bet · GF01AU13 · 1992-03-10 00:00:00 — Dessa resultatanalyser bör redovisasför riksdagen.Regeringen erinras om uttalanden om att det ärviktigt att möjligheterna prövas att välja annanlokaliseringsort än när det gäller att inrätta nyamyndigheter.Bostadsutskottet erinrar i sitt yttrande om att den resursramsom det nya verket tilldelades innebar att personal kunderekryteras till det nya verket till en nivå som motsvarade 60%av den personal som fanns vid planverket och bostadsstyrelsen.Bostadsutskottet åberopar i detta sammanhang boverketsuppfattning att de myndigheter som lokaliserades på 1970-taletvisade minskad effektivitet under väsentligt än vadsom gällde omlokalisering, detta trots att dessamyndigheter enligt hade bättre stöd frånregeringskansliet än vad verket anser sig ha fått.De förslag som revisorerna lagt fram ligger väl i linje med deav fastlagda riktlinjerna för omlokalisering avstatlig verksamhet och med vad utskottet i olika sammanhang harfört fram.Vad i övrigt anförts och förordats i revisorernas förslag harinte givit arbetsmarknadsutskottet anledning till särskiltuttalande.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att läggerförslag 1990/91:19 till handlingarna.FöretagsstödInledningEfter de förändringar beslutade (prop.1989/90:76, AU13, rskr. 346) har det regionalpolitiskaföretagsstödet följande former:Lokaliseringsbidrag, högst av kostnaden vidinvesteringar i byggnader och maskiner m.m. i stödområde 1 ochhögst i stödområde 2.Utvecklingsbidrag, högst av kostnaden för s.k. mjukainvesteringar intill ett högsta bidragsbelopp av 500 000 kr.Beloppsgränsen kan överskridas i vissa fall.Nedsättning av socialavgifter förföretag inom vissa branscher i stödområde 1. De regler somgäller för stödformen behandlas närmare i det följande.Sysselsättningsbidrag, som för varje ny årsarbetskraftutgör sammanlagt . i stödområde 1 och sammanlagt120000 kr. i stödområde 2 under fem år.I det regionalpolitiska företagsstödet ingår ocksåtransportstöd. Detta stöd ändrades genom beslut av riksdagenvåren 1991. stöd till persontransporter ochdatakommunikation avvecklades. Det stöd som utgår gällermerkostnader för godstransporter av vissa varor till och fråndet särskilda godstransportstödområdet.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att stödformennedsättning av socialavgifter vidgas branschmässigt ochgeografiskt samt att lokaliseringslån återinförs somregionalpolitisk stödform. Socialdemokraterna motsätter sig attavgiftsnedsättningen skall få en vidgad omfattning.I motioner aktualiseras härutöver frågor om de allmännavillkoren för företagsstödet.Nedsättning av socialavgifterGällande reglerDen aktuella stödformen är reglerad i lag, nämligen lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter. För övriga formerav regionalpolitiskt företagsstöd gäller bestämmelserna iförordningarna (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstödresp. (1980:803) om regionalpolitiskt transportstöd. Lagenmedger nedsättning av socialavgifterna med tio procentenheterför företag i nedan angivna branscher om de bedriver verksamheti stödområde 1. Avgiftsnedsättningen är avsedd att gälla , t.o.m. år 2000.Utanför stödområde 1 gäller till utgången av enavgiftsnedsättning i Bodens, , Piteåoch kommuner. Detta är en övergångsanordning med hänsyntill att dessa kommuner genom regionalpolitiska beslutförlorade tidigare möjligheter till tioprocentigavgiftsnedsättning.I samhälle i kommun kan till utgången av år1993 företag medges hel befrielse från arbetsgivaravgifter ochallmän löneskatt.Stödformen omfattar verksamhet inom följande branscher:1.gruvor och mineralbrott med undantag av malmgruvor,2.tillverkning med undantag av tillverkning inom massa- ochpappersindustri samt järn-, stål- och ferrolegeringsverk,3.produktionsvaruinriktad partihandel,4.uppdragsverksamhet,5.hotell, pensionat och camping,6.restauranger och kaféer som drivs