid behov upplåts också för andra kristnatrossamfunds gudstjänster och kyrkliga handlingar. I 41 kap. omförvaltningen av kyrklig jord har föreslagits den förändringen iförhållande till vad som gäller att egendomsnämnden istället för kammarkollegium skall företräda kyrklig jord iärenden som rör upplåtelse av rätt till vattenkraft.Bestämmelserna om kyrkofonden i 42 kap. föreslås -- i motsatstill vad som gäller -- bli tillämpliga på deicke-territoriella pastoraten med undantag för Hovförsamlingen.I kapitlets 21 § har tagits in en bestämmelse om attstiftsbidrag också skall kunna beviljas för betalning avlönekostnader för sekreterare till biträdande biskopen i Uppsalastift.I den elfte avdelningen De kyrkliga valen tas in bestämmelserom val av stiftsfullmäktige, val av ledamöter i domkapitel,biskopsval och kyrkomötesval samt föreskrifter om proportionelltvalsätt vid kyrkliga val. Däremot hålls föreskrifter om val avkyrkofullmäktige och direktvalda kyrkoråd utanför kyrkolagen. I45 kap. om biskopsval föreslås vissa ändringar i förhållandetill nuvarande regler. 2 § innehåller en förändring som innebäratt stiftsstyrelsens ledamöter skall ingå i valkorporationentillsammans med ledamöter. Vidare skall samtligainnehavare av prästtjänster i pastorat i stiftet och istiftssamfälligheten samt vikarier på sådana tjänster harösträtt vid valet. Däremot skall inte längre präster som ärföreståndare för diakonianstalt i stiftet ha rösträtt.Bestämmelserna om val av lekmannaelektorer vid biskopsvalföreslås ändrade på så sätt att utöver vad som gäller skallde pastorat där pastorsadjunkter placerats utse elektorer tillmotsvarande antal. Vidare skall inom varje kontrakt det pastoratsom har det största antalet röstberättigade kyrkomedlemmar utseelektorer till det antal som motsvarar antaletkontraktsadjunkter i kontraktet. Beträffande biskopsvalenföreslås slutligen att röstvärdena ändras så att röstvärdena ifråga om stift ändras till fyra, två och ett från sex,tre och två. I 46 kap. 9 § har föreslagits den förändringen attdet för ledamöter i kyrkomötet skall utses lika många ersättare,dock minst fyra ersättare i varje stift. gäller att detdubbla antalet ersättare skall utses. En annan förändringföreslås i kapitlets 25 §. Valet av ledamöter av kyrkomötet ochderas ersättare skall kunna ske i ett sammanhang också då valetär proportionellt.Genom lag om införande av kyrkolagen föreslås förutom årskyrkolag ytterligare 34 författningar bli upphävda. Vidareföreslås en rad övergångsbestämmelser som till väsentlig del rörde icke-territoriella församlingarna.En ny lag om proportionellt valsätt föreslås ersätta 1955 årslag om proportionellt valsätt. Den nya lagen avses omfattaförutom proportionella val inom kommunfullmäktige, kommunalaindelningsdelegerade och ocksåuttryckligen sådana val inom kommunförbunds fullmäktige och blitillämplig på styrelsen eller någon annan nämnd i en kommuneller landsting.I en ny lag om medlemskap i icke-territoriella församlingarföreslås föreskrifter bl.a. om medlemskap i dessa församlingaroch om deras upptagningsområden. Enligt förslaget är det iöverensstämmelse med vad som gäller skattemyndigheten därpersonen är folkbokförd som prövar frågor om medlemskap i enicke-territoriell församling och som registrerar medlemskapet.De övriga 17 lagförslagen avser i huvudsak konsekvensändringarmed anledning av den nya kyrkolagen. Lagen om Svenska kyrkanföreslås bli upphävd i de delar som inte avser föreskrifter omkyrkliga ämbetet. De återstående föreskrifterna 12--17 §§ avsesbli upphävda när kyrkomötet har meddelat motsvarandeföreskrifter i kyrklig kungörelse. Stat--kyrka-fråganMotionernaI motion 1991/92:K17 av m.fl. (v) yrkas attpropositionen avslås. Motionärerna hänvisar till att detunderstrukits i propositionen att ett samlat lagverk om är ägnat att framhäva kyrkans identitet som ett iväsentliga avseenden självständigt trossamfund, men varsorganisation och verksamhet är reglerad av staten. Dettauttalande tolkas av motionärerna så att regeringen vill lagfästafast kyrkan i ett fortsatt statligt kyrkoverk.Frågorna om relationerna mellan stat och kyrka tas upp i enrad motioner från allmänna motionstiden bl.a. i motion1991/92:K611 av m.fl. (v). I denna motion yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till skiljande av statoch kyrka från (yrkande 