bet · GF01UU15 · 1992-03-24 00:00:00 — Det har enligt utskottets uppfattning också visat sig attde krisdrabbade och skuldtyngda länder i som deltagit i dets.k. SPA-programmet har generellt sett haft en högre tillväxt än deländer som stått utanför. Omfattande internationellt stöd, bl.a.genom och , torde enligt utskottet vara enförutsättning för att dessa reformprogram skall kunna genomföras.Det är viktigt att IDA:s verksamhet på fältet fortlöpande granskas.På samma sätt bör självfallet det bilaterala bistånd i form avimportstöd eller skuldlättnad som kopplas till Världsbanks- ochIMF-stödda strukturanpassningsprogram regelbundet utvärderas. Detfaktum att och är involverade i reformprogram i ettmottagarland innebär inga garantier för att biståndsmedlen används pådet mest effektiva sättet. måste självständigt inhämtainformation om förhållandena på platsen och förutsättningarna för deolika biståndsinsatserna. Det är i detta sammanhang väsentligt attsom framförs i motion U236 (c) ta hänsyn till de erfarenheter som depå fältet verksamma organisationerna och deras personal samlar. Dettaär angeläget inte minst med tanke på att det bistånd som lämnas isammanhanget utgör en betydande del av den svenska biståndsbudgeten.Sverige och andra nordiska länder har understrukitbehovet av långsiktighet och hänsyn till de sociala och miljömässigadimensionerna. betonar numera dessa aspekter starkare,vilket bl.a. kommit till uttryck World Development Reportoch dess uppmärksamhet på fattigdomsfrågorna samt rapportsom ägnas åt miljöfrågorna och kopplingenmiljö--fattigdom--befolkning. har stärktsin organisation vad gäller miljöfrågor.År 1991 antog en strategi för att genom olika insatsersöka minska fattigdomen. Detta arbete avses innefatta såvälsysselsättningsskapande projektinsatser och förbättrad tillgång tillhälsovård och utbildning som krav på att fattigdoms- ochfördelningsaspekter beaktas i den övergripande ekonomiskaplaneringen.När det gäller specifikt ägnade multibiståndsutredningen en heldel uppmärksamhet åt detta organ. Slutsatserna i utredningen är attIDA:s verksamhet stämmer väl överens med de svenska biståndspolitiskamålen, i första hand tillväxtmålet, målet om social och ekonomiskutjämning samt målet om framsynt hushållning med naturresurser ochomsorg om miljön. Beträffande demokratimålet säger utredningen atttendenser mot en mer direkt roll för på detta område kan skönjasoch att överensstämmelsen mellan demokratimålet för svenskt biståndoch IDA:s verksamhet kan antas växa.Utskottet bedömer att IDA:s verksamhet, inte minst mot bakgrund avden starkt markerade fattigdomsinriktningen, stämmer tillräckligt välöverens med de svenska biståndspolitiska målen för att ett fortsattomfattande svenskt stöd via får anses väl motiverat. Härtillkommer att har ett gott internationellt anseende när det gällereffektivitet.Med det ovan anförda får utskottet anse yrkande 4 i motion U236 (c)som besvarat. Yrkande 3 i motion U236 (c) samt yrkande 4 i motionU223 (v) avstyrks.Utskottet behandlade frågan om omröstningen i ibetänkande 1990/91:UU15. Utskottet angav då att Världsbankensaktiekapital resp. IMF:s resurser bygger på de enskilda medlemmarnasinsatser vilka står i direkt relation till respektive medlemslandsrelativa ekonomiska styrka i världsekonomin. Röstandelarna kan sägasmotsvara det ansvar och den kapitalinsats som respektive land påtagitsig i enlighet med ett gemensamt överenskommet system. En annanordning med ett land en röst skulle innebära risker för bankenskapitalförsörjning i och med att länder med en stor kapitalinsatstroligen skulle överväga att minska sitt engagemang. Härtill kanfogas att styrelsernas arbetssätt såväl i som i IMF ipraktiken är inriktat på att nå samförståndslösningar och att detbara är i yttersta undantagsfall som röstning sker. Möjligheternatill reellt inflytande är därför större än vad enskilda röstandelaranger. De nordiska länderna har i praktiken visat sig ha relativtgoda möjligheter att få genomslag för sina synpunkter istyrelsearbetet bl.a. genom att i enskilda frågor samarbeta med olikalandgrupperingar med liknande åsikter. Denna bedömning kvarstår.