bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Under valutakrisen har svenska staten återigengått ut på den internationella kapitalmarknaden för att förstärkavalutareserven och genomför nu en upplåning på sammanlagt 230 miljarder kronor.Syftet har varit att förstärka valutareserven och stabilisera den finansiellasituationen i . Det finns nu anledning att göra en samlad bedömning avvilken roll staten resp. näringslivet skall spela när det gäller Sverigesinternationella finansiering.Finans- och skattepolitikenDe enligt krisuppgörelserna överenskomna besparingarna skall genomföras i dentakt, som regeringen föreslår. Emellertid bör de föreslagnainkomstförstärkningarna ske i den takt som är bäst med hänsyn till produktionoch ekonomisk tillväxt. Det avgörande för ränteutvecklingen är att åtgärdernaär långsiktigt riktiga samt att handlingsprogrammet är ekonomiskt och politisktuthålligt. Det största problemet i de offentliga finanserna är emellertidarbetslösheten och dess kostnader. Varje procentenhets ökning av arbetslösheteninnebär att de offentliga finanserna försvagas med 7--. Denviktigaste uppgiften är därför nu att se till att människor har arbete ochinkomster. På så sätt kan de offentliga utgifterna begränsas och inkomsternaförstärkas. Utöver kostnaderna för arbetslösheten behöver statsbudgetenavlastas ytterligare utgifter. Detta bör ske genom att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen lyfts ut ur statsbudgeten och ges en ny finansiering.Därigenom kan statsfinanserna förstärkas med 40--50 miljarder kronor.I motionen avvisas med skärpa regeringens planer på att avskaffageneralklausulen mot skatteflykt. Det är i stället angeläget med ett samlatprogram mot den ekonomiska brottsligheten.NäringspolitikenNäringspolitiken måste inriktas på att skapa goda förutsättningar både försmåföretag och för storföretag. De svenska företagens konkurrenskraft förstärksnu fortlöpande mot omvärlden, särskilt mot vår viktigaste konkurrent, Tyskland.Men exporten utgör bara en fjärdedel av den totala efterfrågan på varor ochtjänster och kan inte ensam åstadkomma en allmän återhämtning i ekonomin.Huvuduppgiften nu är att säkerställa att det finns avsättningsmöjligheter ocksåpå hemmamarknaden för de varor och tjänster som företagen producerar.Infasningen av finanspolitiken har avgörande betydelse förföretagens möjligheter att upprätthålla produktionen och nå en lönsamhet somgör att man kan hävda sig i den internationella konkurrensen. Det skall skeutan att ambitionen att komma till rätta med det strukturellabudgetunderskottet äventyras. På är insatser för att stärkainfrastrukturen och höja utbildningsnivån av grundläggande betydelse förnäringslivets utveckling.Som ett steg i en ny näringspolitik vill Socialdemokraterna aktualisera etttvåårsprogram för kompetens, kvalitet och konkurrenskraft. Det bör genomföras inära samarbete mellan staten och parterna inom varje näringsgren ochindustribransch.InvesteringspolitikenEnligt regeringens prognoser minskar investeringarna under såväl 1992 som1993 och 1994. Denna utveckling måste brytas. En rad initiativ måste därför tasför att få fart på redan beslutade investeringar i infrastruktur och för att nuplanera för en fortsatt ökning av dessa investeringar. Upprustning, ombyggnadoch underhåll av skolor, bostäder m.m. behöver stimuleras. I motionen ställskravet att regeringen nu lägger fram en plan för den långsiktiga utbyggnaden avinfrastrukturen och att regeringen tillsätter en kommission som med kraft kanverkställa beslutade investeringar.UtbildningspolitikenI en internationell jämförelse ligger väl framme när det gällerallmän vuxenutbildning. Men har en alltför låg andel i högre utbildningoch det görs för små insatser för utbildning i arbete. Långsiktigt behöverytterligare en årskull, dvs. ca 100000 befinna sig i utbildning jämfört medslutet av 80-talet för att höja vår produktivitet och