bet · GF01TU11 · 1992-02-25 00:00:00 — Möjligheten attsläppa konkurrensen fri är emellertid begränsad fram t.o.m. år1997, då avtalet med löper ut. Däremot bör det finnasmöjligheter att tillåta viss konkurrerande trafik inom ramen förnuvarande avtal, bl.a. med tanke på utvecklingen i , somkan leda till nya intressanta förbindelser där kan fåett centralt läge. Detta är enligt departementschefens mening enfråga för i den pågående översynen avfärjetrafiken.Utskottet ser positivt på att möjligheten till konkurrens iGotlandstrafiken omfattas av översyn. I avvaktanpå resultatet av denna är utskottet emellertid inte berett attförorda någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena, varför dessa avstyrks.I två motioner T602 (m) och T629 (c) begärs ettoffentliggörande av avtalet mellan staten och N&T. I bådamotionerna framhålls att kostnaderna för Gotlandstrafiken stigitmycket kraftigt sedan N&T övertog koncessionen och att ettoffentliggörande skulle underlätta för att göra enbedömning om transportstödet har en rimlig nivå.Sekretessbeläggningen har som utskottet nämnt skett med stödav sekretesslagen. Såväl den nuvarande som den föregåenderegeringen har avslagit framställningar om hävande avsekretessen. Som utskottet framhöll i sitt av godkändabetänkande /91:TU6 ankommer det inte på att uttalasig om hur sekretesslagen skall tillämpas i enskilda fall. Meddet sagda avstyrker utskottet motionsyrkandena.2.3 Handelsflottans pensionsanstaltUtskottet tillstyrker regeringens förslag att tillHandelsflottans budgetår anvisar ettförslagsanslag på 1000 kr.2.4 Handelsflottans kultur- och fritidsrådUtskottet tillstyrker regeringens förslag att tillHandelsflottans kultur- och fritidsråd för nästa budgetåranvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.2.5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m.Trollhätte kanalverk, som fram till ingicki Vattenfallskoncernen, ansvarar för kanaler, slussar ochfarleden mellan och samt för kanal.Kanalverkets intäkter utgörs bl.a. av farledsvaruavgifter påutrikes gods. Staten anslår de ytterligare medel som behövs föratt hålla kanalen öppen för nyttotrafik och fritidsbåtar.Anslaget täcker även kostnaderna för ,avseende farleder och lotsning m.m.För nästa budgetår föreslår regeringen en medelsanvisning på78 milj.kr., varav 70 milj.kr. avser kanalverket och återstodenseglationsstyrelsen.Av propositionen framgår att en särskild utredare iseptember 1991 till överlämnadebetänkandet Vänersjöfarten (SOU 1991:73). I betänkandet föreslåsbl.a. att hamnarna i bör gå samman i ett bolag för attmöjliggöra ett förbättrat utnyttjande av resurserna. Vidareföreslås vissa förändringar i avgiftssystemet och att särskildapassageavgifter för kanalen införs.Departementschefen framhåller att statens kostnader försubventionering av sjöfarten i och i ärbetydande totalt sett och även räknat per transporterat ton.Konkurrensen mellan transportslagen är intensiv. Fördyringar avkanaltransporter med t.ex. ökade avgifter har av de ansvarigainte ansetts lämpliga att genomföra. Motviljan att införa ensärskild avgift kan tolkas så att kanaltransporterna inte tålökade kostnader. Mot bakgrund av att de statliga resurserna bliralltmer knappa måste därför frågan ställas om statens stöd tillkanaltransporterna är ett effektivt sätt att stärka industrinstransporter. Departementschefen säger sig vidare kunnakonstatera en otillfredsställande kostnadsutveckling ikanaldriften. Kostnadsökningen mellan budgetåren 1991/92 och1992/93 uppgår till hela 16,. Vid remissbehandlingen avutredningsbetänkandet har från flera håll behovet avrationaliseringar påtalats. En sänkt kostnadsnivå kan emellertidinte långsiktigt åstadkommas genom att eftersätta underhållet.Transportalternativen till dagens kanaltransporter och eneventuell omläggning av transporterna bör därför undersökas ochvärderas mer ingående. Departementschefen avser därför atttillsätta en utredning om detta.