bet · GF01TU19 · 1992-04-28 00:00:00 — Medhänsyn till den utveckling som skett på finansieringsområdetsedan 1988 års trafikpolitiska beslut tillstyrker därförutskottet regeringens förslag att avrapporteringsskyldighetenför SJ:s upplåning slopas.Utskottet vill vidare erinra om den skyldighet somregeringen har att redovisa hur givna beslutsmandatutnyttjas för bl.a. försäljning av aktier och fastigheter ochvilken effekt de haft på SJ:s resultat. I sammanhanget kannämnas att revisorer i en granskningsrapport år 1990har riktat kritik mot uppföljningens utformning och konstateratatt redovisningen måste vara betydligt mer utförlig än hittillsför att uppfylla de krav som har ställt (förs.1990/91:12). Utskottet har med anledning härav våren 1991framhållit att information och insyn i verksamheteninte är helt tillfredsställande (prop. 1990/91:87, bet. TU25,rskr. 325).Utskottet konstaterar att redovisningen fortfarande inte ärhelt till fyllest och inte svarar mot behov averforderlig information och insyn i verksamheten för olikaverksamhetsgrenar. Utskottet förutsätter att en mer utveckladredovisning kan ske i samband med att den avkommunikationsministern aviserade utvärderingen av SJ:srekonstruktionsperiod avrapporteras.5.6 Anslaget D 6. Ersättning till SJ i samband med utdelningfrån AB SwedcarrierSJ ges, från anslaget D 6. Ersättning till isamband med utdelning från AB Swedcarrier, medel motsvarande detbelopp som SJ:s förvaltningsbolag betalar i skattpå grund av att inget koncernförhållande enligtaktiebolagslagens mening finns med SJ. Enligt vad utskottetinhämtat uppgick utgiften under anslaget /91 till235 milj.kr.I budgetpropositionen föreslås att för ändamålet bör ettformellt 1000-kronorsanslag föras upp på statsbudgeten /93. Anslaget bör enligt kommunikationsministernfå belastas enligt nuvarande regler under återstoden avrekonstruktionsperioden.Utskottet tillstyrker medelsanvisningen.6 Persontrafikfrågor6.1 Snabbtågstrafikens uppläggningKrav på tåguppehåll i snabbtågstrafiken har väckts imotion Ub437 (s) som behandlar den förestående utbyggnaden avsödra stambanan mellan och för att möjliggörasnabbtågstrafik. Motionärerna anser det viktigt för såväl länetsom för resandet på den anknytande kust-till-kust-banan mellanGöteborg och att snabbtågsuppehåll kommer att göras iAlvesta.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet först klargöraatt ett av snabbtågstrafikens konkurrensfördelar gentemot flygetär möjligheten att förstärka resunderlaget genom att görauppehåll på mellanliggande stationer. För den föreståendesnabbtågstrafiken mellan och förväntas ocksåmerparten av resenärerna färdas till och från de mellanliggandestationerna.Vad sedan gäller den mer principiella frågan om bestämmandetav tåguppehåll vill utskottet erinra om att med denbeslutsordning som följer av trafikpolitiska beslut ärdet SJ som bestämmer om trafikens uppläggning. I den mån högrehastigheter kräver ban- eller stationsombyggnader faller detinom ansvarsområde att samhällsekonomiskt planera ochgenomföra sådana utbyggnader. SJ kan vidare i sin affärmässigabedömning väga in eventuellt ekonomiska insatser som görs lokaltoch regionalt i syfte att möjliggöra extra tåguppehåll.Utskottet anser det viktigt att SJ med eget ansvar kanutvecklas till ett attraktivt trafikföretag för resenärerna.Utgångspunkten för SJ:s utveckling av snabbtågstrafiken börsåledes vara vad som är affärsekonomiskt riktigt. Dennarollfördelning innebär enligt utskottets mening att riksdag ochregering inte bör ha synpunkter på frågor om tågstopp. Av detanförda följer att det berörda motionsyrkandet avstyrks avutskottet. Enligt vad utskottet erfarit ingår dock i SJ:spreliminära planer att tåguppehåll avses göras i Alvesta.6.2 Samordnings- och samverkansfrågor m.m.Samordnings- och samverkansfrågor har behandlats i ett parmotioner.I motion T515 (kds) begärs att en utredning om samordnadtrafik görs för att förbättra tågtrafiken mellan ,och . Enligt