i kombination medhotell, pensionat eller camping.Regeringens förslagRegeringen föreslår att stödformen i fortsättningen skallgälla även följande nya verksamheter i stödområde 1:uthyrning och reparationer,jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske,renhållning, städning och tvätteri,ideella, kulturella och religiösa organisationer samtintresseorganisationer,rekreationsverksamhet samt kulturell serviceverksamhet medundantag av bibliotek,personlig serviceverksamhet med undantag av varmbadhus.Utskottet kan här anmärka att uppräkningen av verksamheterföljer huvudgrupperna i Svensk näringsgrensindelning (SNI). Medden tekniken kommer avgiftsnedsättningen under exempelvisjordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske attomfatta även verksamheter som renskötsel, pälsdjursskötsel ochannan djurskötsel samt skogsvård, virkesmätning, flottning m.m.Vidare föreslås i budgetpropositionen att avgiftsnedsättningeni stödområde 1 också skall omfatta arbete inom företagsledning,ekonomi- eller löneadministration, ADB, registrering,telefonförsäljning, ordermottagning och bokföring, oavsett varföretagets huvudverksamhet är belägen eller om den är berättigadtill avgiftsnedsättning eller ej. Det förutsätts att deverksamheter det nu gäller bedrivs i klart avgränsadeavdelningar eller enheter.Utöver den ovan redovisade branschmässiga utvidgningen förstödformen i stödområde 1 föreslår regeringen en geografiskutvidgning till delar av stödområde 2.De delar av stödområde 2 det nu är fråga om äri , , ochVindelns kommuner samt Fällfors, Jörns och Kalvträskförsamlingar i kommun,i och Åre kommuner,i och kommuner samtHolms och Lidens församlingar i och Anundsjö,, och Trehörningsjö församlingar i Örnsköldsvikskommun,i ,i och församlingar iMalungs kommun och och församlingar i Älvdalenskommun,i , och Dalbyförsamlingar i kommun.I de angivna delarna av stödområde 2 skall avgiftsnedsättningliksom i stödområde 1 kunna medges med tio procentenheter.Nedsättningen skall kunna ske fr.o.m. t.o.m. år2000. Den föreslås omfatta följande verksamheter:uppdrags- och uthyrningsverksamhet,hotell, pensionat och camping samt restauranger och kaféer somdrivs i kombination med hotell, pensionat eller camping,skidliftar som drivs fristående från annan verksamhet eller ikombination med restauranger eller kaféer,jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske,kanslifunktioner inom för ideella,kulturella och religiösa organisationer eller förintresseorganisationer.Även i de nu berörda delarna av stödområde 2 föreslåsavgiftsnedsättning kunna ges för avgränsade avdelningar ellerenheter för företagsledning, ekonomiadministration m.fl.verksamheter som nämnts i redovisningen ovan för den föreslagnabranschmässiga utvidgningen i stödområde 1. De allmännaförutsättningarna för nedsättningen skall vara desamma.Regeringens förslag beträffande avgiftsnedsättningenförutsätter lagändringar. I budgetpropositionen läggs framförslag härom.MotionerSocialdemokraterna motsätter sig i partimotionen A225 att degeografiska och näringsmässiga områdena för nedsättningen avsocialavgifter skall utvidgas. De yrkar att regeringens förslagatt ändra i lagen skall avslås av riksdagen.Som argument för avslagsyrkandet åberopar det inte har visats att den avgiftsnedsättning som tidigarehar förekommit i har gett någon nysysselsättning. De anför vidare att somden nuvarande stödformen skall gälla bör finnas en stabilitet ireglerna om geografisk och näringsmässig avgränsning. Dennäringsmässiga utvidgning regeringen föreslår gäller främstjordbruk och tjänstenäringar, vars lokalisering egentligen integår att påverka. Härigenom blir stödformen närmast ett allmäntdriftbidrag.Den geografiska utvidgningen, fortsätter Socialdemokraterna,framstår som obegriplig, eftersom den endast omfattartjänstenäringar och jordbruk. Detta innebär att näringar varslokalisering inte kan påverkas får