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning, som innebär att till Ersättningtill viss kanaltrafik m.m. för nästa budgetår anvisar 78milj.kr.Sjöfarten i och behandlas imotionerna T214 (s), T614 (s), T618 (m), T632 (kds), T633 (fp),T634 (c) och Jo689 (fp). I motionerna betonas genomgående denbetydelse Vänersjöfarten har som ett miljövänligt alternativtill landsvägstransporter och för regionens transportförsörjningsamt med hänsyn till utvecklingen i , där de inrevattenvägarna kan komma att spela en allt viktigare roll. Vidarebeklagar man att det nämnda utredningsbetänkandet Vänersjöfartinte nu läggs till grund för några regeringsförslag och uttalaroro över att regeringen med den nya utredningen syftar till attavveckla Vänersjöfarten.I motion T201 (s) framhålls att även sjöfarten måste ingå iden systemsyn som bör prägla trafikplaneringen. Detta börsärskilt beaktas i det utredningsarbete beträffandeVänersjöfarten som aviseras i budgetpropositionen.Utskottet delar den uppfattning om Vänersjöfartens betydelseför regionens näringsliv som uttalas i det nämndautredningsbetänkandet. Utredaren anser att kostnaderna förverksamheten måste sänkas och nya transportsystem utvecklas omVänersjöfarten skall kunna behålla sin ställning. Enligt vadutskottet erfarit kommer det fortsatta utredningsarbetet att tasin utgångspunkt i Vänersjöfartens betydelse som ettmiljövänligt alternativ till landsvägstransporter. Utredningenskall söka ta till vara alla möjligheter att effektivisera,rationalisera och bredda verksamheten så att statens utgifterför den minskar och dess intäkter ökar. Utskotter förutsätteratt utredningsarbetet kommer att bedrivas skyndsamt och attregeringen möjligt för redovisar sinaställningstaganden i frågan. Dröjsmål kan skapa osäkerhet om deframtida förutsättningarna för Vänersjöfarten och därmed medföraatt nödvändiga investeringar inte genomförs. Vidare förutsätterutskottet att man i utredningsarbetet även beaktar vad som sägsi motion T201 (s) om att sjöfarten bör ingå i en systemsyn påtrafikplaneringen.I avvaktan på resultatet av utredningen avstyrker utskottetsamtliga de motionsyrkanden som är i fråga.2.6 RederistödÅr 1982 fattade beslut om vissa sjöfartspolitiskafrågor (prop. 1981/82:217, bet. TU37, rskr. Beslutetinnebar bl.a. ett tidsbegränsat stöd till svenska rederier, dets.k. konsoliderings- och utvecklingsstödet. Stödet grundas inormalfallet på den sjömansskatt som inbetalts åren 1982--1985och kan utbetalas t.o.m. slutet av kalenderåret 1992.Stödet redovisas under anslaget Stöd tillsvenska rederier. För innevarande budgetår har under anslagetanvisats 5 milj.kr. Departementschefen erinrar om attregeringen i proposition 1991/92:38 om den ekonomiska politikensinriktning aviserat en indragning av ifrågavarande stöd (FiU10,rskr. 108).I enlighet därmed tar han inte upp något anslag för nästabudgetår. Enligt utskottets mening bör lämna utanerinran vad departementschefen sålunda anfört om Stöd tillsvenska rederier.Våren 1988 beslutade om ett ytterligare stöd tillsvenska rederier (prop. 1987/88:129, bet. TU27, rskr. 337).Beslutet innebar att ett särskilt stöd lämnas till svenskarederier för att sänka den del av redarnas bemanningskostnadersom avser sociala avgifter. Bidraget infördes fr.o.m. den 1januari 1989 med . per sysselsatt på svenskthandelsfartyg i fjärrfart.I december 1988 beslutade att utöver sistnämndabidrag införa ett särskilt statsbidrag till svenska rederier sommotsvarar den sjömansskatt som inbetalas för sjömän sysselsattapå svenska handelsfartyg i fjärrfart (prop. 1988/89:56, bet.TU6, rskr. 85).Det stöd som sålunda under år1988 beslutade om -- det s.k. rederistödet -- redovisasunder anslaget Bidrag till svenska rederier. För innevarandebudgetår har under anslaget anvisats 550 milj.kr.Departementschefen erinrar om att regeringen i den nämndapropositionen om den ekonomiska politikens inriktning aviseraten avveckling även av detta stöd. Vissa kvardröjande kostnaderför bör emellertid tas upp under anslaget.Dessa kostnader utgör bidrag till arbetsgivarens kostnader försocialavgifter --samt återbetalningav