konkurrenskraft.Motionärerna kräver att regeringen lägger fram en plan för att höjautbildningsnivån och kompetensen i arbetslivet.ArbetsmarknadspolitikenI motionen framhålls att genom krisuppgörelsen med regeringen har enambitionshöjning genomförts i arbetsmarknadspolitiken. Ytterligare 10 miljarderkronor har avsatts för aktiva åtgärder. Denna överenskommelse gäller åtgärderfram . Det är nu hög tid att lägga fast riktlinjerna för tidendärefter och för en ytterligare ambitionshöjning när det gäller att ställa omfrån en passiv till en aktiv politik. Regeringen måste nu skyndsamt lägga framen plan för sådana insatser som kan nedbringa arbetslösheten och sänka deoffentliga utgifterna för passivt kontantstöd.VälfärdspolitikenI en ekonomisk kris blir fördelningsfrågorna ännu viktigare än i goda tider.Bördorna måste fördelas rättvist och människor som befinner sig i utsattasituationer måste kunna räkna med samhällets stöd. En sådan förnyelse ärnödvändig med hänsyn till de knappa resurser som kommer att stå till budsframöver. Inriktningen skall vara att förstärka de förebyggande ochrehabiliterande insatserna när det gäller arbete och hälsa för att därmedbegränsa utgifterna för inkomststödjande åtgärder.Kommuner och landsting svarar för en viktig del av välfärdspolitiken i formav utbildning, omsorg och vård. I motionen riktas stark kritik mot regeringenssätt att hantera kommunerna och deras ekonomi. Det nya statsbidragssystemet hargenomförts på ett sätt som allvarligt försvårat det kommunala budgetarbetet.Den beslutade årliga indragningen av från kommunerna tillstaten innebär att ett underskott flyttas från statsbudgeten till kommunerna.Dessa kommer att dra in ca 30000--40 000 ordinariearbetstillfällen inom barnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg. Därmed ökararbetslösheten ytterligare och staten får till slut tillbaka underskottet viaa-kassorna och arbetsmarknadsfonden. Motionärerna underkänner regeringenspåstående att denna åtgärd innebär en besparing. Vad som inträffar är enfinansiell rundgång som leder till stora välfärdsförluster. Regeringen måstemot denna bakgrund tillsätta en parlamentarisk beredning med uppgift att snabbtredovisa hur skadorna av denna rundgång skall kunna begränsas.FinansmarknadenSpararna måste kunna lita på bankerna, och omvärlden måste kunna lita påSverige. Därför måste staten nu ta ett ansvar för betalningssystemet. Imotionen uttalas stöd för ett förslag om en bankgaranti, men vi villunderstryka att en sådan garanti måste vara så utformad att det är spararnasintressen, inte ägarnas som skall skyddas. En bankgaranti måste ha affärsmässiguppläggning, så att staten kan återvinna sina medel, när banksystemet på nyttvisar lönsamhet. Den viktigaste insatsen för att övervinna den finansiellakrisen är emellertid att föra en sådan ekonomisk politik att den orimligt högarealräntan, som är den främsta orsaken till bankernas kreditförluster, kanpressas ned.Införandet av någon form av skuldsaneringslag för överskuldsatta fysiskapersoner bör övervägas.Nationell samling mot depressionenSocialdemokraterna har medverkat till uppgörelser med regeringenom åtgärder för att avvärja valuta- och räntekrisen. Genom dessa insatser harförtroendet för och den svenska kronan återställts. En bred samling motden hotande depressionen bör nu komma till stånd där alla krafter i och utanförriksdagen samlas till en politik för arbete, tillväxt och rättvisa.Internationellt samarbete för tillväxtEtt program av avgörande betydelse i det internationella ekonomiskasamarbetet är hur en samlad aktion skall kunna åstadkommas för att dra uppvärldsekonomin ur dess svaghetstillstånd. Förutsättningarna för en sådan aktionhar ökat genom att och också är på väg att slå in på en ny väg meden aktiv ekonomisk politik. bör aktivt delta i det internationellaekonomiska samarbetet för att utforma en ny, samordnad tillväxtpolitik. Sverigebör också genom sin egen