permanenta driftbidrag. EG:sregler tillåter lokaliseringsstöd för att bygga uppverksamheter. Däremot har man en annan syn på driftbidrag,särskilt om de kan betraktas som permanenta. Det är felaktigtatt utvidga en stödform som EG har störst anledning attifrågasätta.Maud Björnemalm m.fl. (s) föreslår i motion A412 attnedsättning av socialavgifter skall kunna ske även i Hälleforsoch kommuner i län. Motionärernas förslagbeträffande de branscher som skall få del av nedsättningen idessa kommuner överensstämmer med vad regeringen förordat för dei regeringsförslaget aktuella kommunerna i stödområde 2.Magnus m.fl. (s) i motion A456 och () imotion A463 anser att avgiftsnedsättningen bör omfatta ocksåtillverkningsindustri. Förslaget i motion A456 tar sikte på dedelar av som regeringens förslag inbegriper medtillägg för () i kommun.Förslaget i motion A463 gäller industriföretag i och Årekommuner. Motionären förordar att den merkostnad som följer avhans förslag skall täckas av medel som länet tilldelas frånanslaget Regionala utvecklingsinsatser.Ulla Orring (fp) yrkar i motion A467 att avgiftsnedsättningenskall medges även för glesbygdshandeln som, säger motionären,annars blir nära nog den enda näringsgren där småföretagen fårfortsätta med den höga avgiftsnivån.Utskottets övervägandenDet är angeläget att förbättra förutsättningarna förnäringslivet i de regionalpolitiskt svaga regionerna och attstärka utvecklingskraften i de mindre företag som där ärverksamma. Som regeringen anför behövs därför en regionalpolitikmed flera instrument, däribland även stödformer av generellnatur.Det regionalpolitiska företagsstödet -- som senast fastladesav efter förslag av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen -- är sammansatt av både selektivaoch generella stödformer. Lokaliserings- och utvecklingsbidragär jämte de olika formerna av glesbygdsstöd till företag att sesom selektiva åtgärder. Sysselsättningsbidraget, transportstödetoch nedsättningen av socialavgifter är företagsstödets generellaformer.Regeringens nu föreliggande förslag om avgiftsnedsättningen ärmed utskottets synsätt en begränsad men för de aktuellaregionerna betydelsefull utbyggnad av stödformen. Argumenten iden socialdemokratiska partimotionen A225 mot utbyggnaden ärinte övertygande. En av invändningarna är attavgiftsnedsättningen i praktiken blir ett driftbidrag tillbefintliga företag. Utskottet vill påpeka att det ligger i dengenerella stödformens natur att den i förmånshänseende inte görskillnad mellan nystartade och redan etablerade verksamheter. mån man ser detta som ett problem så är det något som ävendrabbar det system med avgiftsnedsättning som ingått i svenskregionalpolitik sedan 1980-talets början.Socialdemokraterna sätter vidare in den utvidgade användningenav avgiftsnedsättningen i ett EG-perspektiv. Utskottet erinrarmed anledning härav om att detta perspektiv tillmättes storbetydelse regionalpolitiska beslut. I proposition1989/90:76 (s. 107) anförde den dåvarande, socialdemokratiskeindustriministern bl.a.:Med det mycket stora internationella beroende som ochsvenska företag lever i, finns det all anledning att se till atteventuella otillbörliga och konkurrenssnedvridande företagsstödförsvinner. De av mig nu presenterade förslagen tillföretagsstöd anser jag ligger väl i linje med den inriktning ochde regler som gäller och som diskuteras inom t.ex. EFTA och EG.Mina förslag innebär att företagsstöden i första hand ärinriktade mot små och medelstora företag och att krav pålångsiktig lönsamhet föreligger för att stöd ska kunna lämnas.I enlighet härmed slopades den tidigare avgiftsnedsättningenför malmgruvor, massa- och pappersindustri samt för järn-, stål-och ferrolegeringsverk med den uttryckliga motiveringen att stödtill dessa verksamheter kunde betraktas somkonkurrenssnedvridande på den internationella marknaden.Den branschmässiga utvidgning som det nu är