bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — Var och en av de åtgärder som föreslås skulleenligt utskottets mening resultera i en ökning av den totalaalkoholkonsumtionen. En sådan utveckling skulle stå i strid medriksdagens vid upprepade tillfällen uttalade alkoholpolitiskamålsättning att få till stånd en varaktig minskning avalkoholkonsumtionen. En sänkning av åldersgränsen för inköp påSystembolaget skulle dessutom allvarligt motverka strävandenaatt begränsa ungdomars tillgång till alkohol. Utskottet kandärför inte ställa sig bakom de olika förslag om en friare ochutvidgad detaljhandel som läggs fram i motionerna.Det saknas skäl för att ta något initiativ medanledning av de motioner som gäller frågor om ett fortsattstatligt detaljhandelsmonopol, om att Systembolaget ävenfortsättningsvis skall ha lördagsstängt samt om Systembolagetsaffärsetableringar och försäljningsformer.Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad det tidigare idetta betänkande uttalat om att alkoholpolitiken självfalletmåste anpassas till en föränderlig verklighet. Inte minst densvenska europeiska integrationen kan komma att ställa krav påvissa ändringar av lagstiftningen kring alkohol.Alkoholkommissionen har i uppdrag att se över den svenskaalkoholpolitiken utifrån bl.a. denna utgångspunkt.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So202 (s),So211 (m) yrkandena 1 och 2, So214 (m), So215 (m), So234 (m),So244 (m), So249 (nyd) yrkandena 1--3 och 8, So263 (m), So288(s) yrkande 2, So289 (s) yrkande 4 och So291 (c, s, fp, kds)yrkande 3.Bryggeriernas rätt till partihandelI motion So256 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom förändring av lagen om handel med drycker (yrkandetdelvis). Mot bakgrund av den ökade försäljningen av starköl ärdet enligt motionen angeläget att bryggerierna fråntas rättenatt bedriva partihandel med denna vara. Den del avmotionsyrkandet som gäller reglerna för serveringstillståndbehandlas nedan under rubriken för tillståndsgivningenm.m.I motion So271 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen hos regeringen begär lagförslag som förbjuderbryggerinäringen att idka partihandel med öl (yrkande 15).Motionärerna menar att bryggeriernas rätt att idka partihandelmed starköl har lett till att de i ökad utsträckning harengagerat sig finansiellt i restaurangerna. Detta står enligtmotionärerna i strid med en princip i svensk alkoholpolitik omatt tillverknings- och serveringsleden skall hållas åtskildafrån varandra.Anledningen till att 23 § LHD ändrades så att tillverkare avstarköl gavs rätt att sälja öl direkt till restaurangerna varatt den tidigare ordningen ansågs innebära en onödigadministrativ omgång. Bryggerierna levererade nämligen starköletdirekt till restaurangerna medan försäljningen bokföringsmässigtskedde via Systembolaget (prop. 1976/77:108).I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 68) anförde utskottet medanledning av en motion (v) att det inte såg något skäl attåtergå till den ordning som rådde och avstyrkte därförmotionen (res. v).Utskottet vidhåller sin tidigare inställning. Motionerna So256(s) yrkandet delvis och 271 (v) yrkande 15 avstyrks.Servering av alkoholdryckerMattvång och tidsgränserI motion So226 av m.fl. (m) begärs attriksdagen beslutar att ändra lagen om handel med drycker ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 1 delvis).Motionärerna menar att det borde vara möjligt att få tillståndatt servera alkoholdrycker i en rörelse även om inte matserveras och att tidsbegränsningarna för alkoholservering bort. Motionsyrkandet i övrigt behandlas nedan underrubriken för tillståndsgivningen.