Även frågorna om öppenhet och insyn i har tidigarebehandlats i utrikesutskottet. I betänkande 1990/91:UU15 angavsföljande. intar en betydligt öppnare attityd tillenskilda organisationer än tidigare och tillhandahåller och sprideren stor mängd information om verksamheten.Utskottet är således av uppfattningen att en betydande del avVärldsbankens och IMF:s dokumentation är tillgänglig för allmänheten.I den mån information hemlighålls är det i syfte att skydda detberörda medlemslandet. Det bör noteras att den dokumentation som inteär tillgänglig för styrelsen har karaktären av internaarbetsdokument. Institutionerna måste kunna garantera att deninformation som lämnas av ett medlemsland, exempelvis i enkrissituation, inte blir allmänt känd. Vidare kan sägas att om alladokument gjordes offentliga skulle detta leda till att de dokumentsom presenteras för styrelsen skulle bli mindre innehållsrika, vilketförsvårar och andra länders möjligheter att påverka bankensverksamhet.Utskottet anser att nuvarande ordning när det gäller öppenhet ochoffentlighet inom och fungerar väl.Denna bedömning kvarstår.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 3 i motion U209 (v).Frågan om utlåning till berördes även den ibetänkande 1990/91:UU15. Härvid anfördes att aktivt arbetarför att , i enlighet med sina statuter, inte politiserarsitt arbete. Följaktligen är det inte strävan att införapolitiska villkor i dessa överväganden. Politiska villkor skullekunna få negativa följder för som helhet och för enskildaländer som genom villkoren riskerar att isoleras. Detta kan gällasåväl som exempelvis eller . Självfallet gällerdetta resonemang inte länder som genom FN-beslut är föremål försanktioner, som . Däremot arbetar aktivt för attbanken i utformning av projekt och program uppmärksammar såväldemokratiaspekter som exempelvis miljö- och sociala aspekter.Denna bedömning kvarstår.I detta sammanhang vill utskottet referera till vad som anförtsovan beträffande IDA:s verksamhet och dess överensstämmelse meddemokratimålet i svenskt bistånd. Det är utskottets uppfattning attSverige i sitt samarbete med såväl som i sinverksamhet i resp. land bör aktivt främja demokrati och respekt förmänskliga rättigheter. Det finns också enligt Världsbankensstadgar vissa möjligheter för banken att i sina beslut om utlåning tahänsyn till exempelvis brister vad gäller respekten för de mänskligarättigheterna om bristerna bedöms ha ekonomiska effekter, vilket juofta är fallet.Härmed avstyrks yrkande 4 i motion U617 (v).Utvecklingssamarbete genom SIDA (C 2)Propositionen s. 164--170För /93 föreslår regeringen att 7 517,0 milj.kr.ställs till förfogande för utvecklingssamarbete genom SIDA. Dettainnebär en anslagsökning med 217,0 milj. kr. i förhållande tillföregående budgetår.Regeringens förslag till fördelning av biståndet genom SIDA framgårav nedanstående tabell.Tabell 4. Utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1991/92--1992/93 (milj.kr. )Anvisat Förslag Förändring1991/92 1992/93AFRIKAAngola 200 210 + 10Botswana 95 90 - 5 (1)100 150 + 50Guinea 95 85 - 10Kap 75 80 + 5Kenya 135 115 - 20Lesotho 35 35Moçambique 475 395 - 80 (2)110 110 (1)585 530 - 55 (2)110 110Zambia 260 275 + 15 (2)220 220 (1)Regionala insatseri 205 165 - 40 (3)ASIENBangladesh 145 140 - 5Indien 400 415 + 15 (2)110 110Sri Lanka 0 35 + 35 (4)325 225 -100Regionala insatseri 15 0 - 15 (5)LATINAMERIKANicaragua 280 280Utvecklingssamarbetemed 110 165 + 55 (6)Utvecklingssamarbetemed 155 135 - 20 (6)4 420 4 075 -165ÖVRIGTDemokrati, mänskligarättigheter och humani-tärt bistånd 550 700 +150Katastrofer m.m. 1 060 1 115 + 55 (7)Stöd till återuppbyggnadBistånd genom folk-rörelser o. vissa andraorganisationer 750 875 +125Särskilda miljöinsatser 235 250 + 15Särskilda program 350 380 + 30Rekrytering o. utbildningav fältpersonal 39 45 + 6 (8)Vissa landprogramkostn. 