fråga om avser medmotionärernas egen sammanfattning främst jordbruk ochtjänstenäringar. Även efter den geografiska utvidgningregeringen föreslagit kommer det att handla om verksamheter sombedrivs i skogslänens inland. Det är inte lätt att se hur dettakan leda till störningar i vårt internationella varuutbyte.Utskottet vill inte utesluta att avgiftsnedsättningen ellerandra regionalpolitiska stödformer kan komma att ifrågasättas iett framtida EG-samarbete. Såvitt utskottet förstår är detemellertid något som varje land som deltar i detta samarbete fårräkna med om man bedriver en nationellregionalpolitik.Med hänvisning till dessa överväganden avstyrker utskottetSocialdemokraternas avslagsyrkande i motion A225.Vidare avstyrker utskottet yrkandena i motionerna A412 (s) omavgiftsnedsättning i och kommuner, A456(s) och A463 (fp) om avgiftsnedsättning förtillverkningsindustrin i aktuella delar av resp. iBräcke och Åre kommuner samt A467 (fp) om avgiftsnedsättning förglesbygdshandeln. Vad särskilt beträffar det sistnämnda yrkandethänvisar utskottet till stödet till kommersiell service iglesbygder, dvs. Som redovisas i detföljande föreslår regeringen en beloppsmässig uppräkning avdetta stöd.Efter de nu redovisade ställningstagandena till de aktuellamotionsyrkandena förordar utskottet att bifallerregeringens förslag genom att anta det till propositionen fogadeförslaget till lag om ändring i lagen om nedsättning avsocialavgifter. I lagförslagets ikraftträdandebestämmelse börgöras ett förtydligande tillägg om beräkningen av dennedsättning av egenavgifterna som kommer egenföretagarna tilldel. Utskottet lägger fram förslag härom i hemställan.LokaliseringslånLokaliseringslån som regionalpolitisk stödform avskaffades år1990 efter att ha varit i bruk sedan 1960-talets mitt.Regeringen föreslår nu att lokaliseringslån återinförs förkreditgivning i särskilda fall. Jämfört med de tidigare lånenföreslås följande begränsningar.För det första skall lån endast ges för investeringar ibyggnader och maskiner m.m. De tidigare lånen kunde ges även förpatent- och licensköp, marknadsföring etc.För det andra är det inte meningen att särskilda medel skallanvisas för ändamålet -- tidigare anvisades för varje budgetåranslag till lokaliseringslånen. Finansieringen av de nya lånenskall ske genom att man tar i anspråk obundna behållningar påtidigare anvisade anslag, nämligen det för /90anvisade anslaget D 3. Lokaliseringslån samt det /86 anvisade anslaget C 10. Kvarvarande behållning på det senare anslagetföreslås som förenkling bli överfört till D 3-anslaget.Därutöver är avsikten att räntor och amorteringar påutelöpande lokaliseringslån skall få disponeras för den nyalångivningen.Regeringsförslaget har inte mött någon invändning i deföreliggande motionerna. Socialdemokraterna ser det ipartimotion A225 som en naturlig åtgärd att återinföralokaliseringslånen på grund av den allmänna kreditåtstramningenfrån bankernas sida. Utskottet tillstyrker för sin del attlokaliseringslånen återinförs liksom den finansieringsformregeringen har föreslagit för långivningen.Allmänna frågor om företagsstödetI detta avsnitt redovisas några allmänna frågor kringföretagsstödet som har aktualiserats i tre motioner.Sten () önskar i motion A438 en utvärdering avföretagsstödets sysselsättningspolitiska effekter liksom avstödets effekter ur konkurrens- och marknadssynpunkt.De regionalpolitiska stödformerna har alltsedan den aktivalokaliseringspolitikens tillkomst vid mitten av 1960-taletregelbundet tagits upp till omprövning -- genom de regionalpolitiska besluten åren 1982,1985 och 1990. Besluten har liksom motsvarande beslut under1970-talet alltid föregåtts av ett omfattande utredningsarbete,i regel under parlamentarisk medverkan. Vidare kan erinras om deuppföljningar och utvärderingar som tidigare gjordes av statensindustriverk och som fortsätts i . Med hänvisninghärtill anser utskottet att det inte med anledning av motionenär motiverat att föreslå nya utvärderingar, utan motionenavstyrks.