bet · GG01JoU19 · 1992-05-12 00:00:00 — och (mom.59)Under förutsättning av bifall till reservation14Margareta , , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.56börjar med "Utskottet har" och slutar med "regeringens förslag"bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning om angelägenheten avåtgärder för energieffektivisering och ökat utnyttjande avförnybara energislag i och de baltiska staterna.Samtidigt anser emellertid utskottet att dessa åtgärder börsamordnas med övriga åtgärder inom ramen för ett samlat anslagför en miljöanpassad energiförsörjning i enlighet med motionJo86.dels att den del av utskottets yttrande som på s.57börjar med "Som anförts" och slutar med "yrkande19" bort haföljande lydelse:I enlighet med utskottets ställningstagande ovan (res.14)ansluter sig utskottet även till yrkande19 i motion Jo86.Detta innebär att de medel som regeringen föreslår anvisadeunder förevarande anslag bör överföras till det i motionensyrkande12 förordade anslaget för miljöanpassadenergiförsörjning i Baltikum.dels att utskottets hemställan under59 bort ha följandelydelse:59. beträffande anslag till åtgärder förenergieffektiviseringar i bl.a. och Baltikumatt med bifall till motion 1992/93:Jo86 yrkande19avslår regeringens förslag såvitt avser bidrag till åtgärder förenergieffektiviseringar i bl.a. och ,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag(v) anför:En nationell strategi för klimatpolitiken efter år2000När det gäller åtgärder för påverkan på klimatet är det främstutsläppen av koldioxid som måste minska. I stället föreslårregeringen nu en rad åtgärder och tillåter förhållanden sominnebär höjning av utsläppsnivån. anser attSveriges koldioxidutsläpp skall ha minskat från år 2000till . Regeringen bör återkomma till medförslag om en konkret aktionsplan för hur detta mål skalluppfyllas. bör således bifalla motionerna Jo87yrkande1 och Jo677 yrkandena2 och3 (Hemställan mom.5).Koldioxidbeskattningenm.m.Statens naturvårdsverk förordar i sitt åtgärdsprogram förenergisektorn bl.a. skatt på elproduktion med perkgkoldioxid och höjning av skatten till per kgkoldioxidför den icke energiintensiva produktionen. Vänsterpartietmotsatte sig beslut om den nu gällande konstruktionenav energi- och koldioxidskatterna och förordade högre nivåer ochett mer enhetligt system. Vi kan dock accepteraNaturvårdsverkets förslag som en etapp på väg mot ett enhetligtsystem på 50-öresnivå.Vid råjärnsframställning och pelletstillverkning ijärngruvorna används rent kol som reduktionsmedel. En delav de överskottsgaser som uppstår i dessa processer utnyttjasför kraftvärmeproduktion. Det totala utsläppet av koldioxid fråndenna verksamhet torde uppgå till ca10 % av de totalakoldioxidutsläppen i . Som framhålls i propositionen harkoldioxidutsläppen inom industrin minskat kraftigt de senaste20åren, vilket främst är ett resultat av minskadoljeanvändning. Eftersom kravet är att minska koldioxidutsläppenytterligare, måste emellertid också industrins utsläpp bliföremål för granskning och åtgärder. Som miljöministernframhåller är det från klimatsynpunkt inte något framsteg attersätta olja med kol i industriella tillämpningar. Om mandäremot ersätter kol med olja eller naturgas kan man uppnåkraftiga minskningar av koldioxidutsläppen.I början av 1980-talet diskuterades möjligheten att användagas från de norska fälten vid malmfältsgruvorna och vidråjärnsproduktionen i . På många håll i världen användsockså denna teknik. Om de högsvavliga restoljorna vid våraraffinaderier togs om hand inom landet, förgasades och renadesfrån svavel m.m. skulle även lämplig gas för råjärnsproduktionoch pelletstillverkning kunna erhållas. Dessa oljor säljs nuutomlands där de bidrar till försurning av lufthavet och de suraregn som också faller över . Denna handel bör givetvisupphöra . Det framgår inte av propositionen om den ovanbeskrivna användningen av kol för framställning av pellets ochråjärn kommer att belastas med koldioxidskatt; metallurgiskproduktion skall tydligen även framgent vara skattebefriad.Detta är inte rimligt. En skatt som stimulerar industrin attsöka efter bättre metoder och etablera samarbetsprojekt medoljeindustrin för att ta till vara restoljor bör införas ochinfogas i ett sammanhållet system. Ett första steg om enkoldioxidskatt om per kilo vid användning av metallurgisktkol bör införas omedelbart.Sammanfattningsvis innebär det ovan anförda att börbifalla motion Jo87 yrkandena3 och4 (Hemställan mom.9).Kärntekniskt samarbetem.m.De miljöföroreningar som sprids från Murmanskregionen drabbargivetvis i första hand landets egen befolkning, men med allsannolikhet påverkas även de nordiska länderna avsevärt. Oronför utsläpp av radioaktivitet från dumpat avfall är stor iområdet. anser att samarbetet i miljöfrågor närdet gäller detta område måste ges hög prioritet. Kartläggningenav miljöstörningarna måste fördjupas, och kraftfulla insatserför reduktion av utsläppen måste komma till stånd med ekonomisktstöd från andra länder och från internationella organ. En del avde 56miljoner kronor som har reserverats för regeringensdisposition under anslaget G1 för samarbete med Central- ochÖsteuropa måste tillföras miljösamarbetet i Barentsregionen.Riksdagen bör således bifalla motion U603 yrkande2 (Hemställanmom.23).UtsläppsramarEnligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr12, med anledning av motion Jo86 yrkande9 habeslutat om tillkännagivande om förslag om utformande av ettbilateralt eller multilateralt system med utsläppsramar(Hemställan mom.29).Östersjösamarbetets utformningm.m.Enligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr13, med anledning av motion Jo630 yrkande9 habeslutat om tillkännagivande om förslag om utformningen avsamarbetet för miljö (Hemställan mom.31).Ett nytt anslag till åtgärder för miljöanpassadenergiförsörjning i Baltikumm.m.Enligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr14, med anledning av motion Jo86 yrkande12 habeslutat föreslå inrättande av ett nytt övergripande anslag föråtgärder för miljöanpassad energiförsörjning i Baltikum.Utskottet borde vidare ha hemställt att för budgetåret1993/94 anvisar 221miljoner kronor under fjortonde huvudtitelnatt finansieras i enlighet med motionsyrkandet (Hemställanmom.32).Anslag till miljöinsatser i ÖstersjöregionenEnligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr15, tillstyrkt motion Jo86 yrkande13 attriksdagen för /94 till miljöinsatser iÖstersjöregionen anvisar 105,5miljoner kronor (Hemställanmom.34).Anslag till utredningarm.m.Enligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr16, har tillstyrkt motion Jo86 yrkande14 attriksdagen avslår regeringens förslag såvitt avser anslag tillUtredningarm.m. (Hemställan mom.35).Sveriges deltagande i det internationella arbetet påtrafikområdetEnligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr17, med anledning av motion Jo86 yrkande8 habeslutat om tillkännagivande om ett aktivt svenskt deltagande idet internationella arbetet med att införa ekonomiska styrmedeli trafiken (Hemställan mom.37).Avvecklingsplan för blyad bensinm.m.Enligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr20, med anledning av motionerna Jo630 yrkande 26och T219 yrkande5 ha beslutat om tillkännagivande om enavvecklingsplan för blyad bensin (Hemställan mom.42).Miljöklassystem för bensinm.m.Regering och riksdag bör i princip inte styraindustribranscher. Bilindustrin har emellertid avgörandebetydelse för många orter och för hela landets ekonomi, varförsamhället vid behov måste vidta åtgärder på detta område.Vänsterpartiet föreslår att den agerar påsamma sätt som de franska och tyska regeringarna. Dessaregeringar har ställt krav på bilindustrin i resp. land. T.ex.skall bilarna till år2005 ha en drivmedelsförbrukning på0,5liter per mil, och de skall inom femår vara till100%återvinningsbara. anser att