bet · GF01FiU20 · 1992-02-27 00:00:00 — Frågan kommer senare att bli föremål för en samladprövning. Utskottet förutsätter att regeringen därefter redovisar resultatet avdenna prövning och att förslagen med anledning därav föreläggs . Dettabör i enlighet med vad som anförs i motion Fi202 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.Med de förslag som redovisas i propositionen förlorar postgirot floatintäktermotsvarande 500 milj.kr. som postverket föreslås bli kompenserat medett statsbidrag på 300 milj.kr. Det finns som utskottet ser det risk att dettainkomstbortfall för postgirot/postverket på 200 milj.kr. som blir följdenkommer att minska postverkets möjligheter att upprätthålla en rikstäckandekassa- och betalningsservice. Det är därför nödvändigt att postgirotsmöjligheter att konkurrera på lika villkor som bankgirot/bankerna förbättras.Innan förslag härom har lagts fram för bör inte åtgärder somförsämrar postgirots ekonomiska förutsättningar vidtas. Utskottet motsätter sigsåledes att avtalet mellan RRV och postgirot utformas i enlighet med deförutsättningar som anges i propositionen och att postverket ersätts via ettanslag på statsbudgeten. Vad utskottet anfört innebär att utskottet tillstyrkermotion T810 yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 12, 13 och 14 bort ha följandelydelse:12. beträffande avveckling av postgirots ensamrätt till de statligabetalningarnaatt med bifall till motion 1991/92:Fi202 yrkande 3 i denna deloch med avslag på proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande 6 och motion1991/92:T819 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. beträffande det statliga betalningssystemet, postgirotsverksamhetsområde m.m.att med bifall till motion 1991/92:F202 yrkande 3 i denna deloch med anledning av vad som anförs i proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. beträffande postverkets ersättning för service i glesbygdatt med bifall till motion 1991/92:T810 yrkande 3 avslårpropositionens förslag om ett nytt anslag för Ersättning till postverket förrikstäckande betalnings- och kassaservice,Meningsyttring av suppleantMeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Lars-Ove () anför:Vid behandlingen av regeringens förslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken har anmält att man inte kan godtaden förda politiken. syn på de frågor som finansutskottet tarupp i sitt betänkande kan sammanfattas på följande sätt.Bedömning av den ekonomiska utvecklingenI finansplanen redovisas en bedömning av den internationella utvecklingen somär mer pessimistisk än den man redovisade . Mycket talar dess värre föratt finansplanens prognos är alltför optimistisk. Det går inte att spåranågon vilja hos de stora industriländerna och då främst attgenom expansiva åtgärder komma loss ur lågkonjunkturen. Uppsvinget i deninternationella ekonomin ser ut att ytterligare fördröjas. Trots attBNP-tillväxten i väntas ligga kvar på ökar arbetslösheten. InomEG är över 16 miljoner arbetslösa varav hälften kan betraktas somlångtidsarbetslösa. Enligt närmar sig arbetslösheten i återigen10-procentsnivån och för kvinnor och ungdomar är situationen än värre.För den svenska ekonomin gäller sålunda att draghjälpen utifrån låter väntapå sig. Därtill kommer att problemen för svensk industri förvärras av detnärmast nattsvarta läget på hemmamarknaden. Den svaga byggmarknaden ikombination med en omfattande omstrukturering inom industrin gör attorderingången fortsätter att falla. Den svaga aktiviteten i ekonomin får tillföljd att varslen fortsätter att dugga tätt. Av statistiska centralbyrånsredovisning av läget på arbetsmarknaden framgår att arbetslösheten nu är över4%, och den kommer med nuvarande politik att fortsätta att öka. Det innebären omfattning av arbetslösheten som saknar motstycke i underefterkrigstiden.Riktlinjer för den ekonomiska politikenRegeringen för en politik som man själv karakteriserar som enstrukturpolitik. presenteras mitt i en svår lågkonjunktur enfinansplan för riksdag där stabiliseringspolitiska övervägandenpraktiskt taget helt lyser med sin frånvaro. Det är uppenbart att de s.k.marknadskrafterna skall få slå igenom i ekonomin oavsett vilka negativaeffekter det ger för hushåll och företag. Regeringens politik överensstämmermed den som fördes i och går ut på attpressa ned inflationen trots att den redan ligger under såväl OECD-genomsnittetsom nivån i . Arbetslösheten tillåts stiga och kommer med nuvarandepolitik att på samma sätt som i EG permanentas på en hög nivå. Även dentidigare socialdemokratiska regeringen har bidragit till att det nu blivitsvårare att föra en effektiv stabiliseringspolitik.Den arbetslöshetsskapande politik som regeringen nu för måste brytas.