politik stödja sådana initiativ från andra länder.Ny demokratis partimotion Fi36I motion Fi36 (nyd) anförs att regeringen ochArbetarepartiet-Socialdemokraterna träffat överenskommelse omett antal ekonomisk-politiska åtgärder i syfte att stabilisera den svenskaekonomin. Ny demokrati stöder därför överenskommelsen vad avser huvuddrag ochnivå. Dock borde man ha kunnat nå samma mål på ett annat bättre och framförallt rättvisare sätt, anser motionärerna. Detta gäller bl.a. förslagen omreformeringen av socialförsäkringssystemet.I valrörelsen och i början av Ny demokratis första riksdagsår blev partiet idet närmaste idiotförklarat av övriga partier för förslaget att minska statensutgifter med . har regeringen ochSocialdemokraterna genomfört det dubbla, räknat på årsbasis. Motionärerna anseratt kanske hade kunnat undvika krisen om Ny demokrati hade fått sittförslag seriöst behandlat.I motionen riktas bl.a. starka invändningar mot besparingen ibostadssubventionerna, inte för besparingen som sådan, utan för att de somdrabbas av hyreshöjningar inte klarar av höjningen. Motionären föreslår därföri stället att besparingen sker genom en minskning av biståndet. Sverigebefinner sig i ett mycket allvarligt läge och självklart är det viktigt attspara. Dock är det så att mot bakgrund av de mycket höga hyreshöjningar somvarit och kommer att ske framöver, måste det anses närmast stötande medytterligare netto i besparingar inom bostadssektorn. Skullevi i dessa kristider följa och ge ibistånd skulle detta innebära att vi gav . Skillnadenmot regeringsförslaget blir ca 4,2 miljarder (räknat på bedömt BNI ).Besparingen räcker alltså även till den angelägna åtgärden att gefattigpensionärerna en tillvaro som innebär att de i alla fall får leva påexistensminimum. I motionen betonas att det är viktigt att ge bra bistånd. Föratt kunna göra det så krävs det att vi klarar vår ekonomi här hemma.Eftersom går med underskott, så sker allt bistånd med lånadepengar. Lån och räntor kommer därför att få betalas med lånade pengar.Vad gäller arbetsmarknadspolitikens inriktning anför motionärerna att enbetydande del av vår nuvarande mycket höga arbetslöshet tyvärr är hemgjord. Denhelt nödvändiga bantningen av den offentliga sektorn skall naturligtvisgenomföras men inte när vi har en kraftiglågkonjunktur. Den friställda arbetskraften kan inte sugas upp av industrinutan hamnar i en förödande arbetslöshet som måste betalas utan att någotnyttigt arbete blir utfört. Det är en nationalekonomisk förlust med tillhörandestort mänskligt lidande. För att i någon mån motverka effekterna upprepas imotionen Ny demokratis tidigare förslag att genom en dispens från LAS, lagen omanställningsskydd, ge de arbetslösa möjlighet till en tillfällig anställningmed bibehållet arbetslöshetsunderstöd, där företagen betalar mellanskillnadenupp till avtalsenlig eller marknadsmässig lön. Det bör ske på den anställdeseget initiativ och med en enkel rapportering.Denna åtgärd skulle kunna skapa meningsfullt arbete för många tusenarbetslösa, som kanske lider mer av bristen på meningsfullt arbete än påekonomiska medel. För att förhindra missbruk måste åtgärden kringgärdas avvissa regler som bör utfärdas av regeringen. Många av de arbetslösaskulle säkert kunna beredas ett fast arbete i dessa företag när konjunkturenvänder och de nya företagsstimulerande åtgärderna får effekt, vilket skulle geen nationalekonomisk vinst.Konjunktursvängningar har alltid funnits och vi får nog tyvärr leva med demäven . Därför bör vi, enligt Ny demokrati, anpassa oss till det viinte har så stora möjligheter att påverka. Konjunkturerna varierar men vårarbetstid ligger fast. Det borde därför övervägas att införa konjunkturanpassadarbetstid inom vissa ramar, t.ex. , och låta arbetsgivarenoch det lokala facket själva bestämma arbetstiden. Ingen kan rimligtvis bättrebedöma det än parterna själva, anser motionärerna. Genom denna åtgärd skulledet