miljökrav börställas även på den i vårt land kvarvarande bilindustrin.Riksdagen bör således bifalla motion Jo641 (Hemställanmom.43).Miljöanpassade drivmedelForskning och utveckling av nya tekniker och nya drivmedelmåste stimuleras. De stöd som regeringen föreslår till sådanFoU, bl.a. av hybridfordon, är alltför blygsamma. Vänsterpartiethar föreslagit att medel från miljöavgifter skall fonderas föratt användas för utveckling av miljöanpassad produktion ochprodukter. FoU-stöd bör också, för att bli riktigt effektivt,samordnas med förslag om förbud mot fossila drivmedel. SL:sprojekt för satsning på etanoldrivna bussar, liksom andraliknande projekt, bör tillföras erforderliga medel för att kunnabedrivas som pilotprojekt. Omställningen till biobränslen kanenligt vår mening med gott resultat förenas med omställningen ijordbruks-, skogs- och energisektorerna. Kraven pådieselbränslen måste kontinuerligt skärpas. börsåledes bifalla motionerna Jo87 yrkande2 och T208 yrkande18(Hemställan mom.44).Tunga fordon och arbetsmaskinerVänsterpartiet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om hur utsläppen från tunga fordon ocharbetsmaskiner/fordon skall minska. bör såledesbifalla motion T208 yrkande19 (Hemställan mom.45).Anslag till Östersjösamarbetet om trafik och miljöEnligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr24, har tillstyrkt motion Jo86 yrkande15 attriksdagen avslår regeringens förslag såvitt avser anslag tillÖstersjösamarbetet om trafik och miljö (Hemställan mom.51).Bidrag till forskning om el- och hybridfordonEnligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr25, ha tillstyrkt motion Jo86 yrkande16 attriksdagen avslår regeringens förslag såvitt avser bidrag tillforskning om el- och hybridfordon (Hemställan mom.52).Höjda miljökrav för små biobränslebaserade anläggningarEnligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr27, med anledning av motionerna Jo86 yrkande3och Jo630 yrkande28, ha beslutat om tillkännagivande om attuppdraget att utreda förutsättningarna för en minskning avemissionerna av kolväten vid eldning av biobränslen i bl.a.villapannor utvidgas till att omfatta även andra föroreningarsåsom tjära och kvävedioxider (Hemställan mom.56).Anslag till åtgärder för energieffektiviseringarm.m. i bl.a.ÖsteuropaEnligt min mening borde utskottet, liksom reservanterna ireservation nr28, ha tillstyrkt motion Jo86 yrkande19 attriksdagen avslår regeringens förslag såvitt avser anslag tillåtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. (Hemställan mom.59).Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom.5, 9, 23, 43, 44 och45 borde ha hemställt:5. beträffande en nationell strategi för klimatpolitikenefter år2000att med anledning av motionerna 1992/93:Jo87yrkande1 och 1992/93:Jo677 yrkandena 2 och3 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts samt lämnar utanvidare åtgärd motion 1992/93:Jo91 yrkande3,9. beträffande koldioxidbeskattningenatt med anledning av motion 1992/93:Jo87yrkandena3 och4 och med avslag på motionerna1992/93:Jo88 yrkandena3, 7 och20 och 1992/93:Jo90 yrkande2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts samtlämnar utan vidare åtgärd motion 1992/93:Jo86 yrkande6,23. beträffande kärntekniskt samarbetem.m.att med anledning av motion 1992/93:U603 yrkande2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts samtlämnar utan vidare åtgärd motionerna 1992/93:U237 och1992/93:U243,43. beträffande miljöklassystem för bensinm.m.att med anledning av motion 1992/93:Jo641 och medavslag på motion 1992/93:Jo630 yrkande25 i återstående del somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,44. beträffande miljöanpassade drivmedelatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo87yrkande2 och 1992/93:T208 yrkande18 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts samt lämnar utan vidareåtgärd motion 1992/93:Jo632,45. beträffande tunga fordon och arbetsmaskineratt med