60 52 - 8 (9)Information genom SIDA 16 25 + 93 060 3 442 +382====================================================================SUMMA 7 +2171För och avsätts därutöver 5 milj.kr. varderatill anslaget C3. Andra biståndsprogram, anslagsposten.Projektbistånd till vissa länder. För avsätts 10 milj.kr.till samma anslagspost.2Medel för industriutveckling har överförts till anslaget C 3.Andra biståndsprogram, anslagsposten, Näringslivsutveckling3Medel för NORSAD-fonden och handelsfrämjande verksamhetöverförs till C3. Andra biståndsprogram, /92 anvisades inga nya medel på grund av denstora reservationen.5Miljörelaterade insatser inom finansierasöver anslaget C1. Bidrag till internationella biståndsprogram,anslagsposten Andra multilaterala bidrag. Miljöinsatser.Reservationen täcker övriga budgeterade insatser.6Medel för om 40 milj.kr. överförs frånanslagsposten Utvecklingssamarbete med (/92benämnt Projektbistånd till ) till anslagetUtvecklingssamarbete med Centralamerika.7Civila insatser i samband med FN:s arbete för fred ochåteruppbyggnad finansieras från anslaget C1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram, anslagsposten Andra multilateralabidrag, delposten Övriga insatser.8Multilaterala biträdande experter finansieras från anslagetC1. Bidrag till internationella biståndsprogram, anslagspostenAndra multilaterala bidrag, delposten Multilaterala biträdandeexperter.9Vissa administrativa kostnader har överförts till anslagetC4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA).I propositionen föreslås att medelsramarna för samarbetsländerna(inkl. regionala insatser och samarbete med ) minskar med165 milj.kr. till 3 610 milj.kr. Medlen för utvecklingssamarbetegenom SIDA utanför landramarna föreslås öka med 382 milj.kr.För närmare motivering till regeringens förslag om bistånd tillenskilda länder, till regionala insatser och tillutvecklingssamarbete med hänvisas till propositionen(s. 134--179).Samarbete med enskilda länderSammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U202 anges att detlångsiktiga landprogrammerade biståndet genom SIDA bör förbli stommeni det svenska biståndet. Motionärerna anser att regeringens förslagom betydande neddragningar av detta bistånd inte står iöverensstämmelse med de principer om långsiktighet och effektivitetsom utvecklas i propositionen. Vidare anges att landramarnas storlekblir allt mindre rättvisande för helhetsbilden av samarbetemed ett mottagarland. Detta försvårar genomskådligheten ochföljaktligen inflytande, något som enligt motionen ävenriksdagens revisorer påpekat.Genom att de största neddragningarna drabbar de fattigasteafrikanska länderna, skapar enligt motionärerna detta oro överregeringens intentioner med biståndet till . Mot denna bakgrundbegär motionärerna en översyn av dessa frågor. Översynen bör haparlamentariskt deltagande och behandla landprogrammeringens ochsakanslagens respektive roller, liksom hur bättre kan fåinsyn och utöva sitt inflytande över biståndets utformning.Förutsättningarna måste säkras för ett långsiktigt och effektivtbistånd till de fattigaste länderna.I motionen anges vidare att det internationella stödet till deekonomiska reformprogrammen i de afrikanska mottagarländerna harvisat sig vara framgångsrikt. Dessa framsteg återspeglas inte iregeringens förslag avseende de afrikanska samarbetsländerna.Motionärerna föreslår en ökning av landramarna i förhållande tillregeringens förslag för fem : , ,, och Zimbabwe.Motionärerna går emot den av regeringen föreslagnalandramssänkningen för om 100 milj.kr. och föreslår enoförändrad landram. För och föreslås sänkningar avlandramarna, medan och föreslås få höjda landramar.Vidare föreslås att möjligheterna till ett långsiktigtutvecklingssamarbete med utreds.Ny demokrati föreslår i sin partimotion U221 en halvering av detutvecklingsbistånd till programländerna som går genom SIDA.Motionärerna anser att det är rimligt att ett enskilt givarland somSverige tillgriper sanktioner för att få mottagarländer att inse attvi inte accepterar