motionären finns detrationaliseringsvinster att inhämta om järnvägstrafiken på debåda berörda banorna samordnas. Därmed skulle tillgänglighetenoch resandeunderlaget öka.I motion T539 (kds) behandlas samverkan mellan SJ ochlänstrafikföretagen vad gäller SJ:s trafik på stomjärnvägarnaoch tågtrafiken på länsjärnvägarna. Motionären konstaterar attolika villkor råder genom att SJ:s biljettsystem endast gällerpå stomjärnvägarna och på länsjärnvägarna i ochVärmlands län. Express- eller resgodsförmedling anges inteheller vara möjligt till eller från dessa områden. Medhänvisning härtill anförs att SJ:s biljettsystem inkl. årskortskall gälla också för länstrafikens tåg samt att det skall gåatt köpa biljett från en plats till en annan utan fördyrandetillägg. Vidare yrkas att express- och resgods även skall kunnasändas med länsjärnvägarnas tåg.Utskottet anser det viktigt att tågtrafiken samordnas så långtdet är möjligt för att främja ett rationellt resursutnyttjandeoch stimulera till ett ökat kollektivt resande. Med den politiksom lagts fast på järnvägsområdet följer att det är SJ somansvarar för uppläggningen av den affärsmässiga trafiken påstomnätet. Genom samarbete med trafikhuvudmännen strävar SJefter att uppnå goda anslutningsförbindelser. I sammanhanget kanäven nämnas att inom ramen för statens upphandling avregionalpolitiskt viktig men olönsam långväga persontrafik är enviktig utgångspunkt att få till stånd rationellatrafiklösningar.Vad gäller motion T539 (kds) vill utskottet vidare framhållaatt om kollektivtrafiken skall kunna konkurrera med övrigatrafikslag måste hela resbehovet tillgodoses. Det betyder att deolika trafikföretagen måste samverka. Det krävs som anförs imotionen bl.a. information om hela reskedjan, både om tåg- ocheventuella bussanslutningar till eller från stationen. Mellan SJoch trafikhuvudmännen har ett samarbete mot denna bakgrundinletts för att främja ett ökat kollektivt resande. Från år 1991finns därmed ett rikstäckande informations- ochförsäljningssystem för att främja samarbetet mellan tåg ochbuss. I detta system ingår även ett stort antal orter som intehar järnvägsstationer. Därmed är det möjligt att för resormellan ett betydande antal orter i landet köpa en enda biljettsom kan innefatta såväl tåg, buss, länståg, pendeltåg somtunnelbana. Enligt vad utskottet erfarit fortsätter samarbetetmellan SJ och trafikhuvudmännen i syfte att främja ett ökatkollektivt resande.Utskottet anser att det beskrivna utvecklingsarbetet ärangeläget. Som framgår av motionen finns det ytterligaresamordningsfrågor som kan behöva prövas. Enligt utskottetsmening är det trafikföretagen själva som utan särskildainitiativ från statsmakternas sida bör medverka till en ökadsamverkan i kollektivtrafiken.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som anförtsde berörda motionsyrkandena.Tågtrafiken på har behandlats i två motioner.I motion T524 (fp) konstateras att en upprustning avinlandsbanan med fortsatt person- och godstrafik har godautvecklingsmöjligheter som måste beaktas. I motionen anförsvidare att resurser måste avsättas för att ge banan en ärligmöjlighet för trafikering helst både sommar och vinter.I motion T532 (v) anförs att i den fortsatta analysen avinlandsbanefrågan bör hänsyn tas till de möjliga ökningarna avgods- och turisttrafik som kan inträffa påNordkalotten.Utskottet erinrar om att persontrafiken på förnärvarande upprätthålls under ett rådrumsår som löper ut den 30september 1992. Vidare kan nämnas att på regeringens uppdrag haren utredning redovisats om framtid.Utredningen behandlar bl.a. de i motionerna berörda frågorna omutvecklingsmöjligheter för gods- och persontrafiken. Vidarebehandlar utredningen något vad de politiska förändringarna idet forna kan innebära för inlandsbanan.Med hänvisning till vad som anförts och den beredning somförestår bör frågan om den framtida trafiken på inlandsbanankomma att få en allsidig prövning. Motionsyrkandena påkallardärför ingen åtgärd från sida och avstyrksföljaktligen.6.3 RegionaltågstrafikFrågor kring utveckling av regionaltågstrafik harbehandlats i en motion.I motion T917 (kds) efterlyses stimulansåtgärder föruppbyggnad av pendeltågssystem. Enligt motionären skulle detvara av stort värde om staten hade särskilda investeringsmedelavsatta för upprustning av stationsområden och hållplatser föratt på så sätt sätt stimulera en utbyggnad avpendeltågsverksamheten.Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att enligtgällande beslutsordning är det trafikhuvudmännen i resp. län somhar såväl ett ekonomiskt som politiskt ansvar förkollektivtrafiken i länen. Trafikhuvudmännen har möjlighet attför vissa investeringar få del av statsbidraget tillkollektivtrafikåtgärder som främjar miljö, energieffektivitetoch samordning (anslaget B 4. Byggande avlänstrafikanläggningar). Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet motionen.7 Godstrafikfrågor7.1 Utvecklingen av kombitrafikenI motion T212 (s) framhålls behovet av ettteknikutvecklingsprogram för kombitrafiken. Motionärernakonstaterar att har storaförhoppningar knutits till utvecklingen av kombitrafiken. Dessahar dock endast delvis infriats. En orsak till detta är att denteknik som används inte är i nivå med systemlösningar på andraområden. Dagens organisation och tidigare gjorda investeringarförsvårar också en övergång till en mer rationell teknik. Statenuppges mot denna bakgrund ha en viktig roll att fylla för attkanalisera en efterfrågan som tillgodoser gemensamma behov.Överlåts detta intresse helt till marknaden anförs att detkommer att ta oerhört för att lösa de problem somfinns, mycket beroende på de stora investeringar som gjorts idagens mindre effektiva system.Med aktiva insatser från staten anges att svensk industri,med två av världens främsta lastbilstillverkare och med en avvärldens ledande tillverkare av rullande järnvägsmateriel ochett av världens effektivaste järnvägsföretag, kan ledautvecklingen av ett effektivt, internationellt gångbartkombitrafiksystem. Målet bör enligt motionen vara att det utvecklas ett system som möjliggör halverade kostnaderför terminalhantering jämfört med dagens hanteringssystem.Utskottet konstaterar att i tidigare trafikpolitiska besluthar stora förhoppningar knutits till utvecklingen avkombitrafiken. Utskottet anförde exempelvis i samband med 1985års järnvägspolitiska beslut att det var av mycket storbetydelse att transportnäringen fick klart för sig att det finnsen politisk vilja att ge SJ möjligheter att tillhandahållakapacitet, teknik och service i en omfattning som tillgodoserlångsiktiga behov (prop. 1984/85:114, bet. 348).Utskottet ansåg mot denna bakgrund att en målinriktad satsningpå kombitrafiken borde utgöra ett viktigt inslag itrafikpolitiken under resten av 1980-talet och under 1990-talet.I 1988 års trafikpolitiska beslut uttalades vidare att enutveckling av kombitrafiken utgjorde ett strategiskt medel föratt de trafikpolitiska målen skulle kunna uppnås. Genom dettabeslut meddelades också vissa riktlinjer i syfte att åstadkommaen kraftfull satsning på kombitrafiken.Som framhålls i den aktuella motionen har dock utvecklingenhittills inte helt kunna leva upp till de förhoppningar somknutits till denna trafikform. Även om trafiken i volym har ökatprocentuellt kraftigt svarar den fortfarande för en tämligenblygsam andel på den totala transportmarknaden. Den kombitrafiksom SJ bedriver uppges också vara olönsam. De viktigasteorsakerna till den bristande lönsamheten är enligt SJ attkostnaderna är för höga, att tågproduktionen drivs utanförutsättningar för lönsamhet, att priserna är för låga samt attvolymerna är för små för den befintliga kapaciteten. För attkomma till rätta med den dåliga lönsamheten har SJ påbörjat ettomfattande åtgärdsprogram innefattande bl.a. en ny affärsmässigorganisation, som utskottet behandlat i det föregående, och enkoncentration av antalet terminaler.Utskottet anser fortfarande