bet · GF01UU15 · 1992-03-24 00:00:00 — Vilkametoder som står till buds för att vinna förståelse för detta-- framför allt i och -- har inte penetrerats. Ettsätt är givetvis att anpassar storleken på anslagen tillolika multilaterala organ utifrån hur väl vi anser att de uppfyllerde biståndspolitiska målen. Vi bör således inte bevilja medel för nyakapitalpåfyllnader i de nämnda organen. Ett annat sätt är att desvenska representanterna markerar sin syn på dessa organs verksamhetmed större eftertryck.Jag anser därför att med bifall till yrkande 2 i motion1991/92:U223 som sin mening bör ge regeringen till känna vad ovananförts om att de biståndspolitiska målen skall styra allt svensktbistånd oavsett genom vilket organ det kanaliseras.Avskriv skulderDe skuldsatta kan inte genomföra nödvändiga ekonomiskareformer så länge de måste satsa merparten av sina exportinkomster påskuldtjänsten. Den medicin som IMF ordinerar har i praktiken visatsig motverka ekonomisk utveckling och stabilitet. Slopadeimportrestriktioner har lett till utslagning av det inhemskajordbruket, när marknaden öppnats för subventionerade USA- ochEG-livsmedel. Drastiskt sänkta statsutgifter har lett till att vägaroch annan infrastruktur förfallit, vilket nu hindrar utländskainvesteringar. Osv.Därför måste det till andra slags reformer. Det har genomförts iVietnam med bra resultat. och måste reformeras. Sålänge de inte ändrar sin skuldpolitik, skall inte deltaga ideras s.k. strukturanpassningsprogram. Det s.k. Brady-initiativet harinte heller lett till någon lättnad i skuldbördor. Detvisas av att de totalt ligger ungefär på samma nivå som för ett årsedan. Är det inte uppenbart att skulderna måste avskrivas?Jag anser därför att med bifall till yrkande 4 i motion1991/92:U209 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts om att inte bör deltaga i strukturanpassningsprogrampå IMF:s villkor i samt attriksdagen med bifall till yrkande 5 i motion 1991/92:U209 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts om att Sverigeskall verka för avskrivning av skulder.U-landspolitisk utredning1980-talets kris för visar att det inte räcker medbistånd för att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Andra faktorerspelar större roll: handelsvillkoren, råvarupriserna, räntan,i-landsprotektionismen. Om fick fullt tillträde tilli-landsmarknaderna, skulle de tjäna iökade exportinkomster, nästan dubbelt mot vad biståndet är.Sveriges handel med är obetydlig, och den har minskat.Hur ska vi kunna vända den trenden? Vilka instrument finns för attförbättra handelsvillkor? Vilken roll spelar detransnationella företagen? Allt det är frågor som vi måste besvara,om vi ska kunna bistå på ett effektivt sätt. Därför behövsdet en ny och mer genomtänkt svensk u-landspolitik, där biståndet ärett inslag men andra faktorer också beaktas. Det är av denanledningen som vi begärt en u-landspolitisk utredning med bredparlamentarisk sammansättning.Jag anser därför att med bifall till yrkande 1 i motion1991/92:U209 hos regeringen bör begära en brett förankradparlamentarisk utredning om en övergripande u-landspolitik i enlighetmed vad som anförts ovan.EG:s biståndDe afrikanska exportvarornas köpkraft halverades under 1980-talet.Är det märkligt då att är i kris? EG måste ta på sig sin andeli denna kris. Det är ju dessa länder, som utgör merparten avACP-länderna, som är knutna till EG genom . EG:su-landspolitik kritiserades i den rapport om den ekonomiska krisen iAfrika, som FN:s generalsekreterare presenterade . sades: "Det måste emellertid påpekas att de afrikanska(huvudsakligen länder söder om ), karibiska ochstillahavsländerna nu har en mindre andel av EG-marknaden än när detförsta undertecknades." kom med hårdkritik av EG:s protektionism, som sades ha slagit hårt motu-länderna. EG:s biståndspolitik är byråkratisk. Utbetalningarnasläpar långt