bet · GF01SfU8 · 1992-04-09 00:00:00 — Sjukdom under semestermedför rätt till sjuklön endast om arbetstagaren uppbärsemesterlön och enligt semesterlagens föreskrifter begär attsjukdag inte skall räknas som semesterdag.Enligt det s.k. timsjukpenningsystemet inom sjukförsäkringenskall sjukpenning av en sjukperiodutges enbart för de dagar då den försäkrade avstår frånförvärvsarbete. Med förvärvsarbete jämställs härvid bl.a.ledighet för semester om sjukdagen inte skall räknas somsemesterdag. Med förvärvsarbete jämställs även ledighet understudietid för vilken oavkortade löneförmåner utges och ledighetunder tid då den försäkrade genomgår grundutbildning för vuxna(grundvux), vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda(särvux) eller grundläggande svenskundervisning för invandrareoch uppbär timersättning för studierna. Med förvärvsarbetejämställs också tid då den försäkrade uppbärkorttidsstudiestöd. -- Fr.o.m. inordnas dengrundläggande vuxenutbildningen i komvux.Riksförsäkringsverket har i allmänna råd 1991:10 Nyheter inomsjukförsäkringen m.m. fr.o.m. under rubrikenSjukpenning under tjänstledighet för fackliga studier medstipendium angivit följande.I likhet med vad som gäller för uppsägnings- ochpermitteringslön enligt lagen om antällningsskydd (LAS) gersjukdom under ledighet rätt till sjuklön endast i denomfattning som ledigheten är förenad med rätt till lön.Arbetstagare som är tjänstledig utan lön för fackliga studiermed stipendium har därför inte rätt till sjuklön. Någonsjukpenning kan inte heller utges isjukperioden, då ledighet för studier med ersättning i form avstipendium enligt AFL inte jämställs med förvärvsarbete.Utskottet har erfarit att man inom det statliga områdettillämpar bestämmelser om att den som beviljats tjänstledighetför högst en månad har rätt att byta ut tjänstledigheten mottjänstledighet för sjukdom. Utskottet har vidare erfarit attflertalet av de kurser som fackförbunden inom LO ger stipendierför är medan ett mindre antal kurser är påtre--. Storleken på det skattefria stipendiet börenligt rekommendation från LO vara . pervecka.Av det ovan redovisade följer att det kan uppstå situationerdå en person som tillfälligt bedriver studier och harersättning i form av t.ex. fackligt stipendium inte har rätttill vare sig sjuklön eller sjukpenning av ett sjukfall. Enligt utskottet är det viktigt finner en lösning på dessa problem såatt den studerande som blir sjuk inte blir utan ersättningunder . Utskottet anser att med anledning avmotionerna Sf251 och Sf225 bör ge regeringen detta till känna.Vid sidan om den lagfästa sjuklönen kan också s.k.arbetsgivarinträde förekomma. Det gäller främst inom denoffentliga sektorn men kan genom kollektivavtal även gälla inomden privata sektorn. Vid arbetsgivarinträde betalararbetsgivaren ut sjuklön till den anställde och erhåller igengäld enligt bestämmelserna i 3 kap. 16§ AFL densjukpenning som tillkommer arbetstagaren till den del den inteöverstiger den utbetalda lönen. Detta gäller även omsjukpenningen delvis motsvarar inkomst från annat arbete. Denförsäkrade kan begära undantag från arbetsgivarinträdet.I motion Sf220 anför () att sjuklönesystemetinte utesluter ett system med arbetsgivarinträde, som har mångafördelar. Hon framhåller att arbetsgivarinträde är särskiltpraktiskt inom stora företag. Eventuellt kan ett införandeföregås av en försöksverksamhet i större skala för att inhämtaerfarenheter av hur ett arbetsgivarinträde skall organiseras.Arbetsgivarinträdet bör enligt motionären tillämpas så längesom anställningsförhållandet varar. Motionären begär etttillkännagivande härom.Enligt utskottet bör sjuklönesystemet medföra attarbetsgivarnas intresse ökar att ta över sjukersättningen tillde anställda även för tid efter en sjuklöneperiod. Någotuttalande från sida är emellertid inte påkallat medanledning av motion Sf220.RehabiliteringsutredningArbetsgivarens rehabiliteringsansvar enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring (AFL) regleras närmare i den nya 22 kap. 3§. Enligt detta lagrum skall arbetsgivaren i samråd med denförsäkrade svara för att dennes behov av rehabilitering snarastklarläggs och för att de åtgärder vidtas som behövs för eneffektiv rehabilitering. I samma paragraf anges attarbetsgivaren skall påbörja en rehabiliteringsutredning, om detinte framstår som obehövligt, när en anställd har varit helteller delvis frånvarande från sitt arbete på grund av sjukdomunder eller har haft stor frånvaro i form avkorta sjukdomsperioder. En rehabiliteringsutredning skallpåbörjas även när den anställde begär det.I motion Sf287 anför m.fl. (c, m, fp) attarbetsgivare med upp till 15 anställda bör få rätt att, om deså önskar, få rehabiliteringsutredningar utförda avförsäkringskassan. Därmed undviks risken för oklarheter ochkompetenstvister liksom faran att mindre arbetsgivare belastaspå ett sätt som ingen tjänar på. Härigenom bör man också kunnaundvika att en särskild organisation för dessa ändamål behöverbyggas upp på mindre arbetsplatser. Motionärerna anser iyrkande 1 att hos regeringen bör begära förslag tilllagändring i enlighet härmed.Utskottet har tidigare behandlat frågan om arbetsgivare medupp till 15 anställda skall kunna undantas från skyldighetenatt göra rehabiliteringsutredningar. I sitt betänkande1990/91:SfU16 anförde utskottet att utskottet hade förståelseför att rehabiliteringsansvaret, särskilt inledningsvis, kanmedföra vissa praktiska problem för arbetsgivare med fåanställda. Utskottet erinrade om att det ansvar som åläggsarbetsgivaren i 22 kap. 3 § AFL inte innebär att arbetsgivarenmåste göra rehabiliteringsutredningen själv. Det är istället naturligt att han tar företagshälsovården till hjälp,och det fanns enligt utskottets mening anledning räkna med attallt fler små arbetsgivare kommer att vara anslutna till sådanhälsovård. Utskottet erinrade om att avsikten är att i enskildaärenden skall samarbetet mellan olika ansvariga inom området iallt väsentligt ske genom att handläggare och andra hos derehabiliteringsansvariga samarbetar med varandra direkt.Utskottet underströk också vikten av att hanteringen avrehabiliteringsärenden vid försäkringskassorna inteformaliseras. Enligt utskottets mening borde detta skapa godaförutsättningar för att enskilda företagare på ett enkelt sättskall kunna få information och vägledning i arbetet medrehabiliteringsutredningar. Utskottet ansåg vidare att detfanns skäl att överväga om arbetsgivaren i de fall han intefullgjort vad som rimligen kan begäras av honom skall kunnaåläggas att betala kostnaden för den rehabiliteringsutredningsom gör i arbetsgivarens ställe. mening borde regeringen närmare utreda denna fråga.Ett liknande motionsyrkande har behandlats även i utskottetsbetänkande /92:SfU5.En särskild utredare har därefter tillkallats för att utredaföretagshälsovårdens organisation och finansiering (dir.1992:17). Med utgångspunkt från en avveckling av det generellabidraget till företagshälsovården skall utredaren övervägaandra former av stöd för att tillgodose de små företagens behovav företagshälsovård.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerbifall till motion Sf287.Avgifter för sjukhusvårdT.o.m. har gällt att en försäkrad för hanfår vård på sjukhus har fått vidkännas ett avdrag påsjukpenningen. Med anledning av sjuklönereformen harsjukvårdshuvudmännen tagit överadministrationen av avgifterna för sjukhusvården. Avgiften fårvara högst . per vårddag men sjukvårdshuvudmannen harmöjlighet att besluta om lägre avgift.Frågan om en motsvarande överföring av administrationen avsjukhusvårdsavgifterna för ålders- och förtidspensionärerkommer att tas upp i anslutning till överläggningarna omersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenför tiden . gäller emellertid attnär en pensionär vårdas på sjukhus tas för varje vårddag ut enavgift av . Avgiften utgör en tredjedel avsumman av utgående ålderspension