bet · GG01JoU3 · 1992-11-03 00:00:00 — Miljöpolitiska kommitténberäknas framlägga sitt huvudbetänkande , ochKommittén med uppdrag att utreda frågan om grundlagsskydd föräganderätten (Ju1992:01) eller Fri- och rättighetskommitténbör enligt sina direktiv avsluta sitt arbete före halvårsskiftet1994.Utskottet hänvisar till att det förslag som framlagts avSkogspolitiska kommittén bereds i samt attnärbesläktade problem ligger under utredning i ett par andrakommittéer. Med hänsyn härtill bör icke vidta någonåtgärd med anledning av motion Jo612 yrkande43.Riksdagen avslog en motion om begränsning avantalet naturreservat (1990/91:JoU30 s.201). Som skäl föravslaget framhöll utskottet att ochlänsstyrelserna hade genomfört en översyn av samtliganaturvårdsobjekt med avseende på skyddsmotiv m.m. med resultatatt det för ett litet antal mindre reservat och skyddsobjektsaknades motiv för att de skulle kvarstå som naturvårdsobjekt.Med samma motivering avstyrks motion Jo619.Utskottet avstyrker även motion Jo674 yrkande1. Enligt vadutskottet erfarit gäller krav på att ägar- ochersättningsfrågorna alltid skall vara fullt utredda innan nyareservat bildas. När det gäller yrkande2 i motionen omutbytesmark vid reservatsbildningar hänvisar utskottet till sittyttrande över regeringens förslag om avveckling av (prop. 1991/92:134, JoU9y, NU33). framhölldå, med instämmande i näringsministerns uttalande, att det voreopraktiskt att -- i vart fall --upprätthålla en markreserv för utbytesmark. Å andra sidan bordedet enligt utskottet vara möjligt att inom den fyraårigaövergångsperiod som förutsågs för förvaltningen genomförainventeringar av skyddsvärd enskilt ägd mark eller bolagsmark.Dessa inventeringar kunde läggas till grund för markbyten meddomänmark innan denna överläts på bolaget. Markbyten skulle ävenkunna ske av mark som redan överlåtits på bolaget.Näringsutskottet erinrade å sin sida om det omfattandeinventeringsarbete som redan genomförs löpande inom ramen förNaturvårdsverkets och länsstyrelsernas verksamhet liksom om denuppgift som har lagts på den skogspolitiska kommittén, ochframhöll att de synpunkter som förs fram i jordbruksutskottetsyttrande härvid bör ligga till grund för säkerställande av markför naturvårdsändamål.Som redovisats i det föregående bereds förslag i regeringens kansli. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet yrkande2 i motion Jo674.Biologisk mångfaldMotionernaI motion Jo673 (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande omnödvändigheten av att upprätta en nationell naturvårdsstrategi.En sådan skall enligt motionen fungera som underlag för arbetetmed att skydda hotade arter, unika naturområden och olikanaturtyper samt även gälla i förhållande till detinternationella naturvårdsarbetet. Enligt yrkande2 bör en nyöversyn av naturvårdslagstiftningen göras i syfte att tydliggöraen ekologisk grundsyn. Även naturresurslagen bör ses över så attden blir ett skarpare instrument. Reglerna för biotopskydd börutformas så att de ger möjlighet för länsstyrelserna att genomgenerella regler skydda smärre markområden av viss marktyp ilänet; biotopskyddet bör anses falla inom ramen för dennaturvård markägaren är skyldig att ansvara för, och skalldärför normalt inte innebära rätt till intrångsersättning(yrkande3). Ansvaret för skydd av skogliga biotoper bör liggapå länsstyrelserna och inte på sektorsmyndigheten (yrkande4).I yrkande9 begärs att får i uppdrag attgenomföra en utvärdering av det naturvårdsinriktade arbetet påkommunal nivå. Denna utvärdering bör ligga till grund förinsatser för att stödja och utveckla ekologisk kompetens hoskommunerna.I motion Jo677 (fp) begärs en översyn av lagstiftningen så attutrotningshotade groddjur ges ett varaktigt skydd. Enligtmotionen bör modellen med "kritiska områden" enligt USA-modellövervägas. Det är viktigt att lever upp tillBernkonventionen (om skydd av europeiska vilda djur och växtersamt deras naturliga miljö /SÖ1983:30/) och ger lövgrodanvaraktigt