att en positiv utveckling avkombinerade transporter är av strategisk betydelse i denfortsatta trafikutvecklingen. Med en närmare europeiskintegrering tillsammans med ökade krav på miljövänligatransporter och önskemål om ett effektivt resursutnyttjande ärdet allt viktigare att varje transportmedel utnyttjas på etteffektivt sätt. Genom en utveckling av kombitrafiken främjas ennärmare integrering av transporterna mellan landsväg, järnvägoch sjöfart. Med hänsyn till att läge i förhållandetill de viktigare marknaderna ofta innebär storatransportavstånd är kombitrafikens utveckling enligt utskottetsmening av särskilt intresse för att öka industrinskonkurrenskraft.Utskottet anser mot denna bakgrund att forsknings- ochutvecklingsarbete som kan främja utvecklingen av kombineradetransporter bör betraktas som ett klart angeläget område. Omstora volymer gods skall kunna föras över till kombitrafikenmåste terminalhanteringen utvecklas vidare. Utskottet kan härkonstatera att transportforskningsberedningen (TFB) också harvalt att ange som ett prioriterat område forskning rörandekombitrafiken lastbil/järnväg. Projekt bedrivs som berör bl.a.marknad, prissättning, terminalverksamhet och hinder företablering av sådan trafik. Även andra typer av kombitrafikstuderas som möjligheter till systemlösningarindustri--järnväg--sjöfart. Enligt vad utskottet erfarit avservidare TFB att tillsammans med närings- ochteknikutvecklingsverket () pröva att starta ettteknikutvecklingsprogram inom området.I sammanhanget kan även nämnas att enligt vad utskotteterfarit avser SJ satsa mer kraftfullt på forskning ochutveckling inom godsområdet. Som exempel kan nämnas att i SJ:sforsknings- och utvecklingsplan ingår bl.a. utveckling av teknikför lastnings-, transport- och lossningsteknik för bl.a.horisontell överföring av standardiserade lastbärare (flak ochcontainrar till trailer). Utskottet utgår för sin del från attSJ i samarbete med näringslivet satsar kraftfullt på forsknings-och utvecklingsarbete för att främja en ökad kombitrafik.Med hänvisning till vad som anförts bedömer utskottet attsyftet med yrkandet i motion T212 (s) till väsentlig del blirtillgodosett. Motionsyrkandet påkallar därför ingen åtgärd frånriksdagens sida varför det avstyrks av utskottet.7.2 Omaxlingsterminal i HaparandaFörslag om utbyggnad av en omaxlingsterminal i Haparandahar förts fram i tre motioner. Med en omaxlingsterminalmöjliggörs att godsvagnar smidigt kan anpassas mellan denfinsk-ryska spårvidden och den europeiskaspårvidden genom byte av axelpar. Som bakgrund tillyrkandena hänvisas gemensamt i de olika motionerna till att depolitiska förändringar som sker i före detta Sovjetunionensnabbt ökar intresset för en utbyggd öst-väst-handel påNordkalotten.I motion T508 (m) framhålls att för att få sammanhängandekommunikationer bör en omaxlingsterminal byggas i ochbangården utvidgas.I motion T522 (s) anges att den nuvarandeterminalanläggningen i är otidsenlig och inte fyllermoderna effektivitetskrav. Anläggningen medger heller intesnabba höjningar av kapaciteten. Därmed riskeras enligtmotionärerna att godstrafiken omleds via södra i ställetför den kortaste vägen via . Genom en ny terminal därmodern teknik tillämpas bedöms att omaxlingstiden för helagodståg kan nedbringas till 25 minuter.I motion T532 (v) anges att en modern omaxlingsstation böranläggas i i samarbete med kommun. Därmedkommer finska och ryska godsvagnar att kunna köra utanomlastning på det svenska järnvägsnätet. Omaxlingsstationenberäknas kosta ca 30 milj.kr. Enligt motionärerna bör regeringenta initiativ så att en sådan anläggning kommer till stånd.Utskottet anser det angeläget att välutvecklade förbindelsererbjuds i det internationella transportutbytet. Genom deförändringar som skett i det forna är detviktigt att infrastrukturplaneringen grundas på bedömningaranpassade till en ny handels- och kontaktstruktur. Isammanhanget kan också nämnas de studier som pågår i ochRyssland om