bet · GG01JoU19 · 1992-05-12 00:00:00 — Det är därför värdefulltatt man i pågående översyn av användningen av skatter ochavgifter inom samtliga trafikslag även utreder miljöaspekternanär det gäller beskattningen av bilförmåner, den tunga trafikenoch drivmedel. Bilförmånsreglerna behandlas av ensärskild utredare i samband med en översyn av vissa regler iinkomstslaget tjänst (dir.1992:3). I avvaktan på resultatet avpågående arbete på området avstyrker utskottet motionerna Jo88yrkande18 och Jo91 yrkande6.Vidgade försök med motoralkohol som fordonsbränslePropositionenForsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet rörandeanvändning av biomassebaserade motoralkoholer och biogas skallvidgas för att förbereda en introduktion.MotionernaSverige bör enligt motion U656(nyd) yrkande6 verka för attskapa nödvändiga förutsättningar för en fortsatt svenskutveckling av en enkel avgasreningsanordning för eftermonteringpå alla typer av förbränningsmotorer, vilken kan säljas ellerinom ramen för gällande budget ges som bistånd. Enligt motionT208(v) yrkande19 bör, beträffande tunga fordon ocharbetsmaskiner, ges i uppdrag att utvärderakatalysatorernas effekt i praktiken och regeringen lämna förslagom åtgärder för att minska utsläppen. I motion Jo641(v) krävsatt miljökrav ställs på de i kvarvarande delarna avsvensk bilindustri. FoU på området bör enligt motion Jo87(v)yrkande2 samordnas med förslag om förbud mot fossiladrivmedel. När det gäller miljöanpassade drivmedel bör Sverigeenligt motion T208(v) yrkande18 satsa mer på FoU och skärpakraven på diesel. Motionärerna i motion T2l9(s) anser attfrågan om lagstiftning om övergång till diesel av miljöklass1bör övervägas (yrkande5). Socialdemokraterna förväntar sig imotion Jo630 förslag om miljöklassystem för bensin (yrkande25delvis) och en avvecklingsplan för blyad bensin (yrkande26).Massiva åtgärder inom forskning, utveckling och marknadsföringkrävs enligt motion Jo632(c) för att lansera befintligarapsoljeprodukter och för att utveckla nya. Ekonomiska styrmedelär nödvändiga för att åstadkomma rätt miljövärdering avrapsoljan. En utvärdering av alternativa bensinsorter bör görasenligt motion Jo657(kds). Syftet bör vara att förbjudablyad bensin, om de alternativa bensinsorterna är godtagbara.Motionären i motion Jo668(-) anser att blyad bensin snarastbör förbjudas.Utskottets övervägandenInledningsvis kan utskottet konstatera att, i takt med attmiljöproblemen har kartlagts, intresset för motoralkoholer ocksåhar ökat både i och utomlands. När Motoralkoholkommitténi mitten av i sitt betänkande hävdade att det varfullt möjligt att utveckla system för låg inblandning av alkoholi bensin och fordon som kan drivas med ren alkohol(SOU1986:51), ansågs kostnaden för alkoholframställning varaså hög att det var svårt att konkurrera med bensin. På dennapunkt har förutsättningarna förbättrats. En väsentlig del iutvecklingen hänger samman med att fr.o.m. år 1998kommer att införa mycket långtgående avgaskrav. Världensbilindustri anpassar sig efter hand till dessa krav, vilketinnebär att man överväger produktion av fordon som kan drivasmed olika blandningