bet · GG01SoU4 · 1992-10-22 00:00:00 — och har fått till ståndfortbildningskurser för socialsekreterare.Tidigare behandlingMotioner om behovet av olika utbildningsinsatser inomsocialtjänsten har behandlats tidigare avutskottet, bl.a. i betänkandena /91:SoU7 och 1991/92:SoU1.I betänkandet 1990/91:SoU7 delade utskottet motionärernasinställning i fråga om betydelsen av utbildning och fortbildningav familjehemsföräldrar, av personalen vid de särskildaungdomshemmen och inom över huvud taget.Utskottet såg positivt på att avsåg att medverkatill att förstärka de personalutvecklande insatserna för dessagrupper. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det intebehövdes något initiativ från sida. De då aktuellamotionerna avstyrktes därför. Ibetänkandet 1991/92:SoU1 anförde utskottet att riksdagennyligen hade ställt medel till förfogande förutbildning och kompetensutveckling inom när detgäller utsatta barn. Mot denna bakgrund och då utskottet ansågatt revisorers projekt om familjehemmen bordeavvaktas innan vidtog någon åtgärd beträffandeutbildning av familjehemsföräldrar avstyrktes motionerna.Riksdagen följde utskottet.Anställningsförhållanden och ersättningarSom tidigare nämnts fick i uppdrag avregeringen att följa upp och utvärdera socialtjänstensverksamhet bland utsatta barn och ungdomar. I uppdraget ingickäven att undersöka hur frågan om ersättningar tillfamiljehemsföräldrar skulle lösas. Rapporten utomhemmet (1990:4) innehåller en redovisning aversättningsfrågan. Uppdraget hade i denna del sitt ursprung i enriksdagsbehandling (AU 1986/87:8) av en motion där mankrävde att familjehemsföräldrar skulle likställas medarbetstagare. I motionen betonades familjehemmens viktigauppgift när det gäller omvårdnaden av barn och ungdomar.Motionärerna framhöll att kraven på familjehemmen växersamtidigt som svårigheterna med att få fram kvalificeradefamiljehem ökar. Som ett skäl härför angav motionärerna att densom åtar sig uppgiften som familjehemsförälder mister en stordel av den sociala tryggheten eftersom vederbörande intebetraktas som arbetstagare. anförde attutskottet inte ville förneka att det kan finnas en rad olöstaproblem när det gäller ersättningen till familjehemsföräldrarnaav det slag som förts fram i motionen. Utskottet ansåg dock attdet inte är en lämplig väg att lösa problemen genom en ändring iden arbetsrättsliga lagstiftningen. Enligt utskottet torde endel av huvudfrågorna kunna hänföras till vad som normaltregleras genom avtal.Socialstyrelsen anför i nyssnämnda rapport att omfamiljehemsföräldrar är anställda skall de garanteras fortsattarbete ifall det barn som finns placerat hos dem av någonanledning skulle lämna familjehemmet. Detta innebär att man blevtvungen att hitta ett barn till en viss familj. Målsättningenmed familjehemsplaceringen är dock att varje familjs lämplighetskall bedömas utifrån varje barns speciella behov.Socialstyrelsen anser att ett sätt att garantera ekonomisk ochsocial trygghet för familjehemsföräldrar -- utan att behöva geavkall på samhällets möjligheter att vid varje enskild placeringsöka ett speciellt hem -- är den form av objektanställning somprövas inom landstingssektorn. Det innebär att anställningen ärknuten till det placerade barnet och upphör då placeringenupphör. anser att objektanställning som metodatt trygga familjehemsföräldrarnas situation i första hand börövervägas. Styrelsen tar inte ställning till hur högersättningen skall vara. Denna fråga får lösas genom avtal.Den ekonomiska ersättning som kommunerna betalar ut tillfamiljehemmen består dels av arvode, dels avomkostnadsersättning. Arvodet utgör en skattepliktig inkomst.Socialnämnden erlägger sociala avgifter och drar, i förekommandefall, preliminärskatt. Omkostnadsersättningen avser att täcka dekostnader som föranleds av placeringen. Omkostnadsersättningenär från och med skattepliktig. Om ersättningenbetalas ut med högst de delar av basbeloppet somRiksskatteverket och rekommenderar, fården