efter. Bindningen till uppköp i är hård, uppåt95%. Livsmedelsbiståndet konkurrerar ut afrikanska bönder. Avjordbruksbiståndet går det mesta till exportgrödor och storskaligtjordbruk. Fler exempel skulle kunna anföras på hur EG:s handels-,jordbruks- och biståndspolitik strider mot våra biståndspolitiskamål. Om skulle bli medlem i EG, så skulle vi sannolikttvingas återinföra multifiberavtalet, vilket inte vore särskiltu-landsvänligt.Jag anser därför att med bifall till yrkande 5 i motion1991/92:U223 som sin mening bör ge regeringen till känna vad som ovananförts om att inte skall samverka med EG på biståndsområdet.Världsbanken och IMFVärldsbanken och IMF är inga biståndsorgan. Det framgår med allönskvärd tydlighet av deras konstruktion, som är helt bankmässig.Högre kapitalinsats, högre rösträtt. Det betyder att de rikastormakterna -- främst -- dominerar. Detta beror på att dessaBretton Woods-institutioner skapades för helt andra ändamål. Därförbör de antingen reformeras eller sluta med sin verksamhet iu-länderna.Insynen i dessa organ är klart otillräcklig. Inte ens Board ofGovernors får ta del av alla interna rapporter. Att hänvisa till attinnehållet måste hemlighållas, därför att det finns information, somregeringar inte vill få offentliggjord, framstår som löjeväckande förenvar som tagit del av några sådana rapporter. De är inte mer hemligaän att de vanligaste ekonomiska tidskrifterna citerar uppgifter urdem. De som däremot inte får läsa rapporterna är ledamöterna i deparlament som beviljar pengar till och anser därför att med bifall till yrkande 3 i motion1991/92:U209 bör begära att regeringen enligt vad som ovan anförtstar initiativ i och för att åstadkomma reformerinnebärande mer demokratiska röstregler och större insyn.Världsbankens lån till diktaturerAtt inte politiserar sitt arbete är inte medverkligheten överensstämmande. Länder som försöker isoleramedelst handelsembargo, får inga lån i banken. fick det inte sålänge var president. fick det inte så längesandinisterna satt vid makten. och får det inte . Ifallet har styrning varit nästan absurd. Trots att IMFprisat landets ekonomiska reformer, får det inga lån.Däremot får regimerna i och lån trots sina flagrantabrott mot de mest grundläggande mänskliga rättigheterna. I fallär styrning uppenbar -- det gick efter attKina lagt ner sin röst när röstade om resolution678, som sedan legitimerade krig i . "förlät"massaker på den 4 juni 1989.Jag anser därför att med bifall till yrkande 4 i motion1991/92:U617 som sin mening bör ge regeringen till känna vad som ovananförts om att skall verka för att inte beviljas lånfrån Världsbanken.Bistånd och mänskliga rättigheterVänsterpartiet har föreslagit en höjning av biståndet med 10%.Det skulle ge utrymme för en kraftig höjning av demokratibiståndet,något som är starkt motiverat med hänsyn till demokratikampensuppsving i Tredje världen. Vi ser några särskilt angelägna uppgifter.Vi vill göra en miljardsatsning på stipendier till studenter somberövats sina studiemöjligheter i och det f.d. . De-- och deras länder -- har drabbats oförskyllt, när deras forna"välgörare" kollapsade. De har dessutom utsatts för rasistiskaöverfall, några har som bekant misshandlats till döds. Att gestudenter i de här länderna möjlighet att studera utomlands -- gärnai andra som t.ex. -- ser vi som ett stöd för endemokratisk utveckling.