Även i motion So249 av (nyd) begärs ensådan lagändring att utskänkning av alkoholhaltiga drycker i enrörelse inte skall förutsätta matförsäljning (yrkande 9). Isamma motion begärs en sådan lagändring att öppettiderna förrestauranger inte regleras av myndigheter (yrkande 10).I motion So253 av och (bådas) föreslås att lagen om handel med drycker ändras på så sättatt de tidsgränser som finns för när alkohol får serveras tasbort. Tidsgränserna skapar enligt motionärerna misstro ochfrämjar inte kampen mot alkoholmissbruk.I 41 § LHD stadgas att tillstånd till servering fårmeddelas endast om det kan antagas att tillhandahållande avlagad mat kommer att utgöra en betydande del av rörelsen.Tillstånd till servering av öl får dock meddelas om lagad matfinns att tillgå eller i annat fall om särskilda skälföreligger.I 48 § LHD anges att vid servering av spritdrycker, vin ochstarköl skall lagad mat finnas att tillgå.Av 46 § LHD framgår att servering av öl får påbörjas tidigastklockan 07.00 och servering av andra alkoholdrycker tidigastklockan 12.00. Servering av alkoholdrycker skall avslutas senastklockan 01.00. får dock förordna om andratider för serveringens bedrivande.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 23) behandlades en motion(m) om bl.a. alkoholservering utan servering av lagad mat.Enligt utskottet skulle motionsförslagen motverka en sänkning avden totala alkoholkonsumtionen. Motionen avstyrktes därför.Alkoholservering i kombinerade butiks- och serveringslokalerI motion So262 av och (båda m)begärs ett tillkännagivande till regeringen om attalkoholservering skall tillåtas i kombinerad butiks- ochserveringslokal. Motionärerna anför att den butiksinnehavare somutvidgar verksamheten med bordsservering för enklare rätter intefår tillstånd till alkoholservering och att detta är en form avonödigt krångel som alkoholkommissionen bör se över.I allmänna råd rörande LHD (SOSFS1979:71) anförs att vid tillståndsprövningen skall beaktas attserveringsrörelse inte enligt praxis kan kombineras medbutiksrörelse eller annan detaljhandel. "your own"I motion So265 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom att tillåta den nya utskänkningsformen. Det borde enligtmotionären vara möjligt för restaurangbesökare att själva ta medsig sina alkoholdrycker på samma sätt som sker i exempelvisvissa engelskspråkiga länder under epitetet "BYO", dvs. "bringyour own".I 56 § LHD stadgas att på serveringsställe, för vilkettillstånd till servering av alkoholdrycker gäller, får ej någondricka eller tillåtas dricka andra alkoholdrycker än som harserverats i enlighet med tillståndet. Ej heller får någon drickaeller tillåtas dricka alkoholdrycker på serveringsställe däralkoholdrycker ej får serveras eller i lokal, som yrkesmässigtupplåtes för anordnande av sammankomster i slutna sällskap vidvilka mat eller dryck tillhandahålls av innehavaren genom dennesförsorg och där servering av alkoholdrycker ej är tillåten.Alkoholservering på teatrarI motion So203 av () begärs att riksdagenbeslutar att ändra lagen om handel med drycker så att de fastateatrarna kan ges tillstånd att servera öl och vin under paus ipågående föreställning. Motionären konstaterar attförsöksverksamhet med utskänkning i teaterfoajéer har genomförtsutan att det uppstod några problem och menar att en sådanutskänkning inte skulle leda till en ens mätbar förändring avkonsumtionsstatistiken. Det borde därför vara möjligt att kunnata ett glas vin i pausen på en teaterföreställning.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 59) anförde utskottet attden alkoholpolitiska utredningen (APU) bedrev försöksverksamhetmed utskänkning i de fasta teatrarnas foajéer i pauserna underföreställningarna och att denna försöksverksamhet inte ansågsvålla några problem. Mot bakgrund av uttalanden ochden då aktuella propositionen (prop. 1990/91:175) om vikten avatt sänka totalkonsumtionen ansåg utskottet emellertid liksomtidigare att det skulle vara inkonsekvent av att nutillåta alkoholservering i tidigare alkoholfria miljöer.Alkoholservering på inrikesflygetI motion So266 av m.fl. (nyd)efterlyses möjligheten att på inrikesflyget få sammaalkoholregler och utskänkningstillstånd som på inrikeståget.Motionären frågar sig om det är logiskt att som ha skildautskänkningsregler för flyg och tåg.Av LHD framgår att tillstånd till