bet · GF01KrU20 · 1992-04-02 00:00:00 — Teater, dans och musik Utskottet behandlar i detta betänkande de förslag somregeringen lagt fram i budgetpropositionen beträffande teater,dans och musik.Mot bakgrund av teaterkostnadsutredningens studier föreslås ibudgetpropositionen en betydande uppräkning av anslagen tillSvenska , Operan och Dramatiska teatern /93. En del av ökningen avserengångsförstärkningar som bidrag till institutionernas egnaansträngningar att bygga upp resultatutjämningsfonder. I övrigtavser ökningen medel för ökade hyreskostnader och medel tillpris- och löneomräkning samt verksamhetsökning. Utskottettillstyrker regeringens förslag att anvisa 212677000 kr.under anslaget Bidrag till , 251644000kr. under anslaget Bidrag till Operan och 145790000 kr.under anslaget Bidrag till . Utskottetavstyrker motioner om att specialdestinera medel underRiksteaterns anslag för fortsatt verksamhet med syntolkning avföreställningar. Utskottet förutsätter dock att både Riksteaternoch andra teatrar med statligt stöd tar ansvar för att gesynskadade bättre möjligheter att tillgodogöra sigteaterföreställningar. Utskottet avstyrker en motion om attöverföra medel från Operan till de fria grupperna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att anvisa71526000 kr. under anslaget Bidrag till Svenskarikskonserter och . under anslaget Täckning av vissakostnader vid Svenska rikskonserter. Utskottet avstyrkermotionsyrkanden om anslagshöjningar för att förbättraRikskonserters möjligheter att på olika sätt stödjaamatörkulturen m.m.Vidare tillstyrker utskottet att . anvisasunder anslaget Bidrag till regional musikverksamhet. En motionavstyrks beträffande ett uttalande från inför nästaårs beslut om den framtida tjänstemusiken inom försvaret m.m.Under anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner tillstyrker utskottet regeringens förslagatt anvisa medel som ger utrymme för 39 nya grundbelopp -- varav17 omräknade från tidigare bidrag i annan form -- till teater-och dansinstitutioner och 35 nya grundbelopp tillmusikinstitutioner. Regeringens förslag att under anslagetanvisa . Motionsyrkanden omytterligare grundbelopp, medelsökningar eller specialdestineringav medel till vissa institutioner avstyrks.Utskottet tillstyrker också att . anvisas underanslaget Bidrag till fria teater-, dans- och musikinstitutioneroch att godkänner en i propositionen förordadreglering av pensionsrätten för personalen vid de friagrupperna. Motionsyrkanden om medelsökningar m.m. avstyrks.Slutligen föreslår utskottet att i enlighet medförslag i budgetpropositionen skall anvisa . tillBidrag till Musikaliska akademien.Sammanlagt innebär den föreslagna medelsanvisningen att1330513000 kr. anvisas till teater, dans och musik. Tilldetta kommer vissa bidrag under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Detta anslagbehandlas i betänkandet 1991/92:KrU18.Till betänkandet har fogats fem reservationer, två särskildayttranden och en meningsyttring. Regeringen har i proposition 1991/92:100 bilaga 12() under B. Kulturverksamhet m.m. avsnittetTeater, dans och musikdels under punkt B 10 (s. 40--41) föreslagit riksdagenatttill Bidrag till för /93anvisa ett reservationsanslag på ,dels under punkt B 11 (s. 42--43) föreslagit atttill Bidrag till Operan för /93 anvisa ettreservationsanslag på ,dels under punkt B 12 (s. 43--44) föreslagit atttill Bidrag till för /93anvisa ett reservationsanslag på ,dels under punkt B 13 (s. 44--46) föreslagit atttill Bidrag till Svenska rikskonserter för /93anvisa ett reservationsanslag på ,dels under punkt B 14 (s. 46) föreslagit atttill Täckning av vissa kostnader vid Svenska rikskonserter /93 anvisa ett förslagsanslag på ,dels under punkt B 15 (s. 47--49) föreslagit atttill Bidrag till regional musikverksamhet för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på ,dels under punkt B 16 (s. 49--51) föreslagit atttill Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner för /93 anvisa ettförslagsanslag på ,dels under punkt B 17 (s. 53--55) föreslagit att1. godkänna vad i propositionen anförts om en reglering avpensionsrätten för personalen vid de fria teater-, dans- ochmusikgrupperna,2. till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m.för /93 anvisa ett reservationsanslag på62066000 kr.,dels under punkt B 18 (s. 55--56) föreslagit atttill Bidrag till för /93anvisa ett anslag på . 