Årets firande av 500-årsminnet av "upptäckt" av Amerikahar ställt den europeiska kolonialismens skuld i fokus.Urbefolkningen -- indianerna -- har utsatts för världshistoriensstörsta folkmord. De kräver nu att få sin rätt . Sammakrav ställer afrikaner, vilkas samhällen slogs sönder avslavhandlarna.Behovet av välorganiserade fackföreningar växer i och med att såmånga utländska företag etablerar samriskföretag i u-länder.Samtidigt är de migrerande arbetarnas rättsliga läge uselt. Enbart iländerna kring finns det 5 miljoner gästarbetare, ochde arbetar i länder där fackföreningar är förbjudna. På plantager iLatinamerika är förhållandena sådana att det liknar slavarbete. Mångafackliga och bondefackliga ledare mördas -- en i Brasilien.Bistånd till fackföreningar är därför en viktig insats för demänskliga rättigheterna.Jag anser därför att med bifall till yrkande 10 i motion1991/92:U223 under anslaget C2 till Demokrati, mänskligarättigheter och humanitärt bistånd skall anvisa 1 386 milj.kr. utövervad regeringen föreslagit eller således 2 086 milj.kr. förstipendier, bistånd till indianer och stöd tillfackföreningar enligt vad ovan anförts.Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnaderMånga befinner sig i svår ekonomisk kris, och de behöverbistånd för att genomföra ekonomiska reformer. Sådana reformer måsteinriktas på utveckling. Därför är IMF en högst olämplig doktor. Detmåste utvecklas andra metoder, t.ex. jordreformer som ger familjernaoch landet möjlighet att livnära sig. De måste förenas med en bramiljöpolitik och bygga på folklig medverkan. Sådana reformer skaSverige stödja med bistånd -- inte IMF:s hästkurer.Jag anser därför att med bifall till yrkande 6 i motion1991/92:U223 som sin mening skall ge regeringen till känna vad ovananförts om inriktningen på anslaget till Stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten4, 10, 22, 25, 38, 39, 58 och 81 och 94 borde ha hemställt:4. beträffande de biståndspolitiska målenatt med bifall till yrkande 2 i motion 1991/92:U223 ochmed besvarande av yrkandena 1 och 2 i motion 1991/92:U202 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts i denna del,10. beträffande skuldsituationatt med bifall till yrkandena 4 och 5 i motion1991/92:U209, yrkande 1 i motion 1991/92:U236 och yrkande 4 i motion1991/92:Sf619 samt med besvarande av yrkande 4 i motion 1991/92:U202och yrkande 2 i motion 1991/92:U236 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts i denna del,22. beträffande utredningaratt med bifall till yrkande 1 i motion 1991/92:U209 ochmed besvarande av motion 1991/92:U2, yrkande 1 i motion 1991/91:U226och yrkande 2 i motion 1991/92:U229 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts i denna del,25. beträffande biståndet och EGatt med bifall till yrkande 5 i motion 1991/92:U223 ochmed besvarande av yrkande 2 i motion 1991/92:U226, yrkande 18 imotion 1991/92:U504 samt med avslag på yrkandena 2, 3 och 4 i motion1991/92:U544 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts i denna del,38. beträffande röstregler och öppenhet inom Världsbankenatt med bifall till yrkande 3 i motion 1991/92:U209 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts i dennadel,39. beträffande världsbankslån till Iranatt med bifall till yrkande 4 i motion 1991/92:U617 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts i dennadel,58. beträffande medelsram för anslagsposten Demokrati, mänskligarättigheter och humanitärt biståndatt med bifall till yrkande 10 i motion 1991/92:U223 ochmed avslag på budgetpropositionens medelsförslag som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts i denna del,81. beträffande IMF och skuldlättnadsåtgärderatt med bifall till yrkande 6 i motion 1991/92:U223 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts i dennadel,94. beträffande total medelsram för biståndetatt med bifall till yrkande 1 i motion 1991/92:U223 ochmed avslag på vad som förordas i budgetpropositionen under rubrikenBiståndsanslagen m.m. och på yrkande 8 i motion 1991/92:U202fastställer en biståndsram om 15906 milj.kr.Vissa förkortningar00>AfDB 19>African Development Bank 59>Afrikanskautvecklingsbanken00>AfDF 19>African Development Fund 59>Afrikanskautvecklingsfonden00>ANC 19>African National Congress 59>Afrikanskanationalkongressen00>AsDB 19>Asian Development Bank 59>Asiatiskautvecklingsbanken00>AsDF 19>Asian Development