och förtidspension i form avfolkpension, ATP och pensionstillskott. Avgiften utgör dockhögst . Individuell nedsättning av avgiften kan ske isärskilda fall med hänsyn till pensionärens ekonomiskaförhållanden och behov av medel för att betala egen bostadeller för särskilda rehabiliteringsinsatser.I budgetpropositionen föreslås att vid bestämmande av enpensionärs avgift vid sjukhusvård skall fr.o.m. den 1 juli 1992även utgående efterlevandepension ingå i underlaget förberäkning av sjukhusvårdsavgiften.Förslaget, som inte har föranlett något motionsyrkande,tillstyrks av utskottet.Ersättning vid närståendevårdFr.o.m. har en möjlighet till ledighet ochersättning vid närståendevård införts. En närstående som vårdaren svårt sjuk person i hemmet eller i annan enskild bostad harrätt till ersättning motsvarande sin sjukpenning frånsjukförsäkringen och ledighet från sitt arbete under . Dagantalet räknas för den person som vårdas.Kostnaderna för ersättningen finansieras enligt samma reglersom gäller för sjukförsäkringen.I proposition 1991/92:106 föreslås att möjligheterna atterhålla ersättning och ledighet för närståendevård utvidgas såatt ersättning skall kunna beviljas även om den sjuke inte fårsin vård i hemmet eller i annan enskild bostad.Utskottet biträder förslaget.Möjligheterna till ersättning vid närståendevård behandlas itvå motioner.I den under den allmänna motionstiden väckta motionen Sf221av och () begärs dels att ersättningskall kunna utges till annan än anhörig, dels att vård påsjukhus skall ge rätt till ersättning och dels att kriteriet"svårt sjuk" skall ges en vidare tolkning vid tillämpningen avbestämmelserna.Motionärernas krav att ersättning skall kunna utges vid vårdpå sjukhus tillgodoses genom förslaget i proposition 106.Kravet att ersättning skall utges till annan än anhörig ärtillgodosett genom redan gällande lagstiftning. Ersättningutges till närstående och i detta begrepp innefattas enligtförarbetena till lagen även goda vänner och grannar utansläktrelationer till den sjuke. Någon utredning av huruvida densom önskar vårda en svårt sjuk person är att anse somnärstående skall normalt inte behöva göras, utan det får somregel förutsättas att en person som är beredd att avstå frånsitt förvärvsarbete för vård av en svårt sjuk person därigenomhar visat att han eller hon har sådana nära relationer med densjuke som fordras för att ersättning skall utges. Vad slutligenavser kravet på att ersättning bör utges även i andra fall ännär den vårdade är svårt sjuk vill utskottet erinra om attavsikten med reformen var att ledighet och ersättning endastskulle ges i sådana situationer där det finns ett mycket starktbehov för såväl den vårdade som den närstående vårdaren attkunna vara tillsammans i hemmet, t.ex. i livets slutskede.Reformen skulle däremot inte kunna användas för att avlastalandsting och kommuner deras ansvar för att ge vård och stöd.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att föreslå enutvidgning av ersättningsrätten till att avse även vård avandra än svårt sjuka personer, och utskottet avstyrker bifalltill motion Sf221 i vad den inte redan är tillgodosedd.I den med anledning av proposition 106 väckta motionen Sf30av () tar motionären upp problem med attersättningsnivån även för närståendepenning sänkts under de treförsta dagarna som ersättning utgår. Motionären framhåller attdetta förhållande försvårar för den som vårdar en svårt sjukperson att varva vård och förvärvsarbete och att det vorevärdefullt om reglerna kunde ändras så att också denna form avväxelvård blir möjlig utan stora inkomstbortfall.Utskottet har förståelse för att det i vissa situationer kanfinnas ett behov av att kunna kombinera vården av en svårt sjukperson med förvärvsarbete, i synnerhet som en möjlighet nuinförs att även få ersättning om vården ges på sjukhus ellerinstitution. har på förslag av utskottet senast ibetänkandet 1991/92:SfU5 gett regeringen till känna behovet aven ytterligare belysning av begreppet sjukperiod inomsjukförsäkringen och av sammanläggningsregler vid tätasjukdomsfall. Utskottet förutsätter att regeringen i anslutningtill dessa överväganden även beaktar de problem som tagits uppi motion Sf30, och utskottet anser att motionen därmed fåranses tillgodosedd.Utskottet har ingen erinran mot den i proposition 1991/92:100föreslagna medelsanvisningen till anslaget D 5. Bidrag tillnärståendevård.III Föräldraförsäkring m.m.Under rubriken m.m. behandlas de iproposition 1991/92:100, bilaga 6 (), underlitt C. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. upptagna anslagenC 3. Bidrag till föräldraförsäkringen och C 4. Vårdbidrag förhandikappade barn. Vidare behandlas de delar av proposition1991/92:106 som avser ändringar i ersättningsrätten vid sjukdomunder tid då föräldrapenning utges och förbättrat vårdbidrag förhandikappade barn samt en motion väckt med anledning avpropositionen. Slutligen behandlas ett antal väckta motioner som berör föräldraförsäkrings-och vårdbidragsfrågor.Allmänt om föräldraförsäkringenFöräldraförsäkringen omfattar ersättningsförmånernaföräldrapenning och tillfällig föräldrapenning.Försäkringsförmånerna har successivt byggts ut, ochföräldrapenning med anledning av barns födelse utges numeraunder . Under 360 av utges föräldrapenningmed belopp på sjukpenningnivå, dock lägst med ett garantibelopp.Under resterande utges ersättning med garantibeloppet.Tillfällig föräldrapenning utges under perbarn och år till förälder som behöver avstå från förvärvsarbeteför att vårda barn bl.a. till följd av sjukdomeller smitta hos barnet eller barnets ordinarie vårdare. Förbarn som har fyllt tolv men inte kan ersättning utgesi vissa fall. Tillfällig föräldrapenning kan även utges för s.k.kontaktdagar för barn som har fyllt t.o.m. detkalenderår då barnet fyller . Sådan ersättning utgesunder per barn och år. Härutöver har en far rätttill i samband med barns födelse.Föräldrapenning med anledning av barns födelseSom tidigare nämnts utges föräldrapenning medanledning av barns födelse. Detta gäller även vid adoptivbarnsankomst. Under 360 av utges föräldrapenning med 90 %av förälderns sjukpenninggrundande inkomst delad med 365, docklägst med ett garantibelopp på . Under resterande90 dagar utges ersättning med garantibeloppet. Föräldrapenningför utges med belopp på sjukpenningnivånendast om föräldern under minst före barnetsfödelse eller den beräknade tidpunkten härför har varitförsäkrad för en sjukpenning över garantinivån. Modern har rätttill föräldrapenning tidigast fr.o.m. den sextionde dagen föreden beräknade tidpunkten för barnets födelse. Ersättningen utgesefter barnets födelse till den av föräldrarna som tillhuvudsaklig del vårdar barnet. Om båda föräldrarna ärvårdnadshavare har vardera föräldern alltid rätt med föräldrapenning. Denna rätt kan dock överlåtas på denandra föräldern. Förälder som är ensam vårdnadshavare har rätttill samtliga med föräldrapenning. Ersättningsdagarnafår tas ut längst till dess barnet fyller eller till densenare tidpunkt då barnet har avslutat första skolåret.Vid flerbarnsfödsel utgår föräldrapenning för varje barnutöver det första , varav påsjukpenningnivå och på garantinivå.Föräldraförsäkringen har byggts ut successivt och senastfr.o.m. , då försäkringen byggdes ut med tremånaders ersättning på sjukpenningnivå (prop. 1988/89:69, SfU12,rskr. uttalade därvid att detta var avsett somen första etapp i en utbyggnad i tre etapper som skulle varaklar . I den andra etappen skulle ersättningenunder på garantinivå fr.o.m. bytas utmot ersättning på sjukpenningnivå. Vidare skulle i den tredjeetappen ersättningstiden förlängas fr.o.m. medytterligare med ersättning påsjukpenningnivå.Riksdagen beslöt under /90 (1989/90:SfU11 ochSfU24, rskr. 305) att skjuta på genomförandet av etapp två avutbyggnaden, och upphävde sitt tidigare beslut omriktlinjer för den fortsatta utbyggnaden. Enligt vad somanfördes i utskottets