servering avalkoholdrycker på luftfartyg, fartyg eller järnvägståg i inrikestrafik (trafikservering) meddelas av i det län,där det företag som vill bedriva serveringen har sitt säte.Tillstånd till trafikservering får avse vin, starköl eller öleller, om särskilda skäl föreligger, alla slag avalkoholdrycker. För trafikservering gäller ingatidsbegränsningar. I övrigt gäller samma regler förtrafikservering som för annan servering av alkohol.Utskottet har inhämtat att flygbolaget harserveringstillstånd för inrikes flygningar där lagad matserveras. Detta tillstånd utnyttjas inte. SASsöker och erhåller ibland särskilda serveringstillstånd förenstaka inrikes charterflygningar.Linjeflyg har enligt uppgift ingetserveringstillstånd. Överläggningar pågår med iStockholms län och om sådant tillstånd.Formerna för tillståndsgivningen m.m.I motion So219 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande till regeringen omvad som i motionen anförts om överförande av beslut omserveringstillstånd från länsstyrelserna till kommunerna.Motionärerna anser att kommunerna bör besluta omserveringstillstånd, eftersom det är dessa som har kännedom omlokala förhållanden och ett samlat ansvar för fritidsfrågor ochalkoholpolitik.I motion So226 av m.fl. (m) begärs attriksdagen beslutar att ändra lagen om handel med drycker ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 1 delvis).Enligt motionärerna borde tillstånd för alkoholserveringgenerellt alltid ges. Endast sökandens lämplighet borde bedömas.Vidare borde tillståndsprövningen utföras av kommunerna.I motion So240 av och (båda c) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vadsom anförts i motionen om behovet av översyn av regelverket förindragning av tillstånd för alkoholservering då givenlagstiftning inte efterlevs (yrkande 1) och om vad somanförts i motionen om tilläggsdirektiv till alkoholkommissionen(yrkande 2). Motionärerna menar att det finns restaurangersom inte följer reglerna för servering av alkohol och att detbehövs en sanering av branschen. För att detta skall kunna skekrävs en översyn av bestämmelserna för indragning avserveringstillstånd. bör få i uppdrag att seöver dessa bestämmelser.I motion So249 av m.fl. (nyd) begärs attriksdagen beslutar om en sådan lagändring att ansökan omtillstånd att servera alkohol generellt alltid skall ges, ominte synnerliga skäl talar däremot (yrkande 11), attriksdagen beslutar att kommunerna skall vara tillståndsmyndighet(yrkande 12) och att beslutar att indragning avtillstånd för restauranger och andra utskänkningslokaler skallvara tidsbegränsad , dock skall möjlighetfinnas att vid upprepade överträdelser dra in tillståndetpermanent (yrkande 13).I motion So256 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom förändring av lagen om handel med drycker (yrkandetdelvis). Motionären vill att kommunerna skall besluta omserveringstillstånd och att man bör överväga att ta ut en avgiftför tillstånden samt att kommunerna bör få möjlighet att förviss tid återkalla ett serveringstillstånd och att omprövaserveringstillstånd till slutna sällskap med jämnatidsintervall. Vidare bör enligt motionären restauranger medserveringstillstånd lämna kvitton till gästerna.I motion So271 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om vad som i motionen anförts om bättreefterlevnad när det gäller lagen om handel med drycker(yrkande 13). Enligt motionärerna har det inomrestaurangbranschen skett en förskjutning frånrestaurangverksamhet till dryckes- och nöjesverksamhet förungdom. Utvecklingen har enligt motionärerna skett i strid medgällande rätt, och det är därför dags att se till att branschenföljer de lagar och förordningar som finns.I motion So274 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom behovet av en översyn av regelverket för tillstånd föralkoholservering. Enligt motionen kräver en minskning avalkoholkonsumtionen att antalet serveringstillstånd minskas. Detbehövs därför en översyn av bestämmelserna på detta område.