inbetald sjömansskatt för huvudsakligen månader1992. Departementschefen föreslår mot den bakgrunden enmedelsanvisning på 200 milj.kr. för nästa budgetår. Regeringenavser att senare i vår förelägga förslag till nyaförutsättningar för den svenska sjöfarten.I motion T218 (v) yrkas att under anslaget anvisar350 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således550 milj.kr. Motionärerna framhåller att regeringen ännu intelyckats visa hur kvalitet och stark arbetsrätt skall kunnaförenas med avskaffandet av det stöd som anvisas underanslaget. Stödet bör därför bibehållas.Det av regeringen aviserade förslaget till nyaförutsättningar för den svenska sjöfarten behandlas i motionernaT212 (s), T620 (s) och T627 (s). I samtliga dessa motioneruttalas farhågor att förslaget kan komma att omfatta införandeav ett svenskt internationellt fartygsregister. Vadförespråkarna av ett sådant register syftar till är att stärkaden svenska handelsflottans internationella konkurrenskraftgenom att inom ramen för s.k. lokala avtal göra det möjligt attsänka bemanningskostnaderna. Lokala avtal innebär att utländskabesättningar kan anställas på fartyg på grundval avkollektivavtal som tecknas med de fackliga organisationerna isjöfolkets hemländer.I den förstnämnda motionen framhålls att beslutår om sjöfartspolitiska åtgärder verksamt har bidragit tillatt vända den svenska handelsflottans minskning. Denåterbetalning till redarna av skatt och sociala avgifter sombeslutet innebär har reducerat lönekostnaderna och därmeddriftskostnaderna. Härigenom har konkurrensmöjligheterna förfartyg under svensk flagg och med besättningar med svenska avtalstärkts. Denna svenska sjöfartspolitiska modell bör därförbibehållas.Socialdemokraterna motsätter sig en anpassning av svensksjöfartspolitik i riktning mot ett internationelltfartygsregister, framhålls det vidare i motionen. Ett sådantregister betyder att sjöfackliga organisationer i lag förbjudsatt förhandla för utländska medborgare. I praktiken betyder detatt svenska sjömän skall betalas enligt svenska avtal ochfilippinska medborgare på samma båt enligt sitt lands avtal. Påså sätt blir utländska sjömän "billigare" än svenska genom lägrelöner och sämre sociala villkor. Fram till har det --fortsätter motionärerna -- rått så gott som total politiskenighet om principerna om alla människors likhet inför lagen,oberoende av bl.a. nationalitet, samt om arbetstagares rätt attorganisera sig fackligt och låta fackföreningarna slutakollektivavtal om de anställningsvillkor som skall gälla.Socialdemokraterna kommer inte att acceptera förslag sominskränker arbetstagarnas rätt att fritt och utan inblandning avstaten organisera sig fackligt och låta fackföreningarna slutakollektivavtal om anställningsförhållanden.Tankegångar liknande de sålunda refererade återfinns även ide båda övriga s-motioner som är i fråga.Utskottet delar regeringens uppfattning att rederistödet böravvecklas och har ingen erinran mot den i propositionen angivnaanslagsberäkningen. Regeringens förslag till medelsanvisningtillstyrks följaktligen, medan yrkandet i v-motionen om enhöjning av anslaget avstyrks.I avvaktan på det aviserade förslaget till nyaförutsättningar för den svenska sjöfarten finner utskottet inteför sin del någon åtgärd påkallad med anledning avyrkandena i de tre s-motionerna. Dessa avstyrks följaktligen.3 Miljö- och säkerhetsfrågorMiljö- och säkerhetsfrågor, främst avseende handelssjöfarten,behandlas i ett flertal motioner.Utskottet vill med anledning härav erinra om att sådana frågorbehandlades av vid sjötransporter(MIST) i dess betänkande SOU 1979:43--45 -- program förmiljösäkra sjötransporter. Betänkandet låg till grund förproposition 1980/81:119 om miljösäkrare sjötransporter.Riksdagens beslut med anledning av propositionen, i den del sombereddes av trafikutskottet, framgår av betänkandet TU1980/81:31 (rskr. 422).Som framhölls i beslutet medför sjöfartens internationellakaraktär att åtgärder på sjösäkerhetsområdet, för att bliverkningsfulla, vanligtvis