skydd.Utskottets övervägandenVid om miljö och utveckling -- UNCED -- i Riode Janeiro undertecknades en internationellkonvention om bevarande av biologisk mångfald av företrädare förmer än 150 länder och EG. Enligt konventionen avses medbiologisk mångfald (biodiversitet) variationen bland levandeorganismer i alla miljöer, inklusive bl.a. land- ochvattenmiljöer, samt de ekologiska relationer och sammanhang somorganismerna ingår i. Detta innefattar mångfald inom arter,mellan arter och mellan ekosystem.Regeringen har i skrivelse (skr.1992/93:13) lämnat enredogörelse för UNCED. Därav framgår (s.12f.) att regeringennu bereder de frågor, som aktualiseras vid en ratificering avkonventionen om biologisk mångfald, med sikte på en propositionredan under innevarande . I propositionen kommerratificeringen av konventionen om biologisk mångfald att tasupp. Vidare kommer frågor i anslutning till tillämpningen avkonventionen att behandlas, såsom t.ex. genomförandet av enlandstudie om biologisk mångfald. Landstudien är enstatusrapport som skall utgöra underlag för utarbetande av ennationell strategi för bevarande och uthålligt nyttjande avbiologisk mångfald. Vidare kommer att redovisas hur de under år1991 införda förändringarna i naturvårdslagen (1964:822) rörandebiotopskydd och biotoper för markavvattning skall tillämpas.Konventionen kommer i enlighet med principen om sektorsansvarför miljön att föra med sig behov av ökade insatser från olikasektorer.Utskottet erinrar om att sedanlade fram förslag till en samlad strategi för skydd av svensknatur i programmet Naturvårdsplan för . Inaturvårdsplanen redovisas samlade bedömningbeträffande mål och omfattning av och riktlinjer för detframtida säkerställandearbetet. Dokumentet avses bli utvecklatoch preciserat i takt med att bättre underlagsmaterial kommerfram.Naturvårdsplanen utgjorde ett av delunderlagen tillaktionsprogrammet NATUR90 vilket i sin tur låg till grund förnaturskyddskapitlet i det miljöpolitiska beslutet (prop. 1990/91:90, JoU30). Beslutet innebar bl.a. att ett nyttskyddsinstitut infördes i naturvårdslagen (21§NVL) förbiotoper som utgör livsmiljöer för hotade djur- eller växtartereller som annars är särskilt skyddsvärda.Naturvårdsverket har i samråd med Skogsstyrelsenredovisat en utredning om biotopskyddet enligt 21§NVL tillregeringen. Enligt utredningen bör biotopskyddet klassas enligttvå modeller, nämligen ett generellt skydd för vissa biotopersom uppnås genom att särskilda bestämmelser för detta införs inaturvårdsförordningen (1976:484) -- modell A -- samt ettindividuellt biotopskydd genom beslut i det enskilda fallet --modell B. Enligt SNV bör länsstyrelserna ha ansvaret förbiotopskyddet enligt modell B, medan anser attskogsvårdsstyrelserna skall ha detta ansvar när det gällerskogliga biotoper.Biotopskyddet diskuteras även i Skogspolitiska kommitténsbetänkande. Kommittén anser i anslutning till 1991 årsmiljöpolitiska beslut att skall besluta omskydd av enskilda skogliga biotoper.Utskottet har vidare erfarit att ochSkogsstyrelsen i samarbete och inom ramen för Naturvårdsverketspågående projekt (Miljön i , tillstånd, trender) ochMILJÖ 93 arbetar på att närmare precisera ansvarsfördelningenmellan myndigheterna på central, regional och lokal nivå inomområdet skogen och miljön. Därvid skall också definieras ochbeskrivas innebörden och utformningen av de instrument somkommer till användning för ansvarsfördelningen.Utskottet anser att syftet med yrkande 1 i motion Jo673 fåranses i huvudsak tillgodosett med hänvisning till vad somanförts om naturvårdsplan för och tillden aviserade propositionen med anledning av konventionen ombiologisk mångfald. Biotopskyddet har som framgår av det anfördanyligen införts, och förslag har framlagts om dess närmareutformning. Förslagen bereds vidare i . Medhänvisning härtill avstyrks yrkandena3 och4 i motionen.Utskottet avstyrker även yrkande2 om ny översyn avnaturvårdslagen och naturresurslagen. Dessa lagar