Även formerna för tillståndsgivningen och för indragning avserveringstillstånd bör ses över. bör få iuppdrag att se över dessa bestämmelser, menar motionärerna.I motion Sk656 av m.fl. (nyd) begärs enutredning med uppgift att modernisera och kraftigt förenklaalkohollagstiftningen (yrkande 1). Enligt motionärerna äralkohollagstiftningen onödigt krånglig och obekväm för dem somdriver krogar och för kroggästerna och bör därför ses över -- omden alls behövs.Det ingår i uppdraget för alkoholkommissionen att särskiltuppmärksamma reglerna om tillstånd till servering avalkoholdrycker enligt LHD, liksom bestämmelserna om serveringensbedrivande och andra frågor som gäller alkoholserveringen.Kommissionen skall även analysera hur denna lagstiftningtillämpas i praktiken.Enligt vad utskottet har inhämtat pågår inomsocialdepartementet en översyn av organisationen förtillsynen av efterlevnaden av LHD. Vidare övervägs direktiv fören utredare som bl.a. skall undersöka förutsättningarna för attöverföra tillståndsgivningen enligt LHD till kommunerna.Frågor om tillståndsgivning och tillsyn enligt LHD behandladesav dåvarande regeringen i folkhälsopropositionen 1990/91:175(s. 116 ff. och 121 f.). Enligt regeringen bordetillsynsmyndigheterna inom ramen för tillgängliga resurser kunnaintensifiera tillsynsverksamheten. Regeringen anförde vidare attdet finns flera skäl som talar för en överföring avtillståndsgivningen enligt LHD till kommunerna. Regeringenaviserade att den avsåg att utreda och analyseraförutsättningarna för och konsekvenserna av en sådan överföring.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 64) anförde utskottet attdet delade regeringens uppfattning att det finns flera skäl somtalar för att överföra tillståndsgivningen enligt LHD tillkommunerna. Utskottet såg positivt på att regeringen hadeuttalat att den avsåg att utreda förutsättningarna härför.Utskottet uttalade vidare (s. 61) att det är mycket angelägetatt tillsynen enligt LHD skärps.Utskottets bedömningI flera motioner föreslås en liberalisering av reglerna förservering av alkoholdrycker. Motionerna gäller mattvång ochtidsgränser, alkoholservering i kombinerade butiks- ochserveringslokaler, möjligheten att ta med egna alkoholdrycker pårestaurang samt alkoholservering på teatrar och inrikesflyg. Motbakgrund främst av vad utskottet har uttalat om densvenska alkoholpolitikens mål att varaktigt sänkaalkoholkonsumtionen och att begränsa ungdomars tillgång tillalkohol är utskottet inte berett att tillstyrka någon av dessamotioner.Ett stort antal motioner gäller formerna förtillståndsgivningen enligt LHD. Det är utskottets uppfattningatt servering av alkoholdrycker är en verksamhet som måste varaunderkastad viss reglering och att serveringstillstånd inte kanges generellt till den som så önskar utan en närmare prövning iskilda hänseenden. Som utskottet har anfört finns detemellertid skäl som talar för att tillståndsgivningen enligt LHDöverförs till kommunerna.Den närmare utformningen av bestämmelserna om servering avalkoholdrycker är föremål för översyn dels inomregeringskansliet, dels av alkoholkommissionen. Med hänsynhärtill och till vad utskottet i övrigt nu har anfört avstyrksmotionerna So203 (m), So219 (s), So226 (m) yrkande 1, So240 (c),So249 (nyd) yrkandena 9--13, So253 (s), So256 (s) yrkandetdelvis, So262 (m), So265 (m), So266 (nyd), So274 (s) och Sk656(nyd) yrkande 1.Utskottet avstyrker också motion So271 (v) yrkande 13.Den oregistrerade alkoholkonsumtionenI motion So205 av () begärs att enutredning tillsätts för att beräkna omfattningen av denoregistrerade alkoholkonsumtionen och föreslå åtgärder för attminska denna konsumtion. Enligt motionären måste arbetet på attminska alkoholkonsumtionen inriktas på att minska också denoregistrerade konsumtionen av alkohol som införts från utlandeteller är hembränd. En utredning bör tillsättas för att se överdetta.Det har gjorts olika uppskattningar av den oregistreradealkoholkonsumtionen. En studie av IAS, Information