måste vidtas i internationelltsamarbete. På det globala planet bedrivs ett sådant samarbeteinom den internationella sjöfartsorganisationen, IMO, som ärFN:s fackorgan för tekniska sjöfartsfrågor, och inom deninternationella arbetsorganisationen, , som behandlar frågorsom rör de ombordanställdas sociala förhållanden, vilka också ärav stor betydelse för sjösäkerheten. Arbetet inom IMO har påsjösäkerhetsområdet resulterat i en rad viktiga konventioner somavser bl.a. fartygs konstruktion, utrustning och certifieringfrån säkerhetssynpunkt -- de s.k. SOLAS-reglerna -- ochbestämmelser för sjötrafiken genom sjövägsregler. Påhavsföroreningsområdet bör främst nämnas de s.k.MARPOL-reglerna, som särskilt avser tankfartyg och som liggertill grund för lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg. För kan särskilt nämnas 1974 årsHelsingforskonvention om skyddet av miljö.Samarbetet mellan Östersjöstaterna på de områden som täcks avkonventionen sker inom ramen för en kommission med säte iHelsingfors. Ett regionalt samarbete bedrivs också mellansjöfartsverket och sjöfartsmyndigheterna i tretton andravästeuropeiska stater med stöd av en överenskommelse omhamnstatskontroll. Samarbetet syftar till att öka möjligheternaatt motverka förekomsten av fartyg som inte uppfyllerinternationella normer. Regionalt samarbete bedrivs avsjöfartsverket och andra sjöfartsmyndigheter även i andrafrågor, såsom t.ex. isbrytning och lotsning.3.1 KonstruktionskravI motion Jo645 (nyd) framhålls att hårdare internationellaregler för fartygskonstruktioner bör komma till stånd i avsiktatt minimera oljeutsläppen.Sverige har aktivt deltagit i arbetet med att färdigställainternationella överenskommelser av det slag som nämnts ovan.Säkerhetsarbetet inom ramen för dessa överenskommelser pågårständigt med aktivt svenskt deltagande i syfte att förbättra ochförfina gällande regelverk. Inom IMO bedrivs sålunda ettintensivt arbete med regler om dubbel botten och dubbel sida hosstörre tankfartyg. Arbete pågår också med regler som skulleinnebära att äldre tankfartyg, om de inte uppnår en visssäkerhetsstandard, kommer att fasas ur trafik.Med det anförda finner utskottet syftet med motionsyrkandet,i nu berörd del, tillgodosett, varför ett bifall till detsammaavstyrks.Motion Jo690 (fp) gäller bl.a. krav på dubbelskrov förtankfartyg i och på Mälaren.Motionärerna, som vill att skall besluta om sådanakrav, framhåller att olja fraktas genomdessa vattenområden och att inga särskilda säkerhetskrav gällerför transporterna.Som utskottet framhållit gäller omfattande krav, nationelltoch internationellt, i fråga om tankfartygs konstruktion,utrustning och säkerhet. Sådana krav gäller sålunda även förtrafik i och på . Säkerheten motoljeutsläpp är för övrigt inte enbart beroende av fartygen.Sjösäkerheten måste ses som en helhet, som består av bl.a.farleder, utmärkning, sjökort, lotsning och fartygenskonstruktion. Erfarenhetsmässigt är sjöfarten i Stockholmsskärgård och på säker -- hardessa vatten varit praktiskt taget helt förskonade från olyckormed oljeutsläpp som följd. bedriver ettlångsiktigt arbete med förbättring av sjösäkerheten, inte minsti internationella fora. Utskottet vill understryka att Sverigeinte ensidigt kan införa krav på fartygs konstruktion ochutrustning som saknar förankring i internationella regler. Om såskedde skulle en brist på tonnage av föreskriven standard kunnauppstå, till men för den svenska försörjningstryggheten. Med detsagda avstyrker utskottet motionsyrkandet.3.2 LotsningI motion T218 (v) yrkas att hos regeringen begärförslag om en skärpning av lotstvånget. Krav måste ställas,framhåller motionärerna, på att samtliga fartyg oavsett storlekskall ha lots ombord under gång i svenska farledsområden medlast av farligt gods. Till farligt gods bör räknaspetroleumprodukter och gods som klassats som sådant av IMO.1981 års riksdagsbeslut om miljösäkrare sjötransporterinnebar bl.a. införandet av ett behovsanpassat lotstvång, varsutformning hade att svara för. Enligt