omfattas avMiljöskyddskommitténs arbete (ME 1989:04) som är inriktat påatt utforma förslag till en miljöbalk. Av direktiven tillutredningen framgår att den nya lagstiftningen skall styras aven ekologisk grundsyn.Naturvården är en såväl statlig som angelägenhet. I2§ naturvårdslagen fastslås detta uttryckligen. Länsstyrelsenhar att verka för naturvården i länet, och haröverinseende över naturvården i riket. Genom det miljöpolitiskabeslutet utvidgades möjlighet attöverlåta beslut i vissa naturvårdsärenden till kommun.Utskottet delar motionärens mening om att detnaturvårdsinriktade arbetet på nivå bör utvärderas ochatt det kan behövas särskilda insatser för att stödja ochutveckla ekologisk kompetens hos kommunerna. Som framgår av denlämnade redovisningen pågår ett arbete inom ochSkogsstyrelsen på att närmare precisera ansvarsfördelningenmellan myndigheterna på central, regional och lokal nivå inomområdet skogen och miljön. Utskottet utgår från att i detsammanhanget en genomgång sker även av den ekologiskakompetensen i kommunerna och att åtgärder vidtas för atteventuella luckor i detta avseende fylls. Med detta uttalandefår syftet med yrkande9 i motion Jo673 anses i viss måntillgodosett.Vad utskottet anfört om pågående arbete på biotopskyddetsområde är även ägnat att besvara motion Jo677. biotoputredning bör skyddet utgå från vissabiotoper och inte från vissa arter. En sådan biotop är småvattenoch våtmarker i jordbruksmark. Småvattenbiotoper bör enligtförslaget komma i fråga för biotopskydd i syfte att bromsautarmningen av den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet.Ett generellt biotopskydd med stöd av 21§ NVL är deteffektivaste medlet att nå detta mål. Bl.a. groddjur riskerar att lokalt utrotas i landets slättbygder till följd avutglesningen av lämpliga biotoper. Som exempel nämnerutredningen lövgroda, klockgroda (båda hotkategori2) samtstörre vattensalamander (hotkategori4). För den framtidaförekomsten av några hotade groddjur med huvuddelen av hela detsvenska beståndet koncentrerat till kan bevarande av denaktuella biotopen i denna del av landet vara avgörande. Utöverde hotade arterna är givetvis biotopen viktig och avgörande församtliga groddjursarter och andra arter knutna till våtamiljöer, framhåller rapportförfattarna.Enligt vad utskottet inhämtat hos kommerförhoppningsvis t.ex. lövgrodans fortsatta existens att räddasom utredningsförslaget genomförs. Som redan anförts beredsförslaget i . Motion Jo677 bör därför ickeföranleda någon vidare åtgärd från sida.Lokala miljöfrågorMotionernaI två motioner väcks frågor om naturmiljön i medomnejd. I motion Jo617(c) begärs ett tillkännagivande omsärskilt miljöskydd för gröna lungor (yrkande1) föratt ge framtidens stockholmare förutsättningar för god livsmiljöoch rekreation. Motionärerna hävdar att nuvarande generation haransvar för detta och att hoten är många: grönområden naggas ochstränderna hotas av byggnation, försurningen hotar grönskan,vattnet försämras, byggnader och skulpturer förstörs avförsurande ämnen m.m. En särskild storstadslagstiftning för attskydda bör komma till stånd (yrkande2),frilufts- och strövområden som (yrkande3) ochHanstaområdet (yrkande4) bör göras till naturreservat, ochriksdagen bör göra ett tillkännagivande om skyddet avHaga----som går ut på att det skallfinnas en statlig instans som har huvudansvaret för områden avriksintressen. Även i motion Jo690(fp) begärs uttalanden omskydd för känsliga naturområden (yrkande12). Den orördanaturens långsiktiga värde för samhället måste vara en viktigförutsättning för all planering och alltid ställas motkortsiktiga ekonomiska intressen; när ett område väl ärexploaterat går det inte att återställa, anser motionärerna. Detsammanhängande "gröna bältet" runt bör bevaras(yrkande13), och vad i övrigt anförts om skydd för miljön iStockholms län bör ges regeringen till känna (yrkande15).Enligt motion Jo672 (fp) bör eklandskapet samt ängs- ochhagmarker i skyddas. Motionären