bet · GG01KrU6 · 1992-11-12 00:00:00 — I betänkandet avstyrker utskottet motionsyrkanden om införandeav en s.k. hänsynsparagraf beträffande ortnamn ikulturminneslagen (1988:950). Utskottet redovisar två pågåendeutredningar inom ortnamnsområdet, varav en begärdes av riksdagenvid föregående . När utredningsresultaten redovisats ärdet enligt utskottet naturligt att regeringen närmare övervägerpå vad sätt skyddet för ortnamn ytterligare bör förstärkas.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed de förslag till den framtida reglering av ortnamnsområdetsom övervägandena leder fram till. 1991/92:Kr223 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utforma en "hänsynsparagraf" förortnamnsvården inom kulturminneslagen.1991/92:Kr268 av och (c, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att kulturminneslagen får enutformning som inrymmer även ortnamn.Begreppet ortnamnOrtnamnsutredningen (SOU 1982:45) diskuterade begreppetortnamn och anförde att ortnamn kan definieras som "en och i en viss krets av människor entydig benämning påen viss geografisk lokalitet". Alla namn som förekommer på deallmänna kartor som () har att framställaoch ge ut -- bl.a. de ekonomiska och topografiska kartorna --betraktas som ortnamn, t.ex. bebyggelsenamn, naturnamn,sockennamn, länsnamn m.m.Ansvariga för ortnamnenMånga olika instanser på central och lokal nivå beslutar omortnamn.Regeringen beslutar om namn på kommuner ochlandstingskommuner.Lantmäteriverket är central förvaltningsmyndighet för frågorom fastighetsbildning, fastighetsregistrering, allmänkartläggning m.m. har dessutom uppgiften attverka för ett ändamålsenligt och vårdat ortnamnsskick och attfastställa ortnamn i den utsträckning inte någon annan har ensådan befogenhet. beslutar om bl.a. tätortsnamnoch fastigheters registernamn samt om namn redovisade påallmänna kartor. har en samordnande uppgiftinom ortnamnsområdet.Vid beslut om traktnamn och traktindelning i samband medfastighetsbeteckningsreformen (datoriseringen avfastighetsregistreringen) skall inhämtayttranden från berörda fastighetsägare samt frånRiksantikvarieämbetet (RAÄ) och i Uppsala.Samråd skall även ske med kommunen i vissa fall.Till finns knutet ettortnamnsråd. Rådet har till uppgift att främja ettändamålsenligt och vårdat ortnamnsskick. Innan merabetydelsefulla frågor om ortnamn avgörs av Lantmäteriverketskall verket inhämta rådets synpunkter. I finnsföreträdare för , , , ,Dialekt- och ortnamnsarkiven samt Svenskt visarkiv (DOVA),, (), ,universiteten och sameorganisationerna. När det behövs kan rådettillkalla ytterligare ledamöter. Så har skett t.ex. beträffandeSvenska Tornedalingars Riksförbund.Postverket fastställer postadresser och beslutar omadresseringssystem.Vägverket ger ut anvisningar om vägskyltning.Vägförvaltningarna ansvarar för vägskyltningen.Flera myndigheter fastställer namn inom sina områden, t.ex.Sjöfartsverket på fyrar, på trafikplatser,på flygplatser, på riktnummerområden.Kommunerna fastställer enligt praxis namn på stadsdelar,gator, vägar, torg och andra allmänna platser. Kommunernafastställer enligt författning namn på kvarter.Fastighetsägare och tomtägarföreningar fastställer i vissafall namn på gator, vägar och byggnader.Tidigare riksdagsbehandling av ortnamnsfrågorEn utförlig redovisning av ortnamnsfrågornas behandling iriksdagen gavs i utskottetsbetänkande /91:KrU6.I betänkandet 1991/92:KrU3 gavs följande sammanfattning avriksdagsbehandlingen fram t.o.m. /91.Skyddet för ortnamn aktualiserades under 1960- och 1970-taleni samband med besluten om en reformering avfastighetsregistreringen. förutsatte att man vidreformen skulle slå vakt om de existerande namnen i registren.Beteckningsbyten skulle ske med stor försiktighet för att bevarade kulturvärden som ligger i namntraditioner.Riksdagen begärde vid /79 en allsidig utredningpå ortnamnsområdet. Utredningen avslutade sitt arbete . Iutredningsbetänkandet (SOU 1982:45), Ortnamns värde och vård,föreslogs en rad åtgärder för ett bättre ortnamnsskydd, bl.a. enortnamnslag för sådan ortnamnsverksamhet som utövas av statligamyndigheter, kommuner och landstingskommuner