skattskyldige göra avdrag i deklarationen med motsvarandebelopp. har i cirkulär 1992:33utfärdat rekommendationer avseende omkostnadsersättning ochlämnat förslag till beräkningssätt och storlek påarvodesersättningar inom familjehemsvården. Enligtrekommendationerna skall arvodet utgå i procent av det för åretgällande basbeloppet fördelat . Arvodet skall varaATP-grundande. Detta innebär att lägsta arvode måste uppgå tillminst av basbeloppet. Begär kommunen att uppdragstagarentillfälligt eller , helt eller delvis, avstårfrån förvärvsarbete bör inkomstbortfallet kompenseras med extraarvode upp till högst av gällande basbelopp fördelat permånad. I särskilda fall, då placeringen ställer mycket höga kravpå familjehemmet, bör förhöjt arvode utbetalas. Uppdraget attvara familjehem berättigar inte uppdragstagaren till ersättningenligt semesterlagen. har betonat vikten av attenskilda personer som engageras för samhälleliga vårduppgifterså långt möjligt skyddas mot skador som kan inträffa medanledning av vårduppgiften. rekommenderarkommunerna att teckna ansvarsförsäkring för bl.a. personer somplaceras i familjehem och att svara för självrisken inom dennaförsäkring. Uppdragstagarna rekommenderas att teckna en s.k.fritidsförsäkring. Genom en sådan försäkring kommer de att fåett skydd som liknar arbetsskadeförsäkringen.HuvudmannaskapetI dag har kommunen ansvaret för att barn och ungdom sombefinner sig i riskzonen får skydd och stöd och -- om det behövs-- vård och fostran utanför det egna hemmet. Behovet av HVB inomvarje landstingskommun skall enligt SoL tillgodoses avlandstingskommunen och kommunerna i området. Detta gäller ävende särskilda ungdomshemmen (§ 12-hemmen). beslötriksdagen att huvudmannaskapet för de s.k. § 12-hemmen under1992 skulle överföras från kommuner och landsting till staten(1990/91:SoU14, rskr. tillkallade regeringenen särskild utredare för att göra en utredning om institutionerinom ungdomsvården och missbrukarvården. Utredningens uppdrag ärslutfört och i det betänkande (SOU 1992:18) som har överlämnatstill regeringen föreslås att en ny statlig myndighet inrättasför ledning och uppföljning av verksamheten vid de särskildaungdomshemmen och LVM-hemmen. En proposition är aviserad underhösten i den delen.Utskottets bedömningFamiljehemsvården är en viktig resurs i det sociala arbetet.Det är den dominerande vårdformen för barn och ungdom sombehöver vård utanför det egna hemmet. I flertalet fall är vård ifamiljehem överlägsen vård i institution på grund av den näraanknytningen till vuxna ersättare för de biologiska föräldrarnaoch den känslomässiga relation som uppstår mellan dem och detplacerade barnet. Även kontinuiteten i relationer är ettgrundläggande motiv till att familjehem är attföredra framför andra vårdformer. Vårdformen är enligtrevisorernas rapport också den ekonomiskt mest fördelaktiga.Kommunerna har emellertid svårigheter att rekryterakvalificerade familjehem, särskilt för tonåringar. Orsakernahärtill är enligt revisorernas rapport flera.Familjehemsföräldrarna får inte den utbildning som de behöverför att kunna fullgöra sitt uppdrag och möta de ökade krav somställs på dem. Även stöd och handledning tillfamiljehemsföräldrarna är bristfälliga.Utskottet anser att åtgärder nu behövs för att utveckla ochstärka familjehemsvården bl.a. genom utbildning, stöd ochhandledning till familjehemsföräldrarna. Regeringen bör ta delav revisorernas överväganden och förslag och återkomma tillriksdagen i frågan.Vad utskottet nu anfört bör , med anledning avrevisorernas förslag och motionerna So31 (v) och So282 (kds,fp, c, v), som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet hemställeratt , med anledning av revisorersförslag och motionerna 1991/92:So31 och 1991/92:So282, somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Stockholm den 22 oktober 1992På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), JanAndersson (s), (nyd), (), MyPersson (m), (), () ochChatrine ().