centerAlcohol finns redovisad i bl.a. nr 61990. Enligt IAS studie var den verkliga alkoholkonsumtionen iSverige 1989 ren alkohol per invånare att jämföra medden registrerade konsumtionen om . Av denoregistrerade alkoholen var enligt uppskattningen 1,10 literhembränd, hemtillverkat vin, konsumeradutrikes, införd från utlandet och -0,01 literkonsumerad av utlänningar i Sverige.Den finske alkoholforskaren har vid ett möte iOslo 1988 med ICAA, andAddiction, uppskattat att den oregistrerade alkoholkonsumtioneni utgör av den verkliga konsumtionen.Alkoholkommissionens översyn av den svenskaalkoholpolitiken skall ske med beaktande av bl.a. den europeiskaintegrationen med en friare handel och minskade gränskontrollersom följd och vad detta kan komma att betyda för Sverige.I folkhälsopropositionen 1990/91:175 (s. 113) angavs atten av uppgifter måste bli att motverkahembränning och annan illegal hantering av alkohol. Det kanenligt propositionen ske bl.a. genom opinionsbildning för attavglorifiera och förändra attityderna till denna form avalkoholhantering.Utskottet gör följande bedömning.Arbetet med att minska den totala alkoholkonsumtionen i landetmåste inriktas även mot drickandet av hemtillverkad alkohol ochalkohol som införts från utlandet. Såväl alkoholkommissionen somfolkhälsoinstitutet skall uppmärksamma dessa frågor. Utskottetanser inte att det finns behov av en särskild utredning om denoregistrerade alkoholkonsumtionen. Motion So205 (c) avstyrksdärför.Alkoholfria miljöer och umgängesformerI motion So289 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom punktnykterhetens betydelse (yrkande 2). Av storbetydelse för att begränsa alkoholkonsumtionen och de skador somkan följa av denna är enligt motionärerna nykterhet bland ungdomoch gravida kvinnor, under arbetstid samt i trafiken.I motion So271 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om att . årligenbör avsättas från allmänna arvsfonden tillinrättande och drift av alkoholfria nöjesställen för ungdom(yrkande 14). Motionärerna menar att samhället måste mötautvecklingen mot dryckes- och nöjesverksamhet med inriktning påungdom inom restaurangbranschen. I detta syfte föreslårmotionärerna att stimulansbidrag finansierade via allmännaarvsfonden införs för igångsättande av alkoholfriaungdomsställen.I lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden finnsbestämmelser om utdelning av understöd ur fonden. Det ankommerpå regeringen att pröva frågor om sådant understöd, se bl.a.utskottets uttalande i betänkandet 1990/91:SoU4 (s. 42). Avregeringens skrivelse 1990/91:137 med redovisning förfördelningen av medel från allmänna arvsfonden framgår bl.a. attBarn- och under /90 erhöllnära 42 milj.kr. för stöd till fostran av ungdom. Regeringenanvisar av de medel som är tillgängliga förutdelning till detta ändamål. Enligt regeringen är ny teknik,fritid och rekreation områden som bör prioriteras.I betänkandet 1989/90:SoU2 (s. 43) anförde utskottet attdet måste finnas attraktiva alkoholfria alternativ, inte minstinom de delar av fritids- och nöjessektorn som vänder sig tillungdomar. Utskottet ansåg att regeringen borde pröva hurframväxten av alkoholfria miljöer kan stimuleras. Detta gavsregeringen till känna (rskr. 14).I betänkandet 1990/91:SoU23 noterade utskottet att enligtfolkhälsopropositionen 1990/91:175 (s. 113) kommer arbetet medatt befrämja alkoholfria umgängesformer för såväl vuxna somungdomar att prioriteras i alkoholprogram.Utskottet såg positivt härpå.Utskottet gör följande bedömning.Vid olika tillfällen har utskottet påtalat betydelsen av attdet finns alkoholfria miljöer och umgängesformer för inte minstungdomar. Enligt utskottet behövs inte något tillkännagivandetill regeringen i denna fråga. Motion So289 (s) yrkande 2avstyrks.Det ankommer på regeringen att pröva frågor om understöd urallmänna arvsfonden. Utskottet anser inte att i dettasammanhang bör uttala sig om hur fondens medel skall användas.Motion So271 (v) yrkande 14 avstyrks.AlkoholreklamI