Fund 59>Asiatiskautvecklingsfonden00>BITS 19>Swedish Agency for 59>Beredningen förinternationellt19>International Technical and 59>tekniskt-ekonomisktsamarbete 19>Economic Co-operation00>DAC 19>Development Assistance 59>OECD:s kommitté förbistånds-19>Committee 59>frågor00>EADB 19>East African Development 59>Östafrikanskautvecklings-19>Bank 59>banken00>ECOSOC 19>Economic and 59>FN:s ekonomiska ochsociala 19>of the United Nations 59>råd00>FAC 19>Food Aid Convention59>Livsmedelshjälpskonventionen00>FSO 19>Fund for Special Operations00>GATT 19>General on 59>Allmänna tull- och handels-19>Tariffs and Trade 59>avtalet00>HABITAT 19>United Nations Centre for 59> FN:s boende- ochbebyggelse-19>Human Settlements 59>center00>IBRD 19>International Bank for 59>Världsbanken19>Reconstruction and Development00>ICRC 19>International Committee of 59>Internationellarödakors-19>the Red Cross 59>kommittén00>IDA 19>International Development 59>Internationellautvecklings-19>Association 59>fonden00>IDB 19>Interamerican Development 59>Interamerikanskautvecklings-19>Bank 59>banken00>IEFR 19>International Emergency 59>Internationellakata-19>Food Reserve 59>stroflagret förlivsmedel00>IFAD 19>International Fund for 59>Internationellajordbruks-19>Agricultural Development 59>utvecklingsfonden00>IFC 19>International Finance 59>Internationellafinansierings-19>Corporation 59>bolaget00>IMF 19>International Monetary Fund 59>Internationellavalutafonden00>INSTRAW 19>United Nations International 59>Internationellaforsknings- och19>Research and Training59>utbildningsinstitutet för19>Institute for the 59> kvinnorsutveckling19>Advancement of Women00>IPDC 19>International Programme for 59>Internationellaprogram för19>the Development of59>kommunikationsutveckling19>Communication00>IPPF 19>International Planned 59>Internationellafamilje-19>Parenthood Federation59>planeringsfederationen00>ITC 19>International Trade Centre 59>UNCTAD/GATT:sinter-59>nationellahandelscentrum00>MIGA 19>Multilateral Investment 59>Multilateralaorganet för19>Guarantee Agency59>investeringsgarantier00>MPLA 19>Movimento para a Libertacão19>de Angola00>NDF 19>Nordic Development Fund 59>Nordiskautvecklingsfonden00>OECD 19>Organization for förekonomiskt19>Co-operation and Develop- 59>samarbete ochutveckling19>ment00>SADCC 19>Southern African Develop- 59>Konferensen församordnad19>ment Coordination 59>utveckling i södraAfrika19>Conference00>SAREC 19>Swedish Agency for Research 59>Styrelsen föru-landsforskning19>Co-operation with Developing19>Countries00>SIDA 19>Swedish International 59>Styrelsen förinternationell19>Development Authority 59>utveckling00>SPA 19>World Bank Special Program 59>Världsbankenssärskilda 19>of Assistance 59>program för Afrika00>SWAPO 19>South West People's 59>Sydvästafrikanskafolkorganisa-19>Organization 59>tionen00>SWEDFUND 19>Swedish Fund for Industrial 59>Fonden förindustriellt19>Co-operation with Developing 59>samarbete medu-länder19>Countries00>SWEDECORP 19>Swedish InternationalEnterprise DevelopmentCorporation 59>Styrelsen förinternationellt Näringslivsbistånd00>UNCDF 19>United Nations Capital 59>FN:skapitalutvecklingsfond19>Development Fund00>UNCSTD 19>United Nations Centre for 59>FN:s center förvetenskap och19>Science and Technology for 59>teknologi förutveckling19>Development00>UNCTAD 19>United Nations Conference on 59>FN:s konferensför handel och19>Trade and Development 59>utveckling00>UNCTC 19>United Nations Commission 59>FN:s kommissionför multi-19>for Transnational 59>nationella företagCorporations00>UNDP 19>United Nations Development 59>FN:sutvecklingsprogram19>Programme00>UNDRO 19>Office of the United Nations 59>FN:skatastrofhjälpskontor19>Disaster Relief Co-ordinator00>UNEP 19>United Nations Environment 59>FN:smiljöprogram19>Programme00>UNESCO 19>United Nation Educational, 59>FN:sorganisation för19>Scientific and Cultural 