förhållanden som omfattande korruption och högamilitära utgifter. Programländer med låga militärutgifter och lågkorruption kan kompenseras för det halverade programbiståndet genomomfördelning av andra biståndsmedel. Partiet anser att halveringenkan åstadkommas genom att bistånd fördelas över två år.Allmänt om bilateralt biståndUtskottetI budgetpropositionen anges att landramar som programmeringsmetodockså i fortsättningen bör vara det centrala planeringsinstrumentet ide fattigaste , där biståndet svarar för en betydande delav resurserna för utveckling och där behovet av långsiktighet ochsamordning av biståndet är särskilt uttalat. Vidare redogörs ipropositionen för det bistånd genom SIDA som går utanför landramarnaoch som bl.a. innefattar katastrofbistånd, bistånd för att främjademokrati och mänskliga rättigheter samt bistånd genom enskildaorganisationer.Den ökning om 217 milj.kr. som regeringen föreslår för biståndetgenom SIDA och som utskottet finner väl motiverad tolkas av utskottetsom att förtroendet för det bilaterala samarbetet som biståndsformkvarstår. Utskottet delar den av regeringen i propositionen angivnapositiva synen på det bilaterala biståndet.De frågor om effektivitet och hinder för effektivitet somexempelvis korruption kan utgöra som tas upp i motion U221 (nyd) ärsjälvfallet värda att uppmärksammas. Det är dock enligt utskottetinte sannolikt att den drastiska och schablonmässiga minskning avbiståndsvolymen som föreslås automatiskt löser de problem som omnämnsi motionen. I stället måste de enskilda biståndsprogrammen ochprojekten i de olika mottagarländerna fortlöpande och noggrantgranskas av biståndsmyndigheter och departement. Korruption motverkarbiståndets syften och effektivitet. Krav bör i förekommande fallställas på mottagarländerna i syfte att komma till rätta medproblemen. I detta sammanhang spelar som anges i betänkandet underavsnittet Principer och riktlinjer självfalletutvärderingsverksamheten en viktig roll.Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av attriksdagen ges en bred information om biståndssamarbetet medmottagarländerna inför beslut om framtida bistånd. Det böri sammanhanget nämnas att frågorna bl.a. rörande riksdagenskontrollmöjligheter, relationen mellan landramsbistånd och övrigabilaterala biståndsprogram samt utvärderingsfrågor behandlades avutskottet i betänkande 1991/92:UU11 Effektiviteten i förvaltningen avsvenskt utvecklingsbistånd, som utarbetades med anledning av enrapport från revisorer.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 2 i motion U221 (nyd).Bistånd till afrikanska samarbetsländerMotionenI motion U202 (s) yrkande 14 anges att Socialdemokraterna fästerstor vikt vid det långsiktiga samarbetet med de afrikanska länderna.Samarbetet har koncentrerats på att stödjaekonomiska reformprogram. Riktlinjerna för detta samarbete fastslogsav 1989. Reformarbetet har varit framgångsrikt och bör inteöverges. Motionärerna anser att dessa framsteg återspeglas iregeringens budgetförslag vilket innebär neddragningar av biståndetför flera afrikanska länder.UtskottetRegeringens prioritering av ett fortsatt omfattandebiståndssamarbete med de afrikanska länderna framgår enligt utskottetklart av budgetpropositionen. Däri anges bl.a. att i syfte att biståi den ömtåliga men nödvändiga ekonomiska reformprocessen och medverkai utvecklingen mot demokrati är det väsentligt att bibehålla ettomfattande svenskt utvecklingssamarbete i . Utskottet kankonstatera att även om landramsbiståndet minskat till någraafrikanska länder innebär detta inte att det totala, långsiktigasvenska biståndet till minskar. Enligt vadutskottet erfarit kan förslagen i årets budgetproposition komma attöka det totala svenska biståndet till , eftersom de ökadesatsningarna utanför landramarna på demokratiinriktat bistånd,ekonomiska reformer och skuldlättnader i stor utsträckning kommer atttillfalla länder i . Härtill kommer att en del avkatastrofbiståndet som ju i hög grad tillfaller också kan haen mer