beslutetskall frågan om lotstvång prövas med utgångspunkt ifarledsförhållandena och fartygets storlek, konstruktion,utrustning, beskaffenhet och bemanning samt lastensmiljöfarlighet. Ett principiellt lotstvång föreligger på svensktinre vatten. Frågor om undantag från lotstvånget avgörs medhänsyn till bl.a. lastens beskaffenhet samt befälets kännedom omfarleden och språkkunskaper i den nödvändiga kommunikationen medlotsplats eller trafikinformationscentral. De sålunda angivnariktlinjerna för lotstvånget synes utskottet väl ägnade atttillgodose sitt syfte, eftersom svenska vatten --med få undantag -- inte drabbats av utsläpp av kemikalier ellerolja till följd av trafik till eller från svenska hamnar. Någonsådan skärpning av lotstvånget som motionärerna begär tordeföljaktligen inte vara motiverad, varför motionsyrkandetavstyrks.3.3 TrafikföreskrifterI motion Jo645 (nyd) framhålls att hårdare internationellaregler för sjötrafik bör komma till stånd i avsikt attminimera oljeutsläppen.Utskottet hänvisar till vad det anfört i det föregående omde internationella regler som gäller för sjötrafiken och detarbete, med aktiv svensk medverkan, som ständigt pågår i syfteatt förbättra och förfina gällande regelverk. Någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen, i nu berörd del, synes sålundainte erforderlig, varför yrkandet härom avstyrks.I motion T609 (fp) begärs en utredning i syfte att klargöraförutsättningarna för att i samverkan med andra staterskall kunna proklamera och som innanhav.Därmed skulle berörda regeringar få möjlighet att föreskriva attfartyg med last av farligt gods skall följa bestämda farleder.Skagerrak och är till stora delar internationelltvatten. Vissa delar av dessa vattenområden ingår istrandstaternas ekonomiska zon. Strandstaterna kan inte medfolkrättsligt bindande verkan föreskriva att fartyg påinternationellt vatten skall gå inom ett visst "farledsområde",när ett större havsområde passeras. Även i den ekonomiska zonengäller den fria sjöfartens princip sådan den lagts fast i 1982års havsrättskonvention. En förklaring att ochKattegatt utgör innanhav torde därför inte heller medföra någonrättslig verkan. Med det sagda avstyrker utskottet motionen.I motion T626 (s) framhålls att , och börsöka åstadkomma en trafikseparering i , ochÖresund.Enligt vad utskottet erfarit tillämpas en trafikseparation inorra med stöd av sjövägsregler. I Kattegattupprätthåller danska myndigheter ett routesystem. Användningenav routerna är emellertid frivillig och inte föreskriven.Med det anförda finner utskottet syftet med motionsyrkandet,i den del som är i fråga, i huvudsak tillgodosett. Någonriksdagens åtgärd torde sålunda inte vara erforderlig, varförutskottet avstyrker yrkandet härom.I motion T218 (v) framhålls att det inom sjötrafikområdenaStockholm, , och finns ett system förtrafikinformation (TIC). Med nuvarande omfattning av systemetär fartygen skyldiga -- säger motionärerna -- att rapporterapassage av i lag fastställda punkter i farlederna till TIC.Information går därefter tillbaka till fartygen om aktuellafartygsrörelser i farleden. Motionärerna vill atttrafikinformationssystemet byggs ut och kompletteras meduppgifter till skydd för miljön.Ifrågavarande trafikinformationssystem är avsedda att geinformation om fartygsrörelser inom de områden som motionärernanämner. Informationen används bl.a. för att underlätta val avmötesplatser i farlederna. Den leder följaktligen till ökadsjösäkerhet och därmed till nytta för miljön. Med det sagdafinner utskottet motionärernas krav tillgodosett, varför ettbifall till detsamma avstyrks.Trafikinformationssystemet i behandlas också imotion Jo690 (fp). Motionärerna vill att detta skall användas såatt lotsstationerna får möjlighet att stoppa ett fartyg om detfinns risk för att två fartyg med farlig last möts i någon av deträngre passager som finns i Mälaren.Som utskottet redan framhållit användstrafikinformationssystemen, bl.a. i , för att underlättaval av mötesplatser i farlederna. Då syftet med