1991/92:Kr203 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade resurser till Helsingborgssymfoniorkester.1991/92:Kr206 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom bidrag till symfoniorkester.1991/92:Kr207 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ytterligare ekonomiska medelmotsvarande 16 grundbelopp till symfoniorkester.1991/92:Kr214 av i och Karl-GöranBiörsmark (kds, fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompensationför uteblivna anslag för försvarsspelningar inför budgetåret1993/94.1991/92:Kr215 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom bidrag till kammarorkester.1991/92:Kr216 av m.fl. (m, fp, v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade resurser till Helsingborgssymfoniorkester.1991/92:Kr217 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att permanentasyntolkningsverksamheten för synskadade vid Svenska riksteatern.1991/92:Kr226 av Per () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utredning om villkoren m.m.för de svenska symfoniorkestrarna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett musikens hus.1991/92:Kr243 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skådebaneverksamhet i ochJämtlands län.1991/92:Kr244 av och (m, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att Göteborgsmusikenerhåller bidrag ur de medel som anvisats till den regionalamusikverksamheten och för militär och ceremoniell musik.1991/92:Kr254 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verksamheten med syntolkningför synskadade vid föreställningar ges en permanentkaraktär inom ramen för befintliga resurser.1991/92:Kr255 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, nyd, v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det statliga stödet som utgestill i jämförelse med Stockholmsfilharmoniker.1991/92:Kr256 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom symfoniorkestrarnas grundbelopp.1991/92:Kr257 av m.fl. (v) vari yrkas1. att till de fria teater-, dans- ochmusikgrupperna för /93 anvisar 7000000 kr.utöver vad regeringen har föreslagit eller således 69066000kr.,3. att till Operan för /93 anvisar8800000 kr. mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes 242844000 kr.1991/92:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas10. att till Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioner för budgetåret anvisar1182500 kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således366655500 kr.,15. att till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper för /93 anvisar 5000000 kr.utöver vad regeringen föreslagit eller således ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av det offentliga stödet tillfria grupper,30. att till Bidrag till Svenska rikskonserter /93 för utvecklingsarbete i enlighet med vad imotionen anförts anvisar . utöver vad regeringenföreslagit eller således ,31. att hos regeringen begär att Svenskarikskonserter får i uppdrag att redovisa hur det villstödja amatörmusikens, folkdansens och folkmusikens utveckling.1991/92:Kr273 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ökade anslag till de friateater-, dans- och musikgrupperna.1991/92:Kr281 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att av den av regeringen föreslagna ökningenav medelsanvisningen under anslaget B 10 