samt församlingaroch kyrkliga samfälligheter.Regeringen ansåg inte att det behövdes en särskild ortnamnslagav det slag som utredningen föreslagit. I budgetpropositionen år1985 anfördes att ortnamnsskyddet kunde förbättras genom andrasådana åtgärder som utredningen föreslagit i sitt betänkande.Dessa åtgärder kunde vidtas av regeringen eller av myndigheterutan godkännande. hade inte någrainvändningar mot de riktlinjer för ortnamnsverksamheten somregeringen redovisade i propositionen (bet. KrU 1984/85:16,rskr. De redovisade riktlinjerna innebar bl.a. attLantmäteriverket skulle få en samordnande uppgift för attåstadkomma bättre enhetlighet och samordning iortnamnsverksamheten. Till skulle knytas ettortnamnsråd. Namnformerna på de allmänna kartorna, somLantmäteriverket ger ut, skulle bli normgivande.Vid det senaste , 1990/91, behandlade kulturutskotteten motion om införande av en ortnamnslag (bet. 1990/91:KrU6).Kulturutskottet konstaterade att ortnamn förändras, försvinneroch tillkommer och att detta sker i snabbare takt, bl.a.beroende på fastighetsregisterreformen, ändringar i landskapetoch sammanläggningar av fastigheter. Utskottet ansåg att deallmänna kartorna, som innehåller avsevärt fler ortnamn änfastighetsregistrets registerkartor gör, är av mycket storbetydelse för bevarandet och skyddet av ortnamnen. De allmännakartorna är dessutom i mera allmänt bruk än vad uppgifterna ifastighetsregistret kan bli. Utskottet förutsatte attLantmäteriverket i kartproduktionen visar stor generositet närdet gäller att på kartor bevara och återge namn på gårdar, byar,m.m., vilka inte längre används som registernamn ifastighetsregistret.Utskottet förutsatte vidare att övriga myndigheter inomortnamnsområdet tar de kulturhistoriska hänsyn som krävs för attortnamn skall kunna bevaras och skyddas. Utskottet ansåg attortnamnsverksamheten borde fortsätta och fullföljas i enlighetmed principer. Förutsättningarna för att göra dettainom ramen för befintliga regler och institutioner var enligtutskottets mening goda. Med hänsyn härtill ansåg utskottet detinte motiverat att reglera ortnamnsområdet genom lagstiftning. Ienlighet med utskottets förslag avslog den då aktuellamotionen.Vid /92 aktualiserades åter ortnamnsfrågor imotioner. Utskottet framhöll i sitt betänkande 1991/92:KrU3 --liksom vid tidigare riksmöten -- att det är av stortkulturhistoriskt och socialt värde att nedärvda ortnamn vårdasoch bevaras och att detta också varit utgångspunkten närriksdagen godtog regeringens förslag till riktlinjer förortnamnsverksamheten i landet. Utskottet ansåg det värdefulltatt låtit utvärdera verksamheten under tidenefter och att resultaten av utvärderingen lagts tillgrund bl.a. för en handlingsplan för budgetåren 1991/92 och1992/93. Utskottet ansåg att förutsättningarna är goda för attfortsätta och fullfölja verksamheten enligt principerinom ramen för befintliga regler och institutioner. Någonlagreglering av området ansåg utskottet inte motiverad. Däremotborde en utredning göras för att klarlägga hur många traktnamnsom försvunnit vid sammanläggningar av fastigheter och hurvanligt det är med fastighetsbildningar över traktgränser. Ienlighet med utskottets förslag gav som sin meningregeringen till känna att en sådan utredning borde göras (rskr.1991/92:6).LantmäteriverketLantmäteriverket beslöt att följa upp vad sominträffat på ortnamnsområdet som gått sedanriksdagen godtagit de riktlinjer förortnamnsverksamheten som regeringen förordat.I rapporter och föreslogsett ökat samarbete mellan de myndigheter som verkar inomortnamnsområdet och förändringar av arbetet inom Ortnamnsrådet.En precisering av verkets roll och en viss förändring av deninterna organisationen och av handläggningsrutinerna föreslogs.Utgivning av allmänna råd och rekommendationer förLantmäteriverket och andra myndigheter, av en skriftserie förinformation till statliga myndigheter, kommuner och allmänhetsamt av en ortnamnsförteckning förordades.Lantmäteriverket beslutade att dess roll somortnamnsmyndighet skall ha den inriktning som föreslagits irapporten och att arbete skallbedrivas enligt rapporten . Vidare