långsiktig inriktning i en del fall.Utskottet anser att bör fortsätta att vara ett högtprioriterat område i det svenska biståndet mot bakgrund av deekonomiska och sociala svårigheterna, den stagnerande tillväxten ochden stora andelen fattiga i regionen.De neddragningar som skett i några programländer är enligtutskottets bedömning inte uttryck för ett bristande svenskt stöd tillreformprogrammen i afrikanska länder.Som framgår i följande avsnitt om programländerna skerneddragningarna främst i två länder, och . I bådaländerna är den största givaren av bilateralt bistånd ochneddragningarna sker från en mycket hög nivå. Fortsatt omfattandestöd till reformprocessen tillförsäkras genom regeringensbudgetförslag.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 14 i motion U202 (s).AngolaMotionenI motion U224 (m) anges att det mot bakgrunden av situationen ilandet bör ges bistånd till , men att biståndet inte bör gåtill den korrumperade MPLA-regimen. En del av det svenska biståndetbör kanaliseras genom Unita. Vidare anges i yrkande 2 atteffektiviteten i biståndet särskilt bör uppmärksammas.I motion U618 (v) föreslås att bistånd ges för integrering avdemobiliserade soldater i Angola.UtskottetUtskottet delar den uppfattning som regeringen framför ipropositionen att biståndet till är ett långsiktigt åtagandevars motiv är att stödja människors strävan ut ur fattigdom ochsocial misär. Utskottet bedömer att den freds- och demokratiprocesssom planeras utmynna i allmänna och fria val på siktkommer att förbättra förutsättningarna för ett effektivtbiståndssamarbete. Som också anges i budgetpropositionen har den nyaförfattningen avskaffat MPLA:s roll som statsbärande parti. Bildandetav nya partier är nu tillåtet, och domstolsväsendet har fått en meroberoende ställning.Utskottet delar regeringens syn att biståndssamarbetet bör inriktaspå att stödja demokratiseringen och återuppbyggnaden efter krigetsamt på att lämna stöd till den mest utsatta befolkningen. Ipropositionen och SIDA:s anslagsframställning nämns bl.a.hälsosektorn som ett prioriterat område.Utskottet finner det naturligt att särskilt uppmärksammaeffektivitetsaspekterna i biståndet mot bakgrund av att landet efteren av krig och motsättningar befinner sig i en krävandeövergångsfas.Regeringen har fattat beslut om en betydande biståndsinsatsi med syftet att underlätta demobiliseringen av angolanskasoldater och deras integrering i det civila livet.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag till medelsramför Angola.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 1 i motion U224 (m). Yrkande2 i motion U224 (m) och yrkande 3 i motion U618 (v) får ansesbesvarade.MoçambiqueMotionernaI motion U202 (s) föreslås att landramen för blir425 milj.kr. högre än vad regeringen föreslagit.Motionärerna anser att landet under en följd av år genomförtbetydande samhällsreformer i en riktning som bör bejakas.I motion U618 (v) yrkas att biståndet till inte minskas.Som motiv anges att när livsviktigt bistånd inte når fram är det enkatastrof för de nödlidande. vill bekämpakorruption och har bett om hjälp med detta.UtskottetMoçambique är ett land i djup kris. Befolkningen hardrabbats mycket hårt av många års krig och terror. Undernäring ärutbredd och barnadödligheten har nått en oroande hög nivå. Landet ärett av världens absolut fattigaste.I budgetpropositionen slår regeringen fast att svårasituation motiverar ett fortsatt omfattande bistånd.Utskottet delar denna uppfattning. Regeringens förslag tillmedelsram innebär en minskning av landramen med 80 milj.kr. Mot bakgrund av att neddragningar sker från en hög nivå,att industrisamarbetet förs till anslaget C 3 samt att regeringenangivit beredskap för katastrof- och återuppbyggnadsbistånd,skuldlättnadsåtgärder och demokratiinsatser utöver landramen anserutskottet att målsättningen om ett omfattande biståndssamarbete medMoçambique grundat på de enorma behoven i landet och till stöd förreformverksamheten kan tillgodoses inom ramen förbudgetpropositionens förslag till medelsram.Utskottet vill betona att ökad uppmärksamhet måste ägnaseffektivitetsfrågor och revision när det gäller samarbetet medMoçambique, mot bakgrund av uppgifterna om oegentligheter ochkorruption som redovisats bl.a. i ett interpellationssvar avstatsrådet i . Vidare anserutskottet att ansträngningar bör göras att finna lämpliga former förett ökat demokratifrämjande bistånd.