59>utbildning,vetenskap och19>Organization 59>kultur00>UNFDAC 19>United Nations Fund for 59>FN:s fond förkontroll av19>Drug Abuse Control59>beroendeframkallande medel00>UNFPA 19>United Nations 59>FN:sbefolkningsfond19>Population Fund00>UNHCR 19>United Nations High 59>FN:sflyktingkommissarie19>Commissioner for Refugees00>UNICEF 19>United Nations Children's 59>FN:s barnfond19>Fund00>UNIDO 19>United Nations Industrial 59>FN:sorganisation för19>Development Organization 59>industriellutveckling00>UNIFEM 19>United Nations Development 59>FN:sutvecklingsfond för kvinnor19>Fund for Women00>UNITA 19>Uniao National para laIndependencia Total deAngola/National Unionfor the total Liberationof Angola00>UNOCA 19>Office of the Coordinationfor United Nations(Humanitarian andEconomic AssistanceProgrammesrelating to )00>UNRWA 19>United Nations Relief and 59>FN:shjälporganisation för19>Works Agency for Palestine59>palestinaflyktingar00>19>Refugees in the Near East00>UNSO 19>United Nations Sudano- 59>FN:sSudano-Sahelkontor1.9>Sahelian Office00>WFP 19>World Food Programme59>Världslivsmedelsprogrammet00>WHO 19>World Health Organization59>Världshälsoorganisationen00>ZANU 19>Zimbabwe African National Union Sammanfattning av betänkandet 1Propositionen 3Motionerna 5U-ländernas situation och ekonomiska utveckling 15Det internationella biståndet 17Biståndsanslagen m.m. 19Enprocentsmålet och totalanslaget 21Utskottet 21Det internationella samarbetets krav och förutsättningar 23Utskottet 29Övergripande principer och riktlinjer 29Utskottet 30Demokrati och mänskliga rättigheter 32Utskottet 32Bistånd för ekonomisk återhämtning, skuldfrågor 33Utskottet 34Landsbygdsutveckling m.m. 37Utskottet 37Anpassad teknologi 38Utskottet 38Befolkning och sociala frågor 40Utskottet 40Kvinnoinriktat bistånd 43Utskottet 43Landprogram, landval m.m. 44Utskottet 44Bindning av biståndet 45Utskottet 45Utredningar m.m. 46Utskottet 46Bistånd och EG 48Utskottet 49C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram 51Multilateralt bistånd, allmänt 53Utskottet 53FN:s barnfond () 55Utskottet 55Flyktingbistånd 55UNHCR 56Utskottet 56UNRWA 57Utskottet 57Övrigt 58Utskottet 58Världsbanken 59Utskottet 60Utvecklingssamarbete genom SIDA (C 2) 62Samarbete med enskilda länder 64Allmänt om bilateralt bistånd 65Utskottet 65Bistånd till afrikanska samarbetsländer 66Utskottet 66Angola 67Utskottet 67Moçambique 68Utskottet 68Namibia 69Utskottet 69Tanzania 69Utskottet 69Uganda 70Utskottet 70Zimbabwe 70Utskottet 71Bangladesh 71Utskottet 71Indien 71Utskottet 72Laos 72Utskottet 72Sri Lanka 72Utskottet 72Vietnam 73Utskottet 73Andra länder än programländer 74Utvecklingssamarbete med 74Utskottet 74Eritrea 74Utskottet 75Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd 76Utskottet 77Katastrofanslaget 78Utskottet 79Katastrofbistånd till vissa ändamål 79Kambodja 79Utskottet 80Västra 80Utskottet 80Västbanken/81Utskottet 81Irak 82Utskottet 82Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer 83Utskottet 83Särskilda program 84Utskottet 84Andra biståndsprogram (C 3) 85C 3-anslaget 86Utskottet 86U-landsforskning (SAREC) 86Utskottet 87Tekniskt samarbete och u-krediter 87Utskottet 87Tekniskt samarbete och u-krediter till vissa länder 88Indonesien 88Kina 88Utskottet 88Marocko 88Cuba 89Utskottet 89Stöd till ekonomiska reformprogram ochskuldlättnadsåtgärder 90Utskottet 90C 4. Styrelsen för internationeIl utveckling (SIDA) 91Utskottet 92C 5. Styrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum) 93Utskottet 93C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 93Utskottet 94C 7. 94Utskottet 94C 8. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) 95Utskottet 95C 9. Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum) 95Utskottet 96C 10. () 96Utskottet 97Hemställan 97Reservationer 105Meningsyttring från 118Vissa förkortningar 124Innehållsförteckning 127