anledning av motion 1992/93:T208 yrkande9som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,Särskilt yttrandeStabilisering av koldioxidutsläppen(mom.4)CarlOlov () anför:Forskningsrapporter slår larm om växthusgasernas skadligaeffekt på miljön. Det kan konstateras att de alltför storautsläppen av i och för sig nyttig koldioxid kommer att ge upphovtill en global uppvärmning av jordens atmosfär, som får mycketallvarliga och delvis svåröverskådliga följder.Om inte något påtagligt görs för att hejda koldioxidutsläppen,kommer en någorlunda gynnsam utveckling av världsekonomin attleda till en kraftig acceleration av de årliga utsläppen avväxthusgaser. cirkulerar ca1,av jordens kolförråd iatmosfären. Utan motåtgärder kommer nivån att inom mindre än40år vara fördubblad i jämförelse med den förindustriellanivån. Eftersom uppvärmningen av världshaven medför entidsförskjutning , kommer klimateffekten avdenna fördubbling att få fullt genomslag i mitten av nästasekel. Ett försök att fastställa en så vetenskapligt säkerställdståndpunkt som möjligt i denna fråga har genomförts av enexpertpanel i FN:s regi (IPCC1990). Under ledning av professorBert vid har i detta arbeteengagerats närmare 500 forskare. Panelen uppskattar somcentralvärde att en fördubbling av koldioxidhalten innebär entemperaturökning på . Osäkerhetsintervallet anges till1,5--4,. På skulle detta innebära attjordens medeltemperatur höjs med . En höjning avtemperaturen med endast två grader innebär att jordens atmosfärfår en medeltemperatur som människan harupplevt. En grads temperaturhöjning inträffade senast föråttatusen år sedan. För att finna en temperatur fem grader överden nuvarande får man söka sig flera tiotals miljoner årtillbaka i tiden. Det finns egentligen inte någonreningsteknik som eliminerar koldioxidutsläppen. Därför måsteden viktigaste insatsen för att minska jordens uppvärmning varaatt minska förbränningen av fossila bränslen och därmednettoutsläppen av koldioxid.I propositionen hävdas att skulle ha låga specifikautsläpp av koldioxid per capita och per BNP-enhet. Detta är intehelt korrekt. Vid jämförelser med andra länder måste hänsyn tastill att har rikligare tillgång till vattenkraft änflertalet övriga industriländer. En sådan jämförelse måste äveninkludera vårt lands rika tillgångar på skog som en viktigbiobränsleresurs. Dessutom har i stor utsträckningsatsat på kärnkraft. Sammantaget innebär dessa resurser attSverige i relation till andra länder borde ha betydligt lägrekoldioxidutsläpp per capita än något annat industriland. Jagutgår från att regeringen prövar alla möjligheter att höjaambitionsnivån i detta avseende.Utrikesutskottets yttrande1992/93:UU6y Yttrande över regeringens proposition 1992/93:179 om åtgärdermot klimatpåverkan m.m.Till jordbruksutskottetJordbruksutskottet har genom beslut berettutrikesutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkan m.m. jämteföljdmotioner i de delar utrikesutskottets beredningsområdeberörs.Under förutsättning av jordbruksutskottets medgivandeöverlämnar utrikesutskottet tillsammans med föreliggandeyttrande jämväl motionerna 1992/93:U237, U243, U603 yrkande 2,U645 yrkande 3 och U656 yrkandena 8, 12 och 13.Utskottet yttrar sig i det följande överdels propositionen såvitt avser bilaga 1 från Miljö- ochnaturresursdepartementet samt bilaga 4 från Näringsdepartementetavsnittet 2. Svenska insatser i bl.a. och förenergieffektivisering och förnybara energislagdels motioner som väckts med anledning av proposition1992/93:179,1992/93:Jo86 av m.fl. (s) yrkandena 10 och111992/93:Jo91 av m.fl. (kds) yrkande 11992/93:Jo92 av () yrkande 2dels motioner som väckts med anledning av proposition1992/93:100 bilaga 4,1992/93:U237 av ()1992/93:U243 av ()1992/93:U603 av () yrkande 21992/93:U645 av () yrkande 31992/93:U656 av m.fl. (nyd) yrkandena 8, 12och13.PropositionenI propositionen föreslås att godkänner denramkonvention om klimatförändringar