framhåller attekskogen är nedläggningshotad. Naturvården måste få starkareställning i samhällsplaneringen, och ädellövskogslagen bör sesöver.Utskottets övervägandenRiksdagen behandlade tre motioner med yrkanden omskydd av områdena kring --och samtDjurgården mot fortsatt exploatering. En omfattande remissomgånggenomfördes. utskottsbehandlingen pågick begärderegeringen att och Solnakommuner skulle redovisa hur man tänker tillgodosekulturminnesvårdens, naturvårdens och friluftslivets intressen iden planering som inletts för området. I betänkandet anfördeutskottet bl.a. att hela området har utomordentligt storanatur-, kultur- och rekreationsvärden. Utskottet fann attskyddsbehovet av områdets miljövärden vad avser natur, kulturoch stadsbild borde överordnas exploateringsintresset. Vidareerinrade man om att i ett tidigare skede beslutat omstark restriktivitet vad gäller markutnyttjandet. Utskottetutgick från att regeringen, sedan gjort sinprövning, på lämpligt sätt återkommer till ochinformerar om inriktningen av den fortsatta planeringsprocessen(1991/92:JoU10).Enligt vad utskottet erfarit beräknas kommunerna lämna in sinaplaner till den 1december 1992 i enlighet medvad regeringen föreskrivit. förväntas lämna sinakommentarer till regeringen strax , varpåriksdagen beräknas kunna få redovisning under första halvåret1993.Utskottet delar, som framgår av det anförda, motionärernasmening om vikten av att förutsättningarna för en god miljö istorstadsområdet bevaras. Ett omfattande planeringsarbete föratt bevara naturvärden i pågår. Detta arbete böravvaktas. Utskottet är icke berett att i detta sammanhangtillstyrka de förslag som lagts fram i motion Jo617 yrkandena 1,2 och 5 eller i motion Jo690 yrkandena12 och13. Yrkande15i motion Jo690 är alltför opreciserat för att läggas till grundför någon särskild åtgärd. Det avstyrks av det skälet.Beslut om bildande av naturreservat fattas av (7§NVL) i administrativ ordning. Innan fattarsådant beslut skall den samråda med kommunen. Det är ävenmöjligt att inrätta kommunala naturreservat ochnaturvårdsområden m.m. (43§NVL). Dessa frågor utgör således,som utskottet vid ett flertal tillfällen framhållit,förvaltningsärenden som ligger utanför ansvarsområde.Motion Jo617 yrkandena3 och4 avstyrks därför.Med anledning av motion Jo672 får utskottet framhållaföljande.I 1982 års ädellövskogsutredning (SNVPM1587) framhölls attädellövskogslagen måste kombineras med ett utökat reservatsskyddför de skogar som får sina värden spolierade av ett aktivtädellövskogsbruk. Efter lagens ikraftträdande har dock relativtfå områden skyddats. Enligt naturvårdsplanen är avädellövskogen skyddad i naturreservat, och den regionalafördelningen är mycket ojämn. En målmedveten satsning på ökatreservatsskydd av ädellövskog bör ges hög prioritet. Ettsärskilt kriteriesystem för reservatsurval är under utarbetandei samarbete mellan , ochSkogsstyrelsen. Målet bör enligt naturvårdsplanen vara att pågrundval av art- och biotopbevarande kriterier minst fördubbladen skyddade arealen fram . På börytterligare arealer skyddas.Skogspolitiska kommittén föreslår att ädellövskogslagensbestämmelser överflyttas till skogsvårdslagen och attskogsvårdsstyrelsen blir tillsynsmyndighet rörande samtligafrågor enligt de bestämmelserna.Utskottet vill för egen del betona vikten av attädellövskogens regler efterlevs. har avgränsatflera ädellövskogar i som riksintressen förnaturvård och friluftsliv. Eklandskapet kring Stora Rängen ochJärnlunden bildar tillsammans med ekområdena vid ÅtvidabergSveriges största samlade areal med ek. Utmärkande förinnerskärgårdens öar är det ofta rika inslaget av ädellövskog,särskilt ekskog. Även kulturmark med lång kontinuitet som dehävdade lövängarna Sättra ängar och Hallstad ängar harförklarats som riksintressen.Om så bedöms nödvändigt har möjlighet att bildanaturreservat eller naturskyddsområde.