Bidrag till Svenskariksteatern, under kulturhuvudtiteln beräkna . tillsyntolkning av teater.1991/92:Kr282 av m.fl. (s, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om grundbelopp till teater.1991/92:Kr284 av och (fp,c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kammarorkestern /92:Kr285 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till Nya skådebanan i län.1991/92:Kr286 av m.fl. (fp, c, kds, v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till utvecklingsarbetet med folkdansoch folkmusik. Bidrag till (B 10)I budgetpropositionen redovisas den översyn somteaterkostnadsutredningen gjort i betänkandet (SOU 1991:71)Teaterns kostnadsutveckling --1990. Utredningen har bl.a.konstaterat att kostnaderna för teaterverksamhet stigit snabbareunder perioden --1990 än kostnaderna i samhället i övrigt.Mot bakgrund av de studier som utredningen gjort föreslås ibudgetpropositionen en betydande uppräkning av anslagen /93 till , Operan ochDramatiska teatern. En del av ökningen avserengångsförstärkningar som bidrag till institutionernas egnaansträngningar att bygga upp resultatutjämningsfonder. I övrigtavser ökningen medel för ökade hyreskostnader och medel tillpris- och löneomräkning samt verksamhetsökning.Det statliga bidraget till Svenska verksamhetskall användas för central och regional produktion och fördistribution av teater som komplettering till regional och lokalteaterverksamhet. skall också förmedlateaterföreställningar och gästspel av andra institutioner ochensembler. skall vidare ge allmän information ochrådgivning till yrkesmässigt arbetande teatrar ochamatörteatrar.I budgetpropositionen föreslås en ökning med sammanlagt28872000 kr. av anslaget Bidrag till Svenska riksteaterntill totalt . Av ökningen är 8500000 kr.avsedda att avsättas till en resultatutjämningsfond. Utskottethar inhämtat att . avser täckning av ökadehyreskostnader och att . avser pris- ochlöneomräkning samt verksamhetsökning.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen under anslaget Bidrag till , inför treårsperioden1989/90--1991/92, uppdrog kongressen åt styrelsen attundersöka möjligheterna till syntolkning av vissa avRiksteaterns föreställningar.Vid senaste kongress, införverksamhetsperioden /93--1994/95, redovisades uppdraget. Enmedarbetare på teateravdelningen hade under kongressperiodensyntolkat 16 produktioner vid sammanlagt 56 tillfällen.Riksteatern stod för kostnaderna för lön, traktamenten, resoroch hotell. En enkel, mobil teknik ställdes till Riksteaternsförfogande av i . Utrustningenanpassades för turnébruk av tekniska avdelningar.Enligt uppfattning föll försöksverksamheten väl ut,varför den borde utvecklas till en normal servicefunktion förarrangörerna. Detta angavs dock inte vara möjligt inom dåvarandeanslagsramar. En fortlöpande verksamhet med syntolkning skulleenligt redovisningen till kongressen belasta ellerdess arrangörer med en utgift på ca . Detangavs att avsåg att undersöka om särskilda medelför sådan verksamhet kunde erhållas vid sidan av de anslag somavser produktion.I tre motioner, nämligen Kr217 (s), Kr254 (c) och Kr281 (fp),samtliga väckta under allmänna motionstiden , hemställs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna attsyntolkningsverksamheten vid bör permanentas inomramen för befintliga resurser. Motionärerna anför attförsöksverksamheten blivit mycket uppskattad av de synskadade.Enligt motion Kr281 bör . av de medel som anvisasunder anslaget Bidrag till för budgetåret1992/93 avsättas för verksamhet med syntolkning.Det är enligt kulturutskottets uppfattning angeläget attunderlätta för människor med funktionshinder att ta del avutbudet av kulturell verksamhet. Verksamhet med syntolkningfinns enligt vad utskottet inhämtat i , där denarrangeras av tillsammansmed olika teatrar. Därvid står , medan teatern med egen personal svarar försyntolkningen under föreställningen. Syntolkning finns ocksåenligt vad som uppgivits i , , ochGöteborg. initiativ till försök med syntolkning ärenligt utskottets mening mycket betydelsefullt, då man därigenomnått synskadade människor även i andra delar av landet.Utskottet förutsätter att motsvarande ansvar tas även av andrastatligt stödda teatrar i samverkan med de synskadadesorganisationer.Som utskottet redovisat bedömde vid kongressen inovember 1991 att en fortsatt verksamhet med syntolkning inteskulle vara möjlig att genomföra inom tillgängliga anslagsramar.Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag ibudgetpropositionen om en betydande ökning av anslaget tillRiksteatern. Utskottet bedömer att det inom ramen för dennaökade medelstilldelning för /93 bör finnasutrymme för att i mera permanent form fortsätta denav teatern och de synskadade önskade syntolkningen. Någonsärskild medelsberäkning inom anslaget för ändamålet bör integöras av . Utskottet förutsätter att -- som tidigareaviserats -- undersöker om medel för verksamhetenkan erhållas även på annat sätt. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionerna Kr217, Kr254 ochKr281.Bidrag till Operan (B 11)I budgetpropositionen föreslås en ökning av anslaget Bidragtill Operan med . till sammanlagt 251644000kr. för nästa budgetår. Av ökningen avser 13200000 kr.avsättning till en resultatutjämningsfond, 4027000 kr.täckning av ökade hyreskostnader och . pris- ochlöneomräkning samt verksamhetsökning.Enligt motion Kr257 (v) bör avsättningen till Operansresultatutjämningsfond göras successivt under en treårsperiod.För /93 bör endast 4,4 milj.kr. anvisas förändamålet, dvs. en minskning med 8,8 milj.kr. i förhållande tillregeringens förslag (yrkande 3). Därigenom avser motionärernaatt frigöra medel att användas till en ökning med 7 milj.kr. avbidraget till fria teater-, dans- och musikgrupper och med 1,8milj.kr. av bidraget till centrumbildningarna.Utskottet anser att den uppräkning av medlen till de trenationella teaterinstitutionerna som föreslås ibudgetpropositionen är väl motiverad. Utskottet anser att detinte bör komma i fråga att behandla Operan på ett annat sätt änRiksteatern och Dramatiska teatern i fråga om uppräkningen avmedel för nästa budgetår. Mot denna bakgrund föreslår utskottetatt med avslag på motion Kr257 yrkande 3 anvisar demedel under anslaget Bidrag till Operan som regeringenföreslagit. Frågan om bidrag till centrumbildningarna harutskottet behandlat i betänkandet 1991/92:KrU18, och frågan ombidrag till de fria teater-, dans- och musikinstitutionernabehandlar utskottet i det följande i detta betänkande.Bidrag till (B 12)Regeringen föreslår att anslaget till skallföras upp med , en ökning med 20203000 kr.Av ökningen avser . avsättning till enresultatutjämningsfond, . ökade hyreskostnader,. inkomstbortfall vid installationer på storascenen och slutligen . pris- och löneomräkningsamt verksamhetsökning.Utskottet tillstyrker förslaget.Bidrag till Svenska rikskonserter (B 13)Stiftelsen inrättades den 1 januari1988. Till Rikskonserters huvuduppgifter hör enligt stadgarnaför stiftelsen musikpolitiskt, konstnärligt och musikpedagogisktutvecklingsarbete, varvid särskilt skall beaktas sådant arbetesom riktar sig till nya miljöer och publikgrupper, däriblandbarn och ungdom. Stiftelsen skall vidare ge service tilllandsting, kommuner, musikinstitutioner, artister m.m.Verksamheten skall också omfatta internationellkontaktverksamhet samt internationella och nationellaproduktioner.Anslaget Bidrag till Svenska rikskonserter föreslås ibudgetpropositionen föras upp med . för nästabudgetår.I två motioner tas upp frågor om Rikskonserters ansvar förutvecklingsarbete inom amatörmusikens område och frågor om stödtill utveckling för folkdans och folkmusik. I motion Kr271 (s)redovisas att antalet deltagare