betänkande 1989/90:SfU24 fick utbyggnadeni stället göras så snart som de ekonomiska förutsättningarnahade förbättrats, och utskottet underströk utbyggnadens högaprioritet.Ingvar m.fl. (s) tar i två motioner Sf228 (yrkande 7)och So232 (yrkande 10) upp frågan om en fortsatt utbyggnad avföräldraförsäkringen. I den förstnämnda motionen framhålls attregeringen i budgetpropositionen antyder att någon form av s.k.vårdnadsbidrag till småbarnsfamiljer kan komma att aktualiserasunder innevarande budgetperiod om samhällsekonomin medger det.Motionärerna anser att vårdnadsbidrag inte hör hemma i en modernfamiljepolitik och dessutom har allvarliga brister ur rättvise-och jämställdhetssynpunkt. De avfärdar därför en sådanförändring av familjepolitiken och kommer så fortsamhällsekonomin medger det att fortsätta utbyggnaden avföräldraförsäkringen. Motionärerna begär ett tillkännagivandehärom till regeringen. I motion So232 anför motionärerna att enutbyggnad av föräldraförsäkringen är deras högstprioriterade reform, vilket som sin mening bör geregeringen till känna.Även i motionerna So612 (yrkandena 26 och 27) och Fi209(yrkande 11), båda av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om en fortsatt utbyggnad avföräldraförsäkringen. Motionärerna föreslår i ett första stegatt föräldrapenning fr.o.m. skall utgå påsjukpenningnivå . Målet är att föräldrapenningenpå sikt skall utgå på denna nivå. Motionärernaföreslår vidare att inkomsttaket för föräldrapenningen skallsänkas med två basbelopp fr.o.m. den 1 juli 1992.I regeringsförklaringen sägs attfamiljepolitiken skall underlätta för föräldrarna att självavälja den vård och fostran av barnen och den arbetsfördelningsom passar dem och barnen bäst. Det innebär, attfamiljepolitiken skall främja både valfrihet och jämställdhetmellan kvinnor och män. Den som väljer att förvärvsarbeta skallha ekonomiskt utbyte av detta. Vidare sägs att omläggningen avfamiljepolitiken sker i flera steg. I ett första steg tasexisterande hinder för fri etablering och fritt utnyttjande avolika former av barnomsorg bort. I ett andra steg införs ettbättre ekonomiskt stöd som syftar till att ökasmåbarnsfamiljernas valfrihet och rättvisan mellan dem och somutformas som ett vårdnadsbidrag, lika för alla barn. Detta andrasteg påbörjas . Den statsfinansiellautvecklingen är av avgörande betydelse för i vilken takt stödetsedan byggs ut.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda bifalltill motionerna Sf228 yrkande 7, So232 yrkande 10, So612yrkandena 26 och 27 och Fi209 yrkande 11.I två motioner, Sf240 av () och Sf286 avHåkan (), begärs ett tillkännagivande om enförbättrad föräldraförsäkring vid trilling- och fyrlingsfödsel.Motionärerna anför att arbetsbelastningen vid sådana födslarblir för hög för en person och att det under en relativt långperiod krävs två vårdare. Föräldraförsäkringen bör därför byggasut i dessa fall så att antalet inkomstrelateradeersättningsdagar för det "tredje" barnet blir 360 dagar.Tillskottet av dagar för det "fjärde" barnet kan då ske enligtnuvarande regler. Motionärerna erinrar om att under år 1989skedde endast 31 trillingfödslar och två fyrlingsfödslar, varförde menar att kostnaderna för den föreslagna utbyggnaden blirförsumbara.Utskottet anser att nuvarande regler för föräldrapenning gerett tillräckligt ekonomiskt stöd vid flerbarnsfödsel, ochutskottet avstyrker bifall till motionerna Sf240 och Sf286.I syfte att förenkla administrationen av föräldraförsäkringenföreslås i proposition 1991/92:106 att utbyte av föräldrapenningmot tillfällig föräldrapenning för alla barn som är 240 dagareller äldre endast skall kunna ske om det barn för vilkettillfällig föräldrapenning söks vårdas på sjukhus. Vidareföreslås att utbyte av föräldrapenning mot sjukpenning endastskall kunna ske i den utsträckning föräldern är ur stånd attvårda barnet på grund av sjukdom. Förslagen bygger på förslagfrån i rapporten inom föräldraförsäkringen. Den