kunna undvikas att tusentals anställda lämnar sina arbeten och mångatidigare avskedade kunde dessutom återfå sina arbeten. Om bördorna skall bärasmer solidariskt vore det ju bättre för oss alla och staten om avarbetskraften arbetade än att arbetar och står utanförarbetsmarknaden.Enligt Ny demokrati bör de resterande medlen från de nedlagdalöntagarfonderna som förvaltas av Fond 92--94 (ca ) användaspå följande sätt:5 miljarder kronor till forskning och utbildning på ett sådant sätt attresultatet kommer näringslivet och därmed samhället till del, dvs. att stödjade teknikparker och groddföretagsgrupper som vuxit fram i anslutning till vårauniversitet och högskolor exemplifierade av Swedparks.3 miljarder kronor till ett påförsäkringsmässiga grunder kunna lämna fullgörandegarantier till byggföretagdå företagen inte kan fungera på marknaden utan fullgörandegarantier.3 miljarder kronor till ett bistå de konkurshotadeföretag som oförskyllt har fått problem bl.a. på grund av bankernas agerande.Turistnäringen har av regeringen enligt motionärerna behandlats på ett mer änegendomligt sätt. Resultatet av turistmomsen blev, menar motionärerna, engigantisk minusaffär för de svenska skattebetalarna. Nettoförlusten kanjämföras med drygt halva svenska u-hjälpen, tre--, ellerdriftskostnaden för tio regementen. Effekten av turistmomsen har enormadimensioner anser Ny demokrati och kräver att turistmomsen omgående sänks till6 % på persontransporter samt till på hotell och restauranger.Vänsterpartiets partimotion Fi37I motion Fi37 (v) anförs att den internationella konjunkturnedgången harbidragit till, men långtifrån är den enda orsaken till, den depression Sverigenu genomlider. Världsekonomins tillstånd uppfattas här hemma allmänt som enovanligt djup recession. Nedgången och i början av80-talet var i verkligheten betydligt djupare. Omfattningen av dagens svenskakris saknar däremot, understryker motionärerna, motstycke i modern tid. Svenskekonomi befinner sig sålunda i en allvarlig kris. Det gäller jobben, det gällerstatsbudgeten, det gäller industrin och kommunerna. Problemen är delvis skapadeinom landet. Arbetslösheten ökar snabbt, den inhemska efterfrågan minskar.När de preliminära krisöverenskommelserna mellan regeringen ochSocialdemokraterna skedde rådde ett akut hot mot den svenska kronanmed skyhöga räntor som resultat. Enligt motionärernas uppfattning finns det nutid att tänka igenom vad som bör göras.Som ett alternativ till krispropositionen vill förändra denekonomiska politiken i två steg. I nuvarande situation, med en dramatisktökande arbetslöshet och minskande inhemsk efterfrågan, gäller det i ett förstasteg att först och främst stimulera ekonomin för att få i gång en ökad inhemskefterfrågan. Det andra steget, som innebär att underskotten arbetas bort, villVänsterpartiet ta först när konjunkturen vänder.Det första steget innebär att omedelbara åtgärder sätts in, åtgärder somsnabbt ger jobb. Ett tredje krispaket måste sålunda komma till stånd, i vilketökade anslag ges till arbetsmarknadspolitik, till utbildningssatsningar ochtill infrastrukturinvesteringar med miljöprofil. Beslutet att ta 7,5 miljarderkronor från kommuner och landsting måste rivas upp. Momsen bör sänkas vilketockså leder till ökad efterfrågan på industrivaror.I motionen konstateras att en betydelsefull del i regeringens krispaket utgörnedsättningen av arbetsgivaravgifterna i utbyte mot höjd mervärdesskatt ochsänkt grundavdrag inom inkomstbeskattningen. Syftet sägs i propositionen varaatt förstärka näringslivets konkurrenskraft. Som motionärerna ser det är dettaett märkligt förslag inte minst mot bakgrund av att ledande regeringsmedlemmartidigare kategoriskt avvisat alla tankar i denna riktning. Regeringen har ocksåi en rad olika sammanhang understrukit att det svenska kostnadsläget inte kanbetecknas som "för högt".Enligt regeringens egen bedömning sjunker BNP med 1,. Hela denna