Åtgärder för att stimulera det privata sparandet måste avvisas, eftersom deytterligare trycker tillbaka den redan låga inhemska efterfrågan. Det gälleräven sådana åtgärder som indragning av medel från kommunerna, neddragning avhushållens köpkraft genom försämringar i socialförsäkringssystemet och minskadesubventioner till bostadsbyggandet. Ytterligare måsteavsättas i budgeten för omedelbara arbetsmarknadspolitiska åtgärder motarbetslösheten.Inriktningen av den ekonomiska politik som vill förordaframgår av s. 18--19 i detta betänkande där vår motion återges i sammandrag.Dessa riktlinjer innebär att de mer utsatta grupperna i samhället inteensamma skall behöva stå för alla uppoffringar som krävs för att ekonominsutvecklingskraft skall förbättras.Enligt är det i rådande ekonomiska läge nödvändigt att ta frammedel för en mer aktiv arbetsmarknadspolitik och angelägna satsningar påinfrastrukturen. Insatserna för arbetsmarknadspolitiska ochsysselsättningsskapande åtgärder måste ges en betydligt högre prioritet än vadsom nu blivit fallet. I rådande konjunkturläge måste regeringen undvika attvidta åtgärder som försämrar kommunernas och byggsektorns förutsättningarytterligare. Tvärtom måste den ekonomiska politiken utformas så att dessasektorer stimuleras.Kredit- och valutapolitikI finansplanen sägs med instämmande i den moderata motionen att attstaten inte skall nettolåna i utländsk valuta ligger fast. I den moderatamotionen ifrågasätts dock om vid ett valutainflöde orsakat av högtränteläge skall kunna framtvinga att amorterar på sinutlandsskuld. Konsekvensen blir att statens upplåningskostnader stiger,som enskilda låneförmedlare tillgodogör sig en betydanderänteskillnad.Betydande besparingar skulle kunna göras på räntekostnaderna om staten lånadeutomlands där räntan är lägre. Det finns mot denna bakgrund inte anledning attgöra några amorteringar på statens utlandsskuld. Det finns tvärtom goda skälför att styra över den statliga upplåningen från den inhemska till denutländska lånemarknaden. Därigenom minskar statens räntekostnader, ochmöjligheterna att hålla en lägre räntenivå i skulle underlättas.Samtidigt skulle en stor del av det lättrörliga valutaflödet stabiliseras. Detfinns således rationella skäl för varför att staten inte skall nettolånautomlands bör mjukas upp. En följd härav skulle kunna bli en lägre räntenivå iSverige vilket skulle stimulera investeringsverksamheten och bidra till atthålla prisutvecklingen på en låg nivå.PrivatiseringI motion Fi201 av m.fl. (s) tas några av de mest oroandeinslagen i regeringens politik upp, nämligen den urskillningslösautförsäljningen av de statliga företagen. Det finns visserligen i den statligaföretagsgruppen flera företag som staten inte har anledning att engagera sig i.Det är t.ex. svårt att förstå varför staten skall driva hamburgerrestaurangereller tillverka godis och läskedrycker. Däremot är det angeläget att statenutövar ett avgörande inflytande på utnyttjandet av våra gemensammanaturtillgångar som vattenkraften, skogen och malmen. Det är också nödvändigtatt staten av regionalpolitiska och sociala skäl äger och driver företag. Sompåtalas i motionen har inga som helst fördelar ur effektivitets- ellerkonkurrenssynpunkt kunnat påvisas för en privatisering av ,eller domänverkets skogar.Viss verksamhet är så kapitalkrävande att den sannolikt inte kan drivasuthålligt av andra än staten. Att t.ex. sälja ut Domnarvets järnverk tillprivata intressen inom eller utom landet skulle som sägs i motionen sannoliktleda till en successiv utarmning av verksamheten så att den läggsned. Det finns inga privata