motionsyrkandetsålunda synes tillgodosett avstyrker utskottet ett bifall tilldetsamma.I motion Jo690 (fp) begärs vidare att anmälningsplikt förfartyg med miljöfarlig last före infart i skallinföras. Uppgifter i samband med anmälningen om typ av last ochvolym skulle väsentligt underlätta en räddningsaktion om enolycka händer, framhåller motionärerna.I motion T626 (s) framhålls att man bör införa enanmälningsplikt för tankfartyg som trafikerar svenska farvatten.I kungörelse (SJÖFS 1991:8) med föreskrifteroch allmänna råd om transport av farligt gods i hamn stadgas attett fartygs befälhavare eller hans ombud till en hamnmyndighetskall anmäla, timmar i förväg, att farligt godsberäknas komma till hamnen. Syftet med motionsyrkandena synessålunda i huvudsak tillgodosett. Ett bifall till yrkandenaavstyrks följaktligen.I motionerna T604 (c) och T610 (kds) aktualiseras enanmälningsplikt för fartyg som trafikerar , Skagerrakoch . bör enligt motionärerna söka få tillstånd överenskommelser med omkringliggande stater om att derasfartyg skall anmäla last, storlek och destination till engemensam trafikcentral, enligt motion T604, eller tillKustbevakningen, enligt motion T610.Enligt vad utskottet erfarit har försök gjorts att inrättarapporterings- och anmälningssystem av det slag som motionärernaaktualiserar. Försöken har emellertid inte slagit väl ut. Genomde politiska förändringarna i harmåhända möjligheterna till framgång förbättrats. Defolkrättsliga principerna om havens frihet torde emellertidinnebära avsevärda svårigheter att bygga upp ett rapporterings-och anmälningssystem, i vilket fartyg av alla nationalitetersom trafikerar ifrågavarande vattenområden medverkar. Utskottetutgår från att regeringen och berörda myndigheter meduppmärksamhet följer frågan. Någon åtgärd medanledning av motionerna torde därför inte vara erforderlig.Dessa avstyrks följaktligen.3.4 EmissionerI motion Jo612 (s) framhålls att den socialdemokratiskaregeringen påbörjade ett arbete för att på nordisk nivå införagränsvärden för tillåten svavelhalt i bränslen i fartyg somfrekvent anlöper svenska hamnar. Som ett första steg angavs attbilaterala överenskommelser bör träffas. Den borgerligaregeringen har tyvärr inte arbetat vidare med detta, sägermotionärerna, och bör därför uttala att regeringen börpåskynda arbetet.Regeringen har -- enligt vad utskottet erfarit -- inlettarbete med att söka få till stånd överenskommelser av det slagsom motionärerna aktualiserar. Utskottet, som förutsätter attarbetet bedrivs så snabbt som möjligt, har vidare erfarit attvissa färjerederier, vars fartyg anlöper svenska hamnar, påsenare tid frivilligt börjat använda brännolja med lågsvavelhalt (0,). Vidare arbetar förnärvarande inom ramen för det internationella sjöfartssamarbetetmed att åstadkomma krav på bättre förbränning i fartygsmotoreroch på fastställande av kriterier för bunkerolja. Med det sagdafinner utskottet syftet med motionsyrkandet i huvudsaktillgodosett, varför ett bifall till detsamma avstyrks.3.5 Miljö- och säkerhetsfrågor i övrigtI motion T630 (fp) framhålls att lotsutkiken på Vingahotas av nedläggning. I ett utredningsförslag inomsjöfartsverket föreslås -- säger motionärerna -- att helaverksamheten med åtta tjänster vid lotsutkiken på Vinga dras ini besparingssyfte. I stället skall lotsutkikens uppgifter skötasav en trafikcentral inne i . Motionärerna framhållerlotsutkikens betydelse för havsövervakning ochsjöräddningsaktioner och ser förslaget som ett hot motsjösäkerheten samt yrkar att som sin mening skall geregeringen till känna att bemanningen på Vinga bör behållas.Som utskottet framhållit i inledningen av detta betänkandestyr statsmakterna genom att fastställa mål ochinriktning för verksamheten. Inom den ramen avgör verket självthur man skall fullgöra sina uppgifter. Verket behöverfortlöpande vidta åtgärder i rationaliserande ocheffektiviserande syfte för att kunna erbjuda sjöfartens olikaintressenter en god service och hålla tillbakaavgiftshöjningarna så långt som möjligt.