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på denfortsatta beredningen av Skogspolitiska kommitténs betänkandeavstyrker utskottet motion Jo672.StranderosionMotionernaI flera motioner yrkas på åtgärder mot stranderosion. Enligtmotion Jo622(s) bör en samlad statlig uppfattning och strategitas fram i huvudfrågan om åtgärder över huvud taget skall sättasin mot sanderosionen. Motstående intressen bör klarläggas,statliga och ev. andra aktörers på området roller måste klarasut. I motion Jo640(s) begärs statligt engagemang i ettplanerat projekt för att lösa erosionsproblem i Löderupsstrandbad (yrkande1). Ett niopunktsprogram har enligt motionenutarbetats som förutsätter ekonomiskt engagemang från såvälstatens och kommunens som de enskildas sida. bör ävengöra ett uttalande om forskning avseende erosions- ochstrandskyddsproblematik m.m. på lång sikt (yrkande2). I motionJo653(kds) yrkas likaledes på insatser mot stranderosion iYstads kommun.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att en motion om statligt engagemang iniopunktsprogrammet mot stranderosionen i strandbadavslogs med hänvisning till att frågan om i vilkenmån statliga medel bör ställas till förfogande bör prövas avvederbörande myndigheter. underströks att ytterligareforskning är angelägen (1990/91:JoU30 s.217).Naturvårdsverkets generaldirektör har, enligt vad utskotteterfarit, i samband med en uppvaktning förklarat sig beredd attgå in med statligt engagemang i första etappen av ettforskningsprojekt i full skala för att utröna möjligheten attlösa erosionsproblemen vid strandbad. En förutsättningför att statsbidrag skall utgå är att SNV:s forskningsnämndtillstyrker projektet.Utskottet delar motionärernas mening att ökad forskning kringstranderosionsproblemen är värd att stödja. Som framgår av detanförda kommer också frågan om statsbidrag för sådan forskningatt prövas närmare. Med hänsyn härtill synes någon ytterligareåtgärd från sida inte vara påkallad med anledning avmotionerna Jo622, Jo640 och Jo653.StrandstädningMotionernaI tre motioner begärs åtgärder för att bistå de kommuner påvästkusten som drabbas av nedsmutsade stränder. Enligt motionJo601(fp) yrkande1 bör regeringen tillsätta en utredning meduppgift att utreda hur kustkommunerna långsiktigt skall hjälpasatt lösa problemen med nedsmutsningen från ochKattegatt. I avvaktan på att ett internationellt samarbete kanleda till mer kännbara restriktioner för dumparna och förägarna, bör kommunernas renhållningsansvar för "skräppåslaget"revideras och utrymme ges för generösa bedömningar av krav påkostnadsersättning, anser motionärerna. Enligt motion Jo656(s)bör statligt stöd ges till strandstädningen av . Ettliknande yrkande framförs i motion Jo659(c).Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att motioner av samma innehåll som de nuaktuella har väckts en följd av år men avslagits med hänvisningtill det kommunala avfallsansvaret. välkomnadeutskottet ett besked från regeringen att vissa medel frånpantsystemet för dryckesförpackningar av aluminium kandisponeras för insatser i akuta nedskräpningssituationer.Utskottet framhöll vidare att det numera får anses belagt attbetydande delar av nedskräpningen på den svenska västkustenhärrör från soptömning i . Problemet borde frånsvensk sida tas upp i samband med de ordinarie överläggningarnainom Paris- och Oslokonventionernas ram (prop. 1990/91:90, JoU30s.131).Sedan skräpmängden längs med tiden tagitoroväckande dimensioner har enligt vad utskottet erfarit engrundlig strandstädning genomförts under den gångna sommaren.20mkr har anslagits av i förgenomförande av ett projekt som länsstyrelsensmiljövårdsenhet startat i samarbete med berörda kommuner. Idetta har 200 arbetslösa personer sysselsatts ,. Enligt projektledaren kommer behov att finnasav fortsatt verksamhet, dock i mindre skala.Med hänsyn till att den akuta situationen nu förefaller att halösts bör motionerna Jo601 yrkande1, Jo656 och Jo659yrkande8 icke föranleda någon vidare åtgärd från riksdagenssida. Vad utskottet anförde om att problemet bör tasupp i samband