intressenter som skulle ha kunnat satsa det kaptialsom varit nödvändigt i Domnarvet. Jag delar därför motionärernas uppfattningatt regeringens privatiseringsplaner innebär en cynisk hantering av människorsarbete och trygghet.I likhet med motionärerna anser jag att de berörda privatiseringarna böravvisas. Motion Fi201 (s) bör således bifallas av riksdagen.BudgetpolitikenVänsterpartiets budgetförslag innebär att resurser omfördelas:från kapital till arbete,från högavlönad till lågavlönad,från privat till offentlig konsumtion,från spekulation och förmögenhet till investeringar,från arbetslöshet till arbete,från miljöförstöring och resursslöseri till ekologisk balans.Ett högt skattetryck har självfallet inget egenvärde. Stat och kommun måsteemellertid ha tillräckliga resurser för att kunna förverkliga högt ställdaambitioner på utbildningens, infrastrukturens och välfärdens område.Utgångspunkten för budgetalternativ /93 har varit attbehålla det skattetryck som rådde 1991 men att i övrigt inte försvaga budgeten.Jämfört med regeringens förslag ligger således budgetens inkomster och utgifterpå en ca högre nivå. Skattekvoten kommer därmed att liggakvar på nivån 53,5%.Skattesystemets inkomstfördelande roll måste återställas och beskattningen avhöginkomsttagare skärpas. Även beskattningen av kapitalinkomster måste skärpasliksom bl.a. skatten på elektrisk kraft samt alkohol- och tobaksbeskattningen.Å andra sidan vill sänka momsen på livsmedel och helt avskaffamomsen på kollektivtrafik, hotell- och restaurangtjänster samt fjärrvärme.Vänsterpartiet avvisar regeringens förslag till försämringar för dearbetande. Bl.a. går vi emot införandet av karensdagar samt försämringar itandvårdsförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och vuxenutbildningen. Ävenavskaffandet av delpensioneringen och indragningarna från kommunerna på 7,5miljarder kronor är enligt vår mening oacceptabla liksom raserandet av stödettill bostadsbyggandet. Bostadsstödet bör i stället ha formen av etträntelånesystem.Vi vill dessutom höja biståndsanslagen , tidigareläggabarnbidragshöjningen och bygga ut föräldraförsäkringen samt i huvudsakåterställa tidigare regler för sjukförsäkringen. Pensionärernas situation skallförbättras genom att pensionstillskottet höjs från avbasbeloppet. Vi tillbakavisar också regeringens förslag att avskaffa de s.k.MBL-medlen och vill dessutom avdela ytterligare resurser för olika typer avutbildning. Anslagen till regionalpolitiska infrastrukturåtgärder ochberedskapsarbeten skall ökas liksom satsningen på väg- och järnvägsutbyggnad.Statliga betalningar och postgirotMed det förslag som redvisas i propositionen finns det en uppenbar risk attpostverkets möjligheter att upprätthålla en rikstäckande kassa- ochbetalningsservice försämras. Postgirot förlorar ränteinkomster motsvarande ca500 milj.kr. och postverket kompenseras med ett bidrag på 300 milj.kr.Postgirot/postverket förlorar således 200 milj.kr. som postgirotsmöjligheter att konkurrera på lika villkor som bankgirot/bankerna inteförbättras. Tvärtom säger regeringen i propositionen att postgirot inte skallfå möjligheter att erbjuda samma tjänster som bankerna.Postgirot bör få behålla rättigheterna att förmedla statliga betalningar påsamma sätt som . Motionerna T819 (v) yrkande 4 och T810 (s)yrkande 3 bör därför bifallas av . Därmed tillgodoses yrkandet imotion Fi202 (s) yrkande 3.Med hänvisning till vad jag här har redovisat anser jagdels att utskottets hemställan borde ha haft följande lydelse undermom.1, 3, 4, 7, 10 och 12:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande 1och motionerna 1991/92:Fi202 yrkande 1 i denna del och yrkande 4 och1991/92:Fi208 yrkandena 1, 3, 4, 8 och 20 godkänner vad som förordas imotionerna 1991/92:Fi209 yrkandena 1, 3, 5, 6, 19 och 21, 1991/92:Sk351 yrkande11 och 1991/92:Sk352 yrkande 4 om inriktningen av den ekonomiska politiken samtsom sin mening ger regeringen detta till känna,3. beträffande privatiseringatt med bifall till motion 1991/92:Fi201 som sin mening gerregeringen till känna att någon privatisering inte skall genomföras av vare sigbostäder eller , , och domänverket,4. beträffande ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenatt med bifall till motion 1991/92:Fi209 yrkande 20 och medavslag på proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande 7 (bilaga 1.5) och motion1991/92:Fi202 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna att regeringenföre slut bör återkomma med en redogörelse över de beslut somfattats med anledning av den i regeringsförklaringen intagna deklarationen ommiljöpolitik,7. beträffande genomförande av en samhällskalkylatt med bifall till motion 1991/92:U534 yrkande 5 uppdrar åtregeringen att låta utreda de samhällsekonomiska för- och nackdelarna av ettEU-medlemskap,10. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande 2samt motionerna 1991/92:Fi202 yrkande 2 och 1991/92:Fi208 yrkande 2 godkännervad som förordats i motionerna 1991/92:Fi206 och 1991/92:Fi209 yrkandena 2 och16 och som sin mening ger regeringen detta till känna,12. beträffande avveckling av postgirots ensamrätt till de statligabetalningarnaatt med bifall till motion 1991/92:T819 yrkande 4 och medanledning av motion 1991/92:Fi202 yrkande 3 i denna del avslår proposition1991/92:100 bilaga 1 yrkande 6 samt som sin mening ger regeringen till kännaatt postens ensamrätt till statliga utbetalningar via postgirot bör bibehållassom en inkomstkälla för att klara nödvändig service,dels att utskottets hemställan under mom. 14 bort vara likalydande medden i Socialdemokraternas reservation nr 9.Särskilt yttrandePrivatisering (mom. 3), Per , , , , och (alla s) anför:Vi delar i huvudsak motionärernas uppfattning. I en avvikande mening tillfinansutskottets yttrande (1991/92:FiU2y) till näringsutskottet överpropositionen om privatisering av statligt ägda företag m.m. (1991/92:69) harvi utvecklat vår syn på dessa frågor. Vi vill i detta sammanhang hänvisa tilldenna.InnehållSammanfattning1Inledning3Propositionens förslag4Motionsyrkandena5Propositionen9Motionerna12Socialdemokraternas partimotion Fi20212Ny demokratis partimotion Fi20815Vänsterpartiets partimotion Fi20918Utskottet21Den ekonomiska politiken21Den internationella utvecklingen21Utvecklingen i Sverige23Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken27Kredit- och valutapolitiken33Privatisering35Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken35Övriga ekonomisk-politiska motionsyrkanden38Målet om regional balans38Högt skattetryck och hög kvinnlig förvärvsfrekvens38Genomförande av en samhällskalkyl38Ekonomisk generalklausul för att motverka sektorstänkande39Utvecklingen i län39Budgetpolitiken40Budgetutvecklingen /90--1992/9340De olika budgetalternativen 41Allmänna riktlinjer för budgetpolitiken49Ramar för myndigheternas förvaltningskostnader50Statliga betalningar och postgirot51Övriga budgetfrågor53Uppdelning av statsbudgeten i drift- och kapitalbudget53Säkerhet för lån till infrastrukturinvesteringar54Omprövning av budgetperioder till kalenderår55Användningen av miljöskatterna56Lån för investeringar för förvaltningsmyndigheters anläggningstillgångar57Styrning av statsförvaltningen och de finansiella förutsättningarna förmyndigheterna, m.m.57Statliga garantier57De budgetmässiga konsekvenserna /93 av ett EES-avtal57Lönenivån i anslagsberäkningarna58Hemställan58Reservationer1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom.1) (s)612. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom.1) (nyd)693. Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken (mom.4) (s)714. Högt skattetryck och hög kvinnlig förvärvsfrekvens (mom.6, motiveringen)(s)715. Ekonomisk generalklausul för att motverka sektorstänkande (mom.8)(s)726. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom.10) (s)737. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom.10) (nyd)758. Ramar för myndigheternas förvaltningskostnader (mom.11) (s)779. Statliga betalningar och postgirot (mom.12--14) (s)78Meningsyttring från suppleant (v)(mom. 1, 3, 4, 7, 10, 12 och 14)80Särskilt yttrandePrivatisering (mom.3) (s)85TabellerTabell 1. Den svenska varuexportens ländersammansättning år 199121Tabell 2. Internationella förutsättningar22Tabell 3. Budgetsaldo för budgetåren 1989/90--1992/9340Tabell 7. Åtgärder samt i budgetpropositionen 199243