fattadesbeslut om en handlingsplan för verkets ortnamnsverksamhet underbudgetåren 1991/92 och 1992/93.Till de åtgärder för att förbättra ortnamnsverksamheten somLantmäteriverket beslutat om hör utgivande av en skriftserie medinformation m.m. som vänder sig till statliga och kommunalamyndigheter, institutioner och enskilda. Skriftserien skallockså användas vid utbildning för olika myndigheter och vidinformation i andra former. Serien har fått namnet Ortnamn ochnamnvård. kom den första skriften i serien ut,nämligen Ortnamn, fastighetsbildning och fastighetsregistrering.Inom kort publiceras nästa skrift i serien, nämligen en skriftav med . Bakgrundoch praktiska anvisningar.Lantmäteriverket fick regeringensuppdrag att genomföra den av begärda undersökningen avhur många traktnamn som försvunnit vid sammanläggningar avfastigheter m.m. skall därvid beakta vadkulturutskottet anfört i sitt betänkande 1991/92:KrU3. Utskottetanförde bl.a. att utskottet förutsatte att de ansvarigamyndigheterna, i första hand och , sedanundersökningen avslutats överväger om särskilda åtgärder tillskydd för gamla bynamn vid fastighetssammanläggningar erfordrasoch lägger fram de förslag som övervägandena kan föranleda.Resultatet av undersökningen skall redovisas senast den 31december 1992. Undersökningen görs i samråd med RAÄ ochOrtnamnsarkivet i Uppsala.RiksantikvarieämbetetRAÄ har inte befogenheter att fastställa ortnamn. Däremot harämbetet en aktiv roll som rådgivnings-, remiss- och expertorgan.Ämbetet är representerat i . Vidare skall ämbetethöras av vid beslut om traktindelning ochtraktnamn i samband med fastighetsbeteckningsreformen.Vid ett möte mellan de nordiska riksantikvarierna hösten 1992har en nordisk konferens om ortnamnsfrågorförberetts. Syftet med konferensen är att diskutera ortnamnensfunktion i kulturlandskapet, att belysa förhållandena förortnamnsvård i , att orientera om praktisk ortnamnsvårdoch att diskutera ett gemensamt stöd för ortnamn. Vidare kommerortnamnens roll som kulturbärare, deras roll i ett idéhistorisktperspektiv, lagstiftningsfrågor och förändringar avortnamnsskicket att tas upp. Vid konferensen avses också fråganom de olika språkliga minoriteternas kulturarv inomortnamnsområdet bli behandlad.Utredning om Dialekt- och ortnamnsarkivens framtida verksamhetoch organisationRegeringen beslöt att bemyndiga chefenför att tillkalla en särskild utredare föratt utarbeta förslag om Dialekt- och ortnamnsarkivens samtSvenskt visarkivs (DOVA) framtida verksamhet och organisation(dir. 1991:120). Översynen skall grundas på överväganden om hurman bäst kan främja det samlade arbetet med arkiv, forskning,undervisning och bevarande i fråga om dialekter, ortnamn ochvisor i landet. Olika organisationsalternativ skall prövasförutsättningslöst. En utgångspunkt skall vara frågan omhuruvida verksamhetsområdena kan vinna i styrka och kvalitet påatt skilda delar av samordnas med ämnesmässigt ochgeografiskt närstående myndigheter, t.ex. universiteten,museiväsendet och Riksantikvarieämbetet.I direktiven konstateras att ortnamnsverksamheten inom DOVAgivetvis är av betydelse för den samlade offentliga hanteringenav frågor om ortnamn, t.ex. vid ortnamnsråd.Om utredaren finner det motiverat, utifrån de slutsatser somdras av utredningsarbetet i övrigt, bör han även redovisabedömningar som gäller hela eller delar av den statligaorganisationen för ortnamnsfrågor. Härvid skall även beaktas vadkulturutskottet anfört i betänkandet 1991/92:KrU3.Utredningsarbetet beräknas slutföras och redovisas undersenhösten 1992. Under allmänna motionstiden väcktes åter motioner omskydd för ortnamn, nämligen Kr223 (s) och Kr268 (c, fp). I bådamotionerna uttrycks en stark oro för att ortnamnen inte harsamma skydd i kulturminneslagen som de materiella delarna avkulturarvet. Motionärerna framhåller att riksdag och regering,liksom myndigheter, institutioner och organisationer, uttalatatt ortnamnen är ett omistligt kulturarv som skall vårdas ochbevaras. Motionärerna betonar också att ortnamnen har en direktanknytning till kulturlandskapet. De hävdar att det skydd förortnamnen som uttalat sig för inte