med de internationella Nordsjöförhandlingarna ägerdock fortfarande full giltighet. Utskottet vill tillägga att detpå kan finnas anledning att överväga omfattningen avdet kommunala renhållningsansvaret i de fall som avses imotionerna. Det kan också gälla sådan nedskräpning som drabbarstörre friluftsområden, trafikleder m.m.SkoterförbudMotionernaI motion Jo623 (s) begärs reglering av skoteråkandet. Enligtmotion Jo673(v) yrkande13 bör användande av vattenskotrar,s.k. jet-skis, förbjudas, och i motion Jo683(c) begärs översynmed förslag till komplettering och ändring av gällandelagstiftning om körning med snöskoter.Utskottets övervägandenRegeringen tillkallade en särskild utredare föratt belysa möjligheterna till och konsekvenserna avrestriktioner mot bullrande aktiviteter i landets fjällområdenoch skärgårdar. Utredningen har i en delrapport. Angåendevattenskotrar (SOU1992:41), föreslagit allmänt förbud mot attanvända vattenskotrar, kombinerat med möjligheter att användavattenskotrar inom särskilt angivna områden. Utanför sådanasärskilda områden bör tillstånd kunna lämnas förvattenskotertävlingar och för viss annan verksamhet om det finnsnågot särskilt skäl härför, anser utredningen. Ärendet bereds i regeringens kansli med siktepå en proposition . Utredningen beräknar kunnaavge sitt huvudbetänkande i februari 1993.Med hänsyn till att hithörande frågor är under utredningavstyrks motionerna Jo623, Jo673 yrkande13 och Jo683.Miljöskyddsområde Enligt motion A484 (fp) yrkande 11 bör begäraförslag om inrättande av miljöskyddsområde för GötaÄlvdalsbäckenet.Utskottet erinrar om att i samband med behandlingenav regeringens skrivelse om Miljöprojekt om som miljöskyddsområde(skr.1990/91:6, JoU16). Utskottet har inte funnit anledningtill ändrad inställning i denna fråga och avstyrker motionen. beträffande precisering av allemansrättenatt avslår motionerna 1991/92:Jo614,1991/92:Jo615och 1991/92:Jo627,2. beträffande tilläggsdirektiv om allemansrättenatt avslår motionerna 1991/92:Jo612 yrkande41 och1991/92:T221 yrkande5,res. 1 (s)3. beträffande kampanj till försvar för allemansrättenatt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande42,res. 2 (s)4. beträffande strandskyddatt avslår motion 1991/92:Jo671,5. beträffande dikningsdatabankatt avslår motion 1991/92:Jo611,6. beträffande avgränsningar angående markavvattningatt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande52,7. beträffande sumpskogaratt avslår motion 1991/92:Jo669,8. beträffande CW-listanatt avslår motion 1991/92:Jo670,9. beträffande principerna för intrångsersättningatt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande43,res. 3 (s)10. beträffande begränsning av antalet naturreservatatt avslår motion 1991/92:Jo619,11. beträffande bildande av nya reservatatt avslår motion 1991/92:Jo674,12. beträffande en nationell naturvårdsstrategi m.m.att avslår motion 1991/92:Jo673 yrkandena 1--4,13. beträffande utvärdering av kommunernasnaturvårdsarbeteatt avslår motion 1991/92:Jo673 yrkande 9,14. beträffande skydd åt utrotningshotade groddjuratt avslår motion 1991/92:Jo677,15. beträffande naturmiljön i med omnejd m.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo617 yrkandena1, 2och 5 och 1991/92:Jo690 yrkandena12, 13 och 15,16. beträffande naturreservatatt avslår motion 1991/92:Jo617 yrkandena3 och 4,17. beträffande eklandskapet i länatt avslår motion 1991/92:Jo672,18. beträffande stranderosionatt avslår motionerna 1991/92:Jo622, 1991/92:Jo640och 1991/92:Jo653,19. beträffande strandstädningatt avslår motionerna 1991/92:Jo601 yrkande1,1991/92:Jo656 och 1991/92:Jo659 yrkande8,20. beträffande skoterförbudatt avslår motionerna 1991/92:Jo623, 1991/92:Jo673yrkande13 och 1991/92:Jo683,21. beträffande miljöskyddsområdeatt avslår motion 1991/92:A484 yrkande 11.Stockholm den 3 november 1992På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), LennartBrunander (c), (), (), (kds), (nyd), (), CarlG (), (), (), LenaKlevenås (s) och ().