1). De problem somkan uppstå vid ett principbeslut kan enligt motionärerna lösasmed generösa övergångsregler och väl tilltagen tid för att lösapraktiska problem.I motion 1991/92:K213 av m. fl. (s) framhålls attdet fortsatta arbetet med stat--kyrka-frågan bör garanteraSvenska kyrkans möjlighet att markera sin identitet somtrossamfund. Detta bör ske som goda förutsättningarför en trygg ekonomi och en demokratisk beslutsstrukturbibehålls. I en sådan lösning bör ingå en begränsadramlagstiftning som reglerar några få grundläggande principerför , en tryggad ekonomi, förutsättningar att utansärskilda åtgärder kvarstå som medlem samt tydliga åliggandenför stat och/eller kommun beträffande ansvaret förkulturskyddade kyrkliga byggnader. Slutresultatet av denaviserade parlamentariska beredningen bör bli föremål för enbred remissbehandling och därefter ställningstagande.I motion 1991/92:K214 av () framhålls attstatskyrkosystemet som den rest det är från forna tider måsteavvecklas. Det är då enligt motionären viktigt att betona enstrikt neutral syn på religionen och att det inte blir någonreviderad lösning där kyrkan får behålla exempelvisbeskattningsrätten. En total brytning framhålls som nödvändig.I motion K616 av m.fl. (s) framhålls att detvore djupt olyckligt om inte omfattande arbetetas till vara. En parlamentariskt sammansatt beredning börtillsättas som nära samarbetar med företrädare för . Det fortsatta reformarbetet bör enligt motionärernainriktas på att ge garantier att kunna verka somen öppen, demokratisk och rikstäckande folkkyrka somden blir så fri som möjligt i förhållande till staten.Stat--kyrka-frågans fortsatta beredning tas också upp i motionK718 av och ().Motionärerna framhåller att självklart måstesändas ut på bred remiss inom och utom , menalternativet eller alternativen till de nuvarande relationernastat--kyrka måste vara klart formulerade. Vad regering ochriksdag anser om utredningens modeller måste vara klart, annarsdiskuterar man i blindo inom de organ som skall svara påremissen. En parlamentarisk beredning bör enligt motionärernatillsättas för att klargöra riksdagspartiernas syn på de olikaalternativen i ERK-utredningen.Även motion K614 av och ()behandlar stat--kyrka-frågan. Enligt motionärerna bör densvenska folkkyrkan bevaras i huvudsak inom de ramar för densamverkan som finns mellan kyrka och samhälle.I motion Jo214 yrkande 3 av () framhålls attom och när kyrka och stat skiljs bör åtgärder övervägas för attstaten skall kunna driva in avgifter för samtliga större inomlandet förekommande religiösa samfund.Utskottets bedömningStat--kyrka-frågan har vid ett flertal tidigare tillfällenbehandlats av utskottet. Senast behandlades denna fråga inovember 1991 (1991/92:KU8). Utskottet hänvisade då till denexpertutredning genom hovrättspresidenten sompågår i syfte att närmare klargöra ekonomiskaoch rättsliga förhållanden ().Utredningen har lagt fram betänkandet (SOU1992:9) Ekonomi och rätt i kyrkan. Tre modeller för förändringari förhållandet mellan stat och kyrka redovisas. I modell 1 gesSvenska kyrkan en så självständig ställning som möjligt inomramen för ett bevarat konstitutionellt samband med staten.Modell 2 ger mycket stor frihet för , meninnehåller ändå en viss lagstiftning. Modell 3 innebär att alllagstiftning avvecklas.ERK-utredningens betänkande kommer enligt vad som framgår avbudgetpropositionen 1992 (bil. 14 s. 14) att bli föremål för ettbrett samrådsförfarande. För det fortsatta arbetet med angelägnafrågor som rör regleringen av förhållanden börenligt budgetpropositionen en särskild beredning tillkallas medparlamentariskt inslag och med företrädare för kyrkan.Stat--kyrka-frågan har varit föremål för diskussion underlång tid. Sedan förutsättningarna för förändrade relationer nuredovisats av föreligger en god grund för detfortsatta arbetet med frågan. Utskottet förutsätter attERK-utredningens betänkande kommer att bli föremål för ett brettremissförfarande. Enligt utskottet är det angeläget att fråganom förhållandet mellan kyrka och stat får en grundlig behandlinggenom en parlamentarisk beredning och att arbetet bedrivs isamverkan med företrädare för kyrkan. Vad utskottet anfört börges regeringen till känna. Resultatet av beredningensöverväganden bör avvaktas innan några ställningstaganden görs istat--kyrka-frågan från sida.