nedgång kan återföras till en reduceradinhemsk efterfrågan. Nettoexporten har däremot givit ett positivt bidrag,motsvarande ungefär 2,av BNP. Att i detta läge vidta åtgärder somytterligare begränsar utrymmet för inhemsk konsumtion resulterar bara, menarmotionärerna, i en fortsatt ökad arbetslöshet, med alla de kostnader och riskeren sådan utveckling innebär. Utbytet av sänkta arbetsgivaravgifter mot höjdaindirekta skatter riskerar att få negativa biverkningnar också på sikt.Devalveringar är vanebildande. Detta gäller även interndevalveringar.I motionen framhålls att superdevalveringen 1982 innebar att ett alltför lågtlöneläge etablerades i vårt land. Följden blev inlåsningseffekter och beståendehög inflation. En annan effekt var den bristande tilltron till kronan vilkenledde till återkommande räntechocker och ett permanent högt ränteläge.Regeringens förslag om en intern devalvering markerar ett slut för den endavägens politik, men också ett återfall till den tredje vägen.Vänsterpartiets förslag till budgetsanering -- det andra steget -- har enhelt annan fördelningspolitisk profil än det som föreslås i krispropositionen.I motionen understryks att höginkomsttagarna måste beskattas mer, till förmånför låginkomsttagare. Grundavdraget för höginkomsttagare måste därför slopasoch matmomsen sänkas. Motionärerna föreslår också en omfördelning mellankvinnor och män, mellan företag och internationellt.Vänsterpartiet yrkar även bl.a. avslag på förslagen om karensdag, höjdpensionsålder 1994, sänkt ersättning till arbetsskadade och sänktu-landsbistånd.Det andra steget vill ta när konjunkturen vänder. Underskotteti statsbudgeten växer nu snabbt och hotar hela den svenska ekonomin.Underskotten måste därför åtgärdas. måste kraftfulla besparingar ske istatsbudgeten. Då är det naturligt att de stora utgiftsposterna i budgetenhamnar i blickpunkten. Det gäller bl.a. förändringar i pensionssystemet och ide generella bostadssubventionerna. I motionen föreslås en ny inriktning somstyr stödet till svagare grupper på ett effektivare sätt.I följande tabell redovisas de olika förslagen på utgifts- och intäktssidan ibudgeten mer i detalj.Vänsterpartiets förslag i tabellform Motionsyrkanden med anledning av proposition 501992/93:Fi16 av (-) vari yrkas att avslårregeringens förslag i proposition 1992/93:50 och godkänner de riktlinjer somförordas i motionen.1992/93:Fi17 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om höjd bensinskatt,2. att hos regeringen begär förslag om en differentieradbensinskatt i enlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:Fi18 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatt på alkohol.1992/93:Fi19 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av medlen förarbetsmarknadspolitiska åtgärder till Folkbildningsrådet.1992/93:Fi20 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om höjning av alkoholskatten i syfte att förstärkastatsfinanserna antingen genom ökade inkomster från försäljning av alkoholeller -- om försäljningen efter en skattehöjning minskar -- genom minskadeutgifter för alkoholens skadeverkningar.1992/93:Fi21 av (-) vari yrkas att avslårregeringens förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480).1992/93:Fi22 av (-) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upphäva beslutet om indragning av frånkommuner och landsting.1992/93:Fi23 av (-) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stärka densvenska ekonomin.1992/93:Fi24 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att u-landsbiståndet utökas väsentligt i förhållande till vad somanges i propositionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla besparingsmöjligheter främst inom försvaret tillvaratas isyfte att utöka u-hjälpen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en minskning av u-hjälpen endast görs tillfällig, dvs. begränsastill ett budgetår.1992/93:Fi25 av (nyd) vari yrkas1. att