hur dessa länders järnvägsnät kan integrerasnärmare. Detta gör sammantaget som motionärerna framhåller attfrågan om en omaxlingsstation i har fått förnyad ochstörre aktualitet.Vad gäller ansvarsfrågan konstaterar utskottet att med denavgränsning som gjorts på järnvägsområdet mellan trafik- ochbanfrågor är frågan om byggande av en eventuell omaxlingsstationprimärt att betrakta som en infrastrukturfråga. Det betyder attinvesteringen med nuvarande banklassificering för Haparandabananär en fråga som har att prövas regionalt inom ramen för det s.k.LTA-anslaget. Omförs banan däremot till stomnätet, som resultatav den prövning som utskottet tidigare förutsatt kommer att ägarum, är det däremot en fråga för att beakta i sambandmed den nationella infrastrukturplaneringen för stomnätet.Utskottet konstaterar härvid att i skrivelse den14 till regeringen om investeringsplaneringensfortsatta inriktning förslagit som kommande direktiv förstomjärnvägsplaneringen att särskild hänsyn bör tas till dennordiska trafikens behov samt anslutningarna mot kontinenten.Vidare skall enligt beredskap säkerställas för enutvecklad järnvägstrafik österut inklusive Baltikum.Utskottet förutsätter att regeringen noggrant följerutvecklingen vad gäller utbyggnaden av järnvägsnätet mellanFinland och på samt vidtar de särskildaåtgärder som kan bli nödvändiga som t.ex. byggandet av enomaxlingsstation för att utveckla godstrafiken via Haparanda.Därvid bör även beaktas den möjlighet som kan finnas att medsärskilda sysselsättningsmedel tidigarelägga investeringsobjektpå järnvägsområdet. Motionsyrkandena påkallar mot bakgrund avdet anförda ingen åtgärd från sida och avstyrksföljaktligen av utskottet.8 Övriga frågorI det följande behandlas ett antal övergripande frågor sominte kunnat sorteras strikt till endera infrastrukturområdeteller till trafikområdet.8.1 Tågfärjeförbindelsen --SassnitzI motion T527 (nyd) framhålls att förbindelserna medkontinenten blir allt viktigare i det nya som växer fram.Detta gäller enligt motionärerna särskilt tågfärjeförbindelsenTrelleborg--som kan komma att utgöra den naturligavägen till bl.a. med den tyngdpunktsförskjutning som skermot öster. I motionen yrkas mot denna bakgrund att en utredningtillsätts om hur denna förbindelse kan utvecklas och förbättras.Utskottet konstaterar att färjetrafiken på den aktuella ledenmellan och drivs i samarbete mellan SJ ochDR (Deutsche Reichsbahn). SJ har grupperat allsin färjetrafik i ett nytt bolag . Avsikten med dennya organisationen är att samla den egna kompetensen inomfärjeområdet, stärka konkurrensförmågan och utveckla trafikenmed hänsyn till de nya möjligheter som utvecklingen inom EG ochÖsteuropa medför. Enligt vad utskottet erfarit bedömer SJ attfärjeleden har goda förutsättningar att ytterligare stärka sinställning framöver.Utskottet vill framhålla att ett konkurrenskraftigtjärnvägsalternativ för trafiken till och från kontinentenförutsätter att transportkedjan görs attraktiv och effektiv helavägen utan risk för förseningar och andra störningar. Dettainnebär att även anslutningsförbindelserna till färjeleden är avstrategiskt intresse. För del kan härvid erinras om detplaneringsarbete som pågår i syfte att anlägga en riksbangårdför kontinenttrafiken för att främst ta emot heltåg ochomfördela vagnar till andra heltåg. Investeringar planerasvidare i med hänsyn till det nuvarande färjelägetsbegränsningar på . För kan nämnas denomfattande infrastrukturutbyggnad som inletts till följd avdet tyska enandet. Denna utbyggnad gäller bl.a. sträckanSassnitz--och anläggande av en ny motorväg längs dentyska . Enligt vad utskottet erfarit har vidareett nära samarbete utvecklats mellan och påolika nivåer om hur färjeleden kan utvecklas ytterligare och blimer konkurrenskraftig.