Åke Selberg m.fl. (s) förespråkar i motion A441 ett vidgatregionalpolitiskt stöd till turismen. Enligt motionärernabör det vara möjligt att ge regionalpolitiskt stöd till s.k.mjuka investeringar, såsom marknadsföring, produktutveckling ochkompetenshöjande åtgärder.Det har varit möjligt att på olika sätt geregionalpolitiskt stöd till immateriella ("mjuka") investeringarav de slag motionärerna nämner. Det nya utvecklingsbidraget sominfördes är den stödform som är avsedd för sådanainvesteringar. Motionärernas syfte är således redantillgodosett, och utskottet avstyrker därför deras yrkande.Gudrun m.fl. (v) vill i motion U614 att riksdagenskall begära att regeringen planerar och förbereder stöd tillregioner, företag och anställda som drabbas vid nedläggningaroch omstruktureringar av svensk krigsindustri. Motionärernamenar att den hårdnande konkurrensen i den internationellavapenindustrin och avspänningen i medför minskat behov avsvensk krigsindustri, som därmed kommer att stå inför en storstrukturomvandling.Motionen är i övriga delar remitterad till utrikesutskottet. Idessa delar yrkar motionärerna på lagstiftning med totalförbudmot svensk vapenexport, att genomföras under fem år.Arbetsmarknadsutskottet tar inte ställning till konsekvenserna isysselsättningshänseende av sådana åtgärder utan överväger härbehovet av planeringsberedskap mot bakgrund av de faktorermotionärerna åberopat och som ovan redovisats i anslutning tilldet nu föreliggande yrkandet.Enligt utskottets mening finns en handlingsberedskap inbyggd iarbetsmarknads- och regionalpolitiken. Utskottet vill medanledning av motionen erinra om att det inom ramen för gällanderegelsystem är möjligt att sätta in regionalpolitiskastödåtgärder som eljest är förbehållna stödområdena i orter, ivilka man kan förutse "avsevärda sysselsättningssvårigheter tillföljd av industrinedläggning eller liknande orsak".Utöver det sagda skall tilläggas att utskottet utgår från attläget för svensk försvarsindustri övervägs i anslutning tillriksdagsbehandlingen av regeringens avgivnaproposition 1991/92:102 om totalförsvarets utveckling under denkommande femårsperioden.Sammantaget anser utskottet att det inte finns anledning förriksdagen att begära en beredskapsplanering i enlighet medyrkandet i motion U614. Denna avstyrks alltså i den förevarandedelen.StödområdesindelningenFör att fördela det regionalpolitiska företagsstödet och iövrigt styra samhällets regionalpolitiska insatser har vissadelar av landet klassats som stödområde. Denna metod har använtsalltsedan det regionalpolitiska stödet infördes. Villkoren förregionalpolitiskt stöd är sedan olika beroende på omfattningenoch karaktären av ortens problem.Riksdagen beslöt om en ny stödområdesindelning i juni 1990.Beslutet innebar att antalet stödområden begränsades från tretill två fr.o.m. . Dessa områden, benämndastödområde 1 och 2, omfattar de kommuner eller kommundelar somlångsiktigt bedöms ha de svåraste regionalpolitiska problemen.Vid sidan av inplaceringen i stödområde finns möjlighet förregeringen att placera en kommun med strukturomvandlingsproblemi s.k. tillfälligt stödområde. Regeringen har dessutom möjlighetatt i orter i stödområde 2 vid omfattande strukturförändringarunder en begränsad tid besluta att högre lokaliseringsbidragskall utgå. Regeringen kan också besluta om stöd till företagutanför stödområde samt om synnerliga skäl föreligger beviljahögre bidrag än normalt.Följande kommuner är inplacerade i stödområdena 1 och 2:Län och kommunStödområde 1Norrbottens länArjeplogArvidsjaurGällivareHaparandaJokkmokkKalixKirunaPajalaÖverkalixÖvertorneåVästerbottens länDoroteaMalåSorseleStorumanVilhelminaÅseleJämtlands länBergHärjedalenKrokom, del av (Hotagen, Laxjö, , och Alsen)RagundaStrömsundStödområde 2Norrbottens