som undertecknades underFörenta nationernas kongress om miljö och utveckling i deJaneiro . I propositionen redovisas också förslag tillfortsatta åtgärder inom klimatområdet. Förslagen läggs fram frånfyra departement, nämligen Miljö- och naturresursdepartementetsamt Kommunikations-, Jordbruks- och Näringsdepartementen.I klimatkonventionen förpliktar sig parterna att uppnå vissagenerellt formulerade mål, nämligen att minska utsläppen avväxthusgaser, att öka upptagen av sådana gaser i sänkor och attunderlätta ekosystemens successiva anpassning tillklimatförändring. Konventionen är uppbyggd på ettprocessorienterat sätt med bestämmelser om kontinuerliguppföljning i form av rapportering från parterna och granskningav nationella program och planer. Detta gör det också möjligtför parterna att gå vidare inom konventionens ram genom attytterligare förstärka och kvantifiera sina åtaganden i ljuset avnya mätdata och vetenskapliga forskningsrön omklimatutvecklingen och sambanden mellan klimatförändring ochväxthusgaser.Konventionens parter är uppdelade i två länderkategorier,utvecklade industriländer och utvecklingsländer. Staterna i dettidigare räknas till industriländerna, men det noterasatt de befinner sig i ett övergångsskede.De förslag som läggs fram från Miljö- ochnaturresursdepartementet (bil. 1 till propositionen) innebär ihuvudsak följande.Ändringarna i Montrealprotokollet om ämnen som bryter nedozonskiktet överlämnas till för godkännande. /94 föreslås dels att anvisasför klimatrelaterad information och utbildning m.m., dels att 5miljoner kronor anvisas för det bilaterala samarbetet omkunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd i Central- ochÖsteuropa, dels att anvisas för att utarbetaen vision för , dels att 12 miljoner kronoranvisas för fortsatt strålskyddssamarbete med de baltiskastaterna och , dels att anvisasför i första hand multilaterala miljö- och kärnsäkerhetsprogrami Östersjöområdet.Miljöministern framhåller att bör användamöjligheterna att samverka med andra länder på det sätt somklimatkonventionen öppnat möjlighet för. För svensk del är,säger han, en sådan samverkan också angelägen med tanke på attåtgärder i energisystemen i framför allt är nödvändigaför att minska nedfallet av försurande luftföroreningar fråndessa länder.I propositionen aviseras att en särskild utredare inom kortkommer att tillkallas för att närmare belysa möjligheterna tillgemensamt genomförande och redovisa förslag om formerna för ettframtida samarbete med andra länder i klimatpolitiken.I fråga om det nordiska samarbetet har inom ett stort antal projekt beröringspunkter tillklimatområdet. Miljöministern anser att det är angeläget attsamordna nordiska insatser t.ex. när det gäller att bedömaframtida klimatförändringars effekter på klimatet i våra länder.Det hittillsvarande nordiska elsamarbetet inom Nordel har haftstor betydelse för vår gemensamma elförsörjning.Miljömininistern anser att det är angeläget att studera hur vii det framtida nordiska elsamarbetet kan ta till vara fördelarmed bl.a. ett optimalt utnyttjande av de sammantagna nordiskaelproduktionsresurserna, främst vattenkraften. En sådan gemensamnordisk studie har redan föreslagits inom Nordiska rådet.De svenska insatserna inom kärnsäkerhets- ochstrålskyddssamarbetet med de baltiska staterna ochRyssland koncentreras främst på förbättrad säkerhet vidkärnkraftverken i vårt närområde samt på stöd till de nationellatillsyns- och kontrollorganen i de baltiska staterna samtRyssland, och . De bilateralakärnsäkerhetsprogrammen koordineras genom samarbete inom G-24där medverkar. Denna koordinering avser i huvudsakprojekt med anknytning till säkerhetshöjande insatser ikärnkraftverk och behandlar således inte strålskyddssamarbete iett miljö- och hälsoperspektiv som inte är direkt kopplat tillsäkerhetsförhållandena i de östeuropeiska kärnkraftverken och dedärmed sammanhängande riskbedömningarna av en