beräknadebesparingen på försäkringsutgifterna utgör 396 milj.kr. och påadministrationskostnaderna ca 18 milj.kr.Utskottet biträder propositionens förslag som inte föranlettnågra motionsyrkanden.Margareta m.fl. (s) anför i motion Sf280 att ett avförslagen från i den nyssnämnda rapporteninnebär att dagarna med föräldrapenning på garantinivån skallkunna tas ut först när dagarna på sjukpenningnivån är slut.Motionärerna motsätter sig detta förslag.Enligt propositionen kan det förslag till förenkling avadministrationen som berörts i motion Sf280 starkt kritiseras urjämställdhetssynpunkt och någon ändring i detta hänseendeföreslås därför inte. Motion Sf280 får därmed ansestillgodosedd.I ytterligare två motioner berörs frågor om förenklingar avföräldraförsäkringens administration.I motion Sf273 av och (nyd)föreslås, för att minimera byråkrati och krångel iföräldraförsäkringen och för att spara pengar iadministrationen, en helt ny modell för utbetalning avföräldrapenning. Enligt denna skulle det sammanlagda belopp somföräldrarna är berättigade till i föräldrapenning under detförsta året utbetalas till ett bankkonto som disponeras avbarnets vårdnadshavare. Utbetalning av beloppet skulle endast fåske med en tolftedel . utbetalasytterligare föräldrapenning för resterande , ochdessa medel skulle lyftas på samma sätt med en tredjedel permånad. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringenskyndsamt skall utreda deras förslag och vilka konsekvenser detfår på statsbudgeten.Karin () ger i motion Sf27 en rad exempel påadministrativa svårigheter när uttaget av föräldrapenningen, isynnerhet uttaget av delar av den, skall anpassas tillinkomstförlusten vid föräldraledighet. Motionären ger olikaförslag till förenklingar i detta syfte, men menar att den bästaförändringen skulle vara att föräldrarna för en längre periodfick anmäla hur många veckodagar och delar därav man vill hautan att detta nödvändigtvis måste stämma för iveckan. Motionären begär ett tillkännagivande om vad som anförtsi motionen om förenklad beräkning av uttag av föräldrapenning.Även om vissa förenklingar nu genomförs till följd avförslagen ovan i proposition 106 utgår utskottet från attmöjligheterna till fortsatta förenklingar fortlöpande följs uppinom administrationen. Utskottet anser mot denna bakgrund attmotionerna Sf273 och Sf27 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd.Lars m.fl. (v) begär i motion So612 yrkande 28 etttillkännagivande om att tiden för föräldrapenning skall kvoterasmellan föräldrarna när det finns två vårdnadshavare så att 60dagar knyts till pappan utan överlåtelserätt.Riksdagen har på förslag av utskottet vid ett flertal tidigaretillfällen avslagit motioner om kvotering av föräldrapenningen.I betänkande 1990/91:SfU11 hänvisade utskottet till att fråganom att förmå papporna att i högre grad utnyttjaföräldraförsäkringen behandlades i proposition /91:113 om enny jämställdhetslag, m.m. Enligt denna borde en utveckling avpappaledigheten i första hand främjas genomopinionsbildningsinsatser och liknande. I propositionenföreslogs en bestämmelse som innebär att arbetsgivare skallunderlätta för arbetstagare att förena förvärvsarbete ochföräldraskap. Målet borde vara att, vid utgången av ,minst två tredjedelar av papporna i någon utsträckning användesig av möjligheten att utnyttja föräldrapenningen med anledningav barns födelse. Om detta mål inte nås skulle ytterligareåtgärder övervägas som kan påskynda en sådan utveckling.Riksdagen vidhöll, på förslag av socialförsäkringsutskottet,sin tidigare inställning att man i första hand genominformationsinsatser borde söka förmå fäderna att i ökadomfattning utnyttja försäkringen och var inte beredd att förordaen kvotering av föräldrapenningen.Utskottet vill erinra om att för budgetåren 1989/90--1991/92har särskilda medel avsatts för informationsinsatser i syfte attöka pappornas uttag av föräldrapenning. I åretsbudgetproposition föreslås att 3,5 milj.kr.