beslutar att en del av de pengar som avsätts tillarbetsmarknadsåtgärder specialdestineras till räntesubventioner avseende lånför ROT-arbeten på vatten- och avloppsledningar i hus och mark, motsvarande 2,5miljarder kronor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ROT-program rörande vatten- och avloppsledningar kommer i gångsnarast.1992/93:Fi26 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregional- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommun.1992/93:Fi27 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärdermot arbetslösheten i Västerbotten.1992/93:Fi28 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att beslutar att höja skatten på alkohol ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alkoholskatten därefter bör regleras i enlighet medkonsumentprisindex utveckling.1992/93:Fi29 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av neutralitet mellan olika bostadsformer och behovet av en analys avkostnadsökningarna för olika bostadsformer inför 1994.1992/93:Fi30 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i denna motion och i Socialdemokraternaspartimotion /93:Fi35 anförts om sysselsättningsförhållandena iVästernorrland.1992/93:Fi31 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i denna motion och i Socialdemokraternaspartimotion /93:Fi35 anförts om sysselsättningsförhållandena i Norrbottenslän.1992/93:Fi32 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i denna motion och i Socialdemokraternaspartimotion /93:Fi35 anförts om sysselsättningsförhållandena i Jönköpingslän.1992/93:Fi33 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i denna motion och iSocialdemokraternas partimotion 1992/93:Fi35 anförts om sysselsättningen iÖstergötlands län.1992/93:Fi34 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna att vid utarbetandet av det förslag som enligtden åberopade partimotionen skall föreläggas vad i denna motionanförts om sysselsättningsförhållandena i län särskilt beaktas.1992/93:Fi35 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att avslå proposition 1992/93:50 bilaga 5 vad avserminskade räntebidrag för ,2. att som sin mening ger regeringen till känna attbostadssubventionerna från skall reduceras med 3 miljarderkronor netto, dvs. sedan hänsyn tagits till en trolig ökning avbostadsbidragen, så att effekterna på hyran fördelas så rättvist som möjligtoch att en kostnadsutjämning bör eftersträvas mellan yngre och äldre årgångar ibestånden av bostäder,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att chefen för skall inventera ytterligareåtgärder som kan vidtas för att uppnå besparingsmålet inom den period somförsvarsbeslutet omfattar och att förslag om sådana åtgärder skall redovisas ibudgetpropositionen 1993 för beslut under vårriksdagen,4. att beslutar att den föreslagna sjukförsäkringsavgiften skalltas ut som en icke beskattad nettoavgift, lika för alla inkomsttagare,5. att avslår yrkandet under punkt 4 i proposition 1992/93:50bilaga 3,6. att beslutar godkänna förslaget till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter enligt bilaga 1,7. att avslår de i bilaga 5 intagna lagbestämmelserna såvitt avserlag om ändring i lagen (1991:1833) om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomtskatt samt beslutar att skatten på kapitalinkomster enligt 10 § i lagenom statlig inkomstskatt bestäms permanent till ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat program mot den ekonomiska brottsligheten,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en samlad näringslivspolitik,10. att hos regeringen begär ett förslag om återinförande avförvaltningsbolag för statliga företag,11. att hos regeringen begär att en plan utarbetas för denlångsiktiga utbyggnaden av infrastrukturen i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att hos regeringen begär att en infrastrukturkommissiontillsätts i enlighet med vad som anförts i motionen,13.