kärnkraftsolycka.De svenska projekten inom kärnsäkerhets- ochstrålskyddssamarbetet administreras och samordnas av Statenskärnkraftinspektion (SKI) och ().Förutom medverkan i direkt kärnsäkerhetsrelaterade projekt harSSI även inlett samarbete med de baltiska staterna och Rysslandkring bl.a. omhändertagande och deponering av förbrukadestrålkällor och radioaktivt avfall från industrier och sjukhus.Inom ramen för arbete med bl.a. kärnsäkerhets-och strålskyddsfrågor har behovet av samarbete kringSillamäedammen och omhändertagande och slutförvaring av vissastrålkällor understrukits.I bilaga (bil. 4 till propositionen)framhålls beträffande energipolitiken och klimatkonventionen attde verkningar som utsläpp av klimatpåverkande gaser befaras geupphov till är oberoende av var utsläppen äger rum. Kostnadernaför att begränsa utsläppen är dock mycket varierande och i höggrad beroende av var begränsningarna genomförs.De klimatpolitiska åtgärderna på energiområdet måste utgå frånhögt ställda krav på kostnadseffektivitet. Rangordningen mellanåtgärderna bör därför bestämmas av deras effekt för att minskaklimatpåverkan i förhållande till kostnaden.Koldioxidutsläppen i det svenska energisystemet har halveratsunder som en följd av långtgåendeenergieffektivisering och en övergång från fossila bränslen tillandra energikällor.Kostnaderna för ytterligare utsläppsbegränsningar i ärhöga jämfört med kostnaderna i bl.a. de östeuropeiska länderna,vilka kännetecknas av avsevärt lägre energieffektivitet ochstörre andel fossila bränslen i energibalansen. De svenskaklimatpolitiska insatserna inom energiområdet skall därförkoncentreras till två områden: i forskning, utvecklingoch demonstration av energieffektiv teknik och teknik för attutnyttja förnybara energikällor, samt i , ochövriga energieffektivisering och övergång tillförnybara energikällor.Enligt en i propositionen redovisad rapport från Förentanationernas ekonomiska kommissions för (ECE) kommitté förenergifrågor om energiförsörjningsläget och möjligheter tillenergihushållning inom Väst- och minskadeenergiåtgången per BNP-enhet med imarknadsekonomierna i väst --1988, medan denökade med i och dåvarandeSovjetunionen. Den specifika energiförbrukningen i äri dag dubbelt så hög som i och i tregånger högre. Detta beror bl.a. på att den tunga industrinsvarar för en mycket stor del av industriproduktionen i dessaländer. Dessutom är energisystemen ineffektiva och dåligtunderhållna och drivna.I propositionen föreslås att ett program utformas med syfteatt bidra till främst energieffektiviseringsåtgärder och ökatutnyttjande av förnybara energislag i och Östeuropa.Även insatser i utvecklingsländerna skall kunna finansieras inomramen för programmet. Insatserna skall pågå under en längre tid.För /94 anvisas under ett nyttanslag benämnt Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a.Östeuropa och . Ansvar för hantering av stödet föreslåsi propositionen ges NUTEK.I bilaga (bil. 2 tillpropositionen) föreslås att skall avsättasför svenska stödinsatser i som förbereds inomramen för det pågående samarbetet om trafik och miljö iÖstersjöregionen.Miljö- och kärnsäkerhetsåtgärder i , ochÖsteuropa m.m.MotionernaI motion U237 (fp) erinras om den risk för hela Nordkalottensom kärnkraftverket på utgör genom dumpningar bl.a.av kärnavfall.Sverige bör tillsammans med övriga nordiska länder, framförallt och , initiera ett utökat samarbete inomkärnsäkerhetsområdet för att på lång sikt bistå med attskapa en hållbar och miljövänlig energiproduktion. Vidare bör,anser motionären, möjligheterna till framtida energiöverföringfrån de nordiska länderna till och utredas.I motion U243 (s) föreslås en rad åtgärder för att ökakärnsäkerheten och skydda miljön på och kringÖstersjön. Motionären redovisar de uttalanden och program somtagits bl.a. vid i , vid session och det pågående arbetet inomIAEA med att utarbeta en global konvention om atomsäkerhet cohavfallshantering.