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attyrkandet i motion T527 (nyd) till väsentlig del torde blitillgodosett. Motionsyrkandet påkallar därför ingen åtgärd frånriksdagens sida varför det avstyrks.8.2 Utbildning av signalteknikerI motion T527 (nyd) föreslås att för utbildning avsignaltekniker reserveras 20 platser av de 2000 nyahögskoleplatser som tillkommit genom riksdagsbeslut hösten 1991.Som bakgrund till motionsyrkandet anges att bristen påsignaltekniker för modernisering av banverketssignalanläggningar utgör ett besvärande hinder för en snarutbyggnad av snabbtågstrafiken.Utskottet erinrar om att motsvarande yrkande behandlades avriksdagen (prop. 1991/92:25 bil. 7, UbU7 rskr. 87).Utbildningsutskottet redovisade därvid att högskolan iFalun-Borlänge anordnar en lokalutbildningslinje för produktion och underhåll av vägar ochjärnvägar. Denna linje har bl.a. en inriktning för signaltekniktill vilket det dock varit svårt att rekrytera studerande,varför högskolan nu överväger att lägga ner inriktningen. Isammanhanget anfördes även att inom försöksverksamheten med nyingenjörsutbildning om 80 poäng anordnas nästa budgetårelektroingenjörslinje med inriktning mot elteknik på sex orter ilandet. erinrade vidare om att det ankommerpå resp. högskolestyrelse att besluta om vilka fristående kurseroch lokala linjer som skall anordnas. Utbildningsutskottetavstyrkte mot denna bakgrund det berörda motionsyrkandet.Utskottet konstaterar att med de investeringar som sker ivägar och järnvägar och med de insatser som planeras för enfortsatt utbyggnad av infrastrukturen krävs utökad kompetensinom en rad områden. Med hänsyn till rådande konjunkturläge ärdet angeläget att utbyggnaden som avsett kan sättas i gångsnabbt. Enligt vad utskottet erfarit finns det dock vissabrister vad gäller tillgången på kvalificeradeanläggningstekniker för ett fortsatt ökat väg- ochjärnvägsbyggande. Tillgången på kompetens vad gäller detsignaltekniska området utgör därvid enligt vad utskottet erfaritett särskilt påtagligt problem inom samtligaregioner.Utskottet förutsätter att behovet av kompetens inomämnesområdet mot denna bakgrund kommer att beaktas inom ramenför samhällets utbildningssystem. Med hänsyn till de godaarbetsutsikter som råder och som kan förutses förden berörda yrkeskategorin bör det med förstärktrekryteringsinformation finnas ett betydande intresse förutbildning på området. Motionsyrkandet påkallar med hänvisningtill vad som anförts ingen åtgärd från sida ochavstyrks följaktligen av utskottet.8.3 Parkeringsplatser vid stationerI motion T503 (kds) framhålls behovet av parkeringsplatservid stationer. Enligt motionären är det av största vikt attbyte mellan bil och tåg underlättas. Därmed kan fler användaallmänna kommunikationsmedel som biltrafiken itätorterna kan begränsas vilket ger positiva miljöeffekter. Ettutvecklingsarbete bör därför inledas på att se över ochförbereda för att bygga välplacerade parkeringsplatser iomedelbar närhet till de större stationerna runt pendeltåg ochtunnelbanan samt även vid SJ:s stationer runt om i landet.Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av att engod samordning sker mellan olika trafikslag. Det är viktigt attstationsmiljöerna bidrar till att resenärerna upplever resan medkollektivtrafiken som attraktiv. Resenärerna bör därför så långterbjudas smidiga möjligheter till byten mellan olika färdmedelsom tåg, flyg, bil, buss och cykel. Därmed ges förutsättningarför ett ökat kollektivt resande och att varje färdmedel kananvändas där det är lämpligast. Ansvaret för att godaanknytningar med bl.a. parkeringsplatser erbjuds resenärernaligger i första hand på de berörda trafikföretagen. Genomkommunernas ansvar för den fysiska planeringen är det vidareviktigt att trafikfrågorna beaktas i samband medsamhällsplaneringen.Vad gäller järnvägstrafiken pågår enligt vad utskotteterfarit numera genom SJ:s fastighetsdivision ett aktivt arbetepå att förbättra stationsmiljöerna och upprätta s.k. resecentra.Förutom själva järnvägsstationen omfattar detta förnyelsearbeteäven anläggningar för bussterminal, taxi samt ökat utrymme förparkering och cykeluppställning.