motion So275 av m.fl. (c, s, fp) begärsen översyn av lagstiftningen rörande förbud mot alkoholreklam.Enligt motionärerna visar och radionämndenshandläggning eller brist på handläggning av ärenden som gällerotillåten alkoholreklam att myndigheterna antingen saknartillräcklig kunskap eller att lagstiftningen på området äroklar. bör därför föranstalta om en översyn av dennalagstiftning.Regler om alkoholreklam finns i lagen (1978:763) om vissabestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker. I dennalags 2 § stadgas att med hänsyn till de hälsorisker som ärförbundna med bruk av alkohol skall särskild måttfullhet iakttasvid marknadsföring av alkoholdryck. Därvid gäller särskilt attreklam- eller annan marknadsföringsåtgärd inte företas som ärpåträngande eller uppsökande eller som uppmanar till bruk avalkohol. Vid marknadsföring av alkoholdryck får inte användaskommersiell annons i ljudradio- eller televisionsprogram eller itidskrifter av närmare angivna slag. Handling som strider mot2§ skall enligt 3 § i samma lag vid tillämpning avmarknadsföringslagen anses vara otillbörlig mot konsumenter.I marknadsföringslagen (1975:1418) finns bestämmelser omkonsumentombudsmannens tillsyn och möjligheter att ingripa mototillbörlig reklam.Om radionämndens granskning finns bestämmelser iradiolagen (1966:755).I lagen om handel med drycker finns vissa bestämmelser ombl.a. marknadsföring av Systembolaget och Vin & Sprit AB.Den dåvarande regeringen tillsatte en utredaremed uppgift att göra en översyn av marknadsföringslagen. (dir. 1991:70) bör utredaren bl.a. beaktabehovet av samordning mellan marknadsföringslagen och denlagstiftning som reglerar alkoholreklamen. Utredaren skallredovisa sina överväganden och förslag som rörEG-harmoniseringen av de svenska marknadsföringsreglerna den 25mars 1992 samt uppdraget i övrigt senast den 31 december 1992.Utskottet gör följande bedömning.Resultatet av den pågående översynen av den svenskalagstiftningen om marknadsföring bör enligt utskottets meningavvaktas innan överväger något initiativ i fråga omalkoholreklamen. Motion So275 (c, s, fp) avstyrks därför.Kvinnor, barn och ungdomI motion So291 av m.fl. (c, s, fp, kds)begärs tillkännagivanden till regeringen om vad som anförts imotionen om åtgärder för att förhindra alkoholmissbruk blandkvinnor (yrkande 1) och om stöd till organisationer somarbetar med kvinnor och alkohol (yrkande 2). I avvaktan påalkoholkommissionens överväganden när det gälleralkoholmissbrukande kvinnor måste enligt motionärerna aktivaförebyggande insatser i form av information och forskning liksomvård få samhällets stöd. Motionärerna nämner särskilt defrivilliginsatser som utförs av KSAN (Kvinnoorganisationernassamarbetsråd i alkohol- och narkotikafrågor), , Vitabandet, De kristna samfundens nykterhetsrörele med RIA-byråerna(Rådgivning i alkoholfrågor) och menar att det är ekonomisktfördelaktigt att stödja dessa organisationer.I direktiven för alkoholkommissionen framhålls kvinnorsmissbruk som ett problemområde som kräver särskild belysning.Missbruket bland kvinnor har ökat, anförs i direktiven. Myckettyder på att kvinnor som missbrukar snabbare blir utslagna ochatt de också fortare får såväl medicinska som sociala skador avsitt missbruk. Att nå dem med stöd eller vårdinsatser är därförsärskilt viktigt. I direktiven påtalas också att kunskapen om desärskilda vårdbehov som kvinnliga missbrukare har ärotillräcklig. En särskild fråga som kommissionen böruppmärksamma är enligt direktiven gravida kvinnors alkoholvanor.Socialstyrelsen har haft regeringens uppdrag att analyseraeffekterna av gjorda insatser och bedöma vilka ytterligareåtgärder som behöver vidtas när det gäller kvinnors missbruk.I december 1991 redovisade uppdraget i rapportenKvinnor och missbruk.Enligt rapporten behöver insatserna för unga flickorintensifieras. Detta bör kunna ske genom att kompetensen utökaspå bl.a. ungdomsmottagningarna. har ett pågåendeprojekt, Unga flickor i riskzon, som gäller denna fråga.