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag till medelsramför Moçambique.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 15 i motion U202 (s) ochyrkande 5 i motion U618 (v).NamibiaMotionenI motion U202 (s) föreslås landramen för bli 115 milj.kr.,dvs. högre än vad regeringen föreslagit. Som motiv angermotionärerna det i motionssammanfattningen refererade reformarbetesom ett antal genomför.UtskottetSom framgår av budgetpropositionen avsätter regeringen 5 milj. kr.till anslaget C 3 att användas av BITS och utöver landramenom 110 milj. kr. för Namibia.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag avseendemedelsram för Namibia.Härmed avstyrks yrkande 16 i motion U202 (s).TanzaniaMotionernaÄven anses enligt motion U202 (s) ha genomfört positivasamhällsreformer, varför man motsätter sig regeringens förslag tillneddragning av landramen. I motion U202 (s) föreslås landramen uppgåtill 560 milj.kr., dvs. mer än vad regeringen föreslår.UtskottetRegeringens förslag avseende landram för innebär enminskning med 55 milj.kr. jämfört med landramen för innevarandebudgetår. Detta innebär enligt utskottet inte något avsteg frånSveriges åtagande att stödja det ekonomiska reformprogrammet ochdemokratiseringen i landet. Neddragningen sker från en mycket högnivå. Landramen för är även fortsättningsvis den största idet svenska biståndssamarbetet. är den störstabiståndsgivaren i landet. Det bör också noteras att betydandebiståndsmedel utöver landramen har kanaliserats till , bl.a.i form av betalningsbalansstöd. Stöd utanför landramen kommer attaktualiseras även för kommande budgetår. Det framgår vidare avbudgetpropositionen att industrisamarbetet med ifortsättningen kommer att belasta anslaget C 3 under nästa budgetår.Medlen för detta samarbete beräknas uppgå till ca 30 milj.kr.Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet budgetpropositionensförslag till medelsram för Tanzania.Härmed avstyrks yrkande 17 i motion U202 (s).UgandaMotionernaI motion U202 (s) anges att gjort betydande framsteg för attta sig ur den tidigare så svåra situationen. Motionärerna föreslår enlandram om 115 milj.kr. högre än regeringens förslag.UtskottetRiksdagen beslutade att ge en egen anslagspostmed en landram som innevarande budgetår uppgår till 110 milj.kr.Utskottet tillstyrker att fortsatt bistånd i denna form ges tillUganda. Utskottet vill emellertid framhålla att oroande uppgifter ombristande respekt för de mänskliga rättigheterna framkommit, bl.a.från . Vidare finns uppgifter om tilltagandekorruption i statsförvaltningen. Om dessa mycket otillfredsställandeförhållanden inte ändras måste det fortsatta biståndssamarbetetomprövas. välkomnar utskottet att demokratifrämjandebiståndsprojekt planeras. Utskottet utgår från att regeringen nogaföljer utvecklingen av de mänskliga fri- och rättigheterna i Uganda.Utskottet anser inte att det mot denna bakgrund är motiverat atthöja landramen för , vilket föreslås i motion U202 (s).Utskottet tillstyrker regeringens förslag om oförändrad landram förUganda.Härmed avstyrks yrkande 18 i motion U202 (s).ZimbabweMotionenBeträffande förs i motion U202 (s) ett liknande resonemangsom för , och . I motionen föreslås enlandram om 225 milj.kr., dvs. högre än regeringensförslag.UtskottetRegeringens förslag avseende innebär enligt utskottet ettfortsatt omfattande stöd till det ekonomiska reformprogrammet.Förutom varubistånd och betalningsbalansstöd förmedlas insatser inomhälsovård, undervisning och transporter i syfte att nå eftersattagrupper på landsbygden. Det kan noteras att regeringen föreslår att10 milj.kr.