länBoden, del av (Edefors och ), del av (Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt)ÄlvsbynVästerbottens länBjurholmLyckseleNorsjöSkellefteå, del av (Fällfors, och )VindelnJämtlands länBräckeÅreVästernorrlands länSollefteåSundsvall, del av (och )ÅngeÖrnsköldsvik, del av (Anundsjö, , )länHoforsLjusdalKopparbergs länAvestaLudvikaMalungMora, del av (och )OrsaSmedjebackenVansbroÄlvdalenVästmanlands länFagerstaNorbergSkinnskattebergÖrebro länHälleforsLjusnarsbergVärmlands länArvikaEdaFilipstadHagforsMunkforsSunneSäffleTorsbyÅrjängÄlvsborgs länBengtsforsDals-EdÅmålFjorton kommuner eller kommundelar är inplacerade itillfälligt stödområde, nämligen , ,, , , , ,, , , , och i kommun.Med anledning av framställningar till departementet ominplacering av nya områden i stödområde eller uppflyttning frånstödområde 2 till 1 framför departementschefen att det ärviktigt att stödområdesindelningen inte ändras för ofta,särskilt som de långsiktiga problemen förändras mycket långsamt.Han är därför inte nu beredd att föreslå några ändringar igällande stödområdesindelning, men meddelar sin avsikt att undervåren göra en översyn av de tillfälligastödområdesinplaceringarna och återkomma till regeringen medeventuella förslag till förändringar.Stödområdesindelningen tas upp i ett stort antal motioner medyrkanden om inplacering eller ändring av inplacering av enskildakommuner eller kommundelar i stödområde.Yrkandena framgår av följande uppställning:Kommuner Motioner FörslagNorrbottens länÄlvsbyn A403 av m.fl. (s) 1 A454 av () 1 A471 av () 1Piteå (Markbygden) A454 av () 1 A471 av () 1Boden (Edefors, )A454 av () 1Jämtlands länBräcke och Åre A422 av () 1 A427 av och () 1 A439 av och (nyd) 1 A474 av () 1 A479 av och () 1Krokom (återstående del)A422 av () 1 A427 av och 1 ()länSollefteå och A474 av () 1Örebro länKarlskoga och A406 av () 2 A407 av () 2 A410 av () 2 A421 av m.fl. (s) 2 A448 av och () 2 A456 av m.fl. (s) 2 A466 av IsaHalvarsson och () 2Ljusnarsberg och A407 av () 1Hällefors A412 av m.fl. (s) 1Askersund och A407 av () 2 temporärtVärmlands länKristinehamn och A406 av () 2 A410 av () 2 A448 av och () 2 A456 av m.fl. (s) 2 A466 av och () 2Hagfors A437 av Bo Finnkvist m.fl.(s) 1 A456 av m.fl.(s) 1Älvsborgs länFärgelanda och A419 av m.fl.(s) 2Göteborgs och BohuslänNorra delen A402 av () "särskilt stödområde"och A468 av och () tillfälligt stödområdeBlekinge länSölvesborg A418 av m.fl.(s) tillfälligt stödområdeGotlands länGotland A440 av () 2 A480 av m.fl. (v) 2Utskottet behandlade och avstyrkte likartade motionsyrkanden iförra årets betänkande AU13 och hänvisade då till singrundläggande uppfattning att stödområdesindelningen inte börändras alltför ofta. Det är helt tydligt att det rådandearbetsmarknadsläget försvårar situationen i de kommuner somnämns i motionerna liksom för övrigt i stora delar av landet.Arbetslöshetstalen har på flera håll mer än fördubblats underdet . Utskottet anser emellertid liksom regeringenatt de långsiktiga problemen måste vara avgörande förstödområdets avgränsningar, bl.a. för att underlätta planeringenför företag och myndigheter.Även om arbetsmarknadsläget är mycket bekymmersamt i flera avde kommuner som nämns i motionerna bör några förändringar integöras . Utskottet vill i sammanhanget erinra om attarbetsmarknadspolitiken kommer att behandlas av utskottet senarei vår. Regeringen föreslår i budgetpropositionen 19,6 miljarderkronor till arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Vad särskilt gäller och , som gränsar tillkommuner som ingår i stödområde 1, vill utskottet hänvisa tillsina uttalanden i samband med fastställandet avstödområdesindelningen (bet. 1989/90:AU13 s. Utskottet förbiser inte heller de problem som finnsi östra liksom i andra regioner med uttaladesvårigheter.Utskottet vill också peka på möjligheten för regeringen att,som anförts i det föregående, förutom att placera en kommun is.k.