förts vidare iinstruktioner m.m. till fastighetsbildningsmyndigheter ochfastighetsregistreringsmyndigheter. Motionärerna anser att deriktlinjer för ortnamnsverksamheten som godtagit börkomma till uttryck även i kulturminneslagen genom införande aven "hänsynsparagraf" i denna.Utskottet har under en följd av år behandlat motionsyrkandenmed olika aspekter på skyddet för ortnamn. I det föregående ochi tidigare betänkanden (senast i bet. 1991/92:KrU3) harutskottet redovisat de riktlinjer för ortnamnsvården somriksdagen ställde sig bakom och som därefter ligger tillgrund för ortnamnsverksamheten i landet. Utskottet har ocksåingående redovisat riksdagsbehandlingen av ortnamnsfrågor under1970- och 1980-talen.Utskottet anser -- i likhet med vad som anförts vid tidigareriksmöten -- att det är av stort kulturhistoriskt och socialtvärde att nedärvda ortnamn vårdas och bevaras. Detta var ocksåutgångspunkten riktlinjer för ortnamnsvården.Utskottet utgår från att dessa riktlinjer -- liksom tidigare --är grunden för arbetet inom , ochövriga myndigheter som har ansvar och även i övrigt verkar påortnamnsområdet. Som utskottet redovisat i det föregående hart.ex. nu startat publiceringen av skrifter isin serie Ortnamn och namnvård, vilken är avsedd att användas avde ortnamnsansvariga i deras ortnamnsverksamhet, information ochutbildning.Som exempel på pågående utvecklingsverksamhet inommyndigheterna kan nämnas att genomför ett projekt idelar av , främst beträffande adresser pålandsbygden, och att projektet avsespresenteras inom vid Lantmäteriverket.Utskottet har vid tidigare riksmöten -- efter redovisning avpågående utveckling av ortnamnsverksamheten i landet efter år1985, särskilt inom det centralt ansvariga ochOrtnamnsrådet -- inte funnit det motiverat att tarinitiativ till en reglering av ortnamnsområdet genomlagstiftning. Vid föregående beslöt emellertidriksdagen med anledning av motionsyrkanden att begära enundersökning av hur många traktnamn som försvunnit vidsammanläggningar av fastigheter och hur vanligt det är medfastighetsbildningar över traktgränser (bet. 1991/92:KrU3, rskr.1991/92:6). Utskottet ansåg i likhet med RAÄ att det behövs ettsådant klarläggande innan man överväger huruvida det behövs ettökat skydd för ortnamn i sådana situationer. Som utskottetredovisat i det föregående har regeringensuppdrag att genomföra undersökningen och att därvid beakta vadutskottet anfört i sitt betänkande 1991/92:KrU3 samt attredovisa resultaten . Utskottet harinhämtat att arbetet genomförs i samråd med RAÄ ochOrtnamnsarkivet i Uppsala.I det föregående har redovisats att en utredning förnärvarande pågår om Dialekt- och ortnamnsarkivens framtidaverksamhet och organisation (dir. 1991:120). Vid översynen skallövervägas hur man bäst främjar det samlade arbetet med arkiv,forskning, undervisning och bevarande i fråga om dialekter,ortnamn och visor i landet. Olika organisationsalternativ skallprövas förutsättningslöst, bl.a. frågan om en samordning avskilda delar av och ämnesmässigt och geografisktnärstående myndigheter, t.ex. universiteten, museiväsendet ochRAÄ. Utredaren kan -- om han finner det motiverat -- ävenredovisa bedömningar som gäller hela eller delar av den statligaorganisationen för ortnamnsfrågor. Utredningsarbetet beräknasslutföras och redovisas under senhösten 1992.Utskottet gör följande bedömning. Utredningsarbetet inomLantmäteriverket och arbetet inom den särskilda utredningen omDOVA-arkiven m.m. pågår . Det framstår enligt utskottetsmening som naturligt att, när resultatet av arbetet redovisats,regeringen närmare överväger på vad sätt skyddet för ortnamnytterligare bör förstärkas. Utskottet förutsätter att regeringenåterkommer till med de förslag till den framtidareglering av ortnamnsområdet som övervägandena leder fram till.Motionerna Kr223 och Kr268 påkallar inte någon riksdagensåtgärd. Utskottet hemställerbeträffande skydd för ortnamnatt avslår motionerna 1991/92:Kr223 och1991/92:Kr268.Stockholm den 12 november 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), GöranÅstrand (m), (), (nyd), IngegerdSahlström (s), (), (), MonicaWidnemark (s) och ().