i amatörkulturell verksamhet,musik, dans, teater m.m. är stort. Motionärerna anför att envital amatörkultur skapar förutsättningar för ett starktprofessionellt kulturliv. Grunden för en framgångsrikamatörverksamhet är enligt motionen att deltagarna kan utvecklasin förmåga och frigöra skaparkraft. Av denna anledning ärpedagogik- och metodutveckling av stor betydelse föramatörkulturen. Motionärerna anför att de resurser somRikskonserter har för musikpedagogisk utveckling för amatörerinte räcker för att tillgodose de skiftande behov som finns. Motdenna bakgrund förelås i motionen att bidraget tillRikskonserter nästa budgetår skall höjas med 3 milj.kr. iförhållande till regeringens förslag (yrkande 30). Vidarehemställs i motionen att Rikskonserter skall få i uppdrag attredovisa hur stiftelsen vill stödja amatörmusikens,folkdansens och folkmusikens utveckling (yrkande 31). Denframtida finansieringen av utvecklingsarbete för folkmusiken ochfolkdansen behandlas även i motion Kr286 (fp, c, kds, v).Motionärerna anser att det är angeläget att de positivaerfarenheterna från och följsupp och utvecklas. En utvärdering av verksamheten under detta århar enligt motionärerna visat att denna genre är beroende avsärskilda stödinsatser. Organisationer inom området harföreslagit att ett särskilt statligt stöd på 6,25 milj.kr. perår skall utgå till bl.a. förnyelse, experiment,pedagogisk utveckling bland barn och ungdom, dokumentation m.m.I motionen hemställs att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om stöd till sådant utvecklingsarbete.Utskottet har i det föregående redovisat att musikpedagogisktutvecklingsarbete hör till stiftelsen , bl.a. i syfte att nå nya publikgrupper och nyamiljöer. Rikskonserters utvecklingsavdelning arbetar enligtredogörelse i den senaste verksamhetsberättelsen utifrånsärskilda program som bl.a. omfattar utveckling av pedagogisktmaterial. Bland de områden som särskilt skall prägla stiftelsenssamarbete med musiklivet hör barn och ungdom, vilket avspeglas iden omfattning denna verksamhet har fått. Rikskonserter skallockså svara för service till bl.a. folkrörelser och andraarrangörer och till olika intressegrupper inom produktionsledet.Med tanke på amatörkulturens stora betydelse för människorsdelaktighet i kulturlivet och deras möjligheter att själva varaaktiva i olika former av kulturell verksamhet har utskottetförståelse för önskemålen om en utökad utvecklingsverksamhet.Sådana aktiviteter som Folkmusik och är godaexempel på framgångsrik utveckling av amatörkulturen, där bl.a.Rikskonserter på olika sätt stött verksamheten. Ett stort ansvarför att stimulera och vidareutveckla musiklivet i dess helhet ide olika regionerna åvilar huvudmännen för den regionalamusikverksamheten. Syftet med reformen , då bl.a.länsmusikstiftelserna bildades, var att i enlighet med 1974 årskulturpolitiska mål decentralisera ansvaret för det regionalamusiklivets utveckling. Stor betydelse för amatörkulturen ochdess utveckling har också studieförbunden.Utskottet bedömer det inte möjligt att tillstyrka den i motionKr271 yrkande 30 föreslagna anslagsökningen med 3 milj.kr. nästabudgetår under anslaget Bidrag till Svenska rikskonserter.Utskottet föreslår mot denna bakgrund att med avslagpå motionsyrkandet anvisar de medel regeringen begärt.Utskottet erinrar om att arbete pågår medfördjupade anslagsframställningar inom stora delar avkultursektorn inför den första treåriga budgetperioden, vilkeninleds /94. Förslag kommer att läggas fram ibudgetpropositionen 1993. Utskottet anser mot denna bakgrund attriksdagen inte nu bör göra några uttalanden omanslagsutvecklingen för Rikskonserter eller om bidrag tillutveckling av folkmusik och folkdans under /94och tiden därefter. bör därför avslå motionerna Kr271yrkande 31 och Kr286, i vilka begärs uttalanden om det framtidastödet till utvecklingsarbete för amatörmusik, folkdans ochfolkmusik.I motion Kr226 (s) hemställs att som sin mening börge regeringen till känna vad som anförs i motionen om stöd tillett "" (yrkande 4). Rikskonserter bör enligtmotionärens mening få i uppdrag att pröva frågan om ensamlokalisering av den centrala verksamheten för en radorganisationer för amatörmusik och frågan om samverkan mellandessa organisationer i syfte att minska deras svårigheter attfinansiera sin centrala verksamhet.I verksamhetsberättelsen för /91 uttalarRikskonserter att stiftelsens lokaler fungerat "somnågot av ett ". Det anges bl.a. att FöreningenSveriges kördirigenter, generalsekretariatet för Nämnden förnordiskt musiksamarbete (NOMUS), samt Folkmusik och under år 1990disponerat lokaler i hus i iStockholm. Organisationerna har även fått administrativ ochannan praktisk hjälp. Utskottet har inhämtat att en ideellförening bildats för att erbjuda resurssvagamusikorganisationer inom amatörmusiklivet kansliresurser ochsammanträdeslokaler. Syftet är att avlasta organisationernaadministrativa rutiner och därigenom ge dem möjligheter att ihögre grad koncentrera sig på innehållet i verksamheten.Föreningens namn är TMT, Till Musikens Tjänst. fården bidrag från Rikskonserter, och Musikaliskaakademien. Föreningen disponerar lokaler hos Rikskonserter.Föreningen har hemställt hos kulturdepartementetom ett bidrag med . under de fyraverksamhetsåren 1993--1996. Frågan har ännu inte behandlats inomdepartementet.Utskottet kan konstatera att verksamhet av det slag som imotionen betecknas som "ett " i viss utsträckningredan finns i i . Genom dennasamlokalisering av vissa organisationers centrala verksamhet ochgenom den service och det stöd som organisationerna får hosRikskonserter kan rationaliseringsvinster göras till gagn förbåde organisationerna och de bidragsgivande instanserna. BlandRikskonserters uppgifter ingår att värna om svensk amatörmusik.Utskottet utgår därför från att Rikskonserter inom ramen försina resurser ger stöd till föreningen , Till MusikensTjänst.Utskottet förutsätter att erfarenheterna från denhittillsvarande verksamheten kan läggas till grund föröverväganden i fråga om fortsatt stöd inför den treårigabudgetperiod som börjar /94 utan att någotsärskilt uttalande i frågan görs från sida. Utskottetavstyrker därmed yrkande 4 i motion Kr226.Täckning av vissa kostnader vid Svenska rikskonserter (B 14)Utskottet tillstyrker att under anslaget Täckning avvissa kostnader vid Svenska rikskonserter anvisar ettförslagsanslag på . Ur anslaget får medel utgå förtäckning av löneavtal, motsvarande genomsnittlig statlig nivå,m.m. vid Rikskonserter.Bidrag till regional musikverksamhet (B 15)Det statliga bidraget till den regionala musikverksamhetenfastställs genom årliga förhandlingar mellan staten ochLandstingsförbundet. Statsbidragets storlek för kalenderåret1992 har fastställts . Regeringen har den 28november 1991 godkänt den gjorda överenskommelsen.Överenskommelsen innebär att den statliga uppgår till . I avvaktan påresultaten av förhandlingar för beräknas ibudgetpropositionen anslaget för /93 preliminärttill samma belopp som eller således 218510000 kr.Vidare kommer medel att tillföras anslaget frånförsvarsdepartementets huvudtitel.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att under anslagetBidrag till regional musikverksamhet för /93anvisa 218510000 kr.År 1970 beslöt att militärmusiken från den 1 juli1971 skulle omorganiseras till en statlig regionmusik (prop.1970:3, bet. SU 121, rskr. Regionmusiken skulle användasför uppgifter både inom det allmänna musiklivet och inomförsvaret. Verksamheten omfattade 22 avdelningar fördelade pååtta regioner.Huvudmannaskapet för den statliga regionala musikverksamhetenövergick till landstingen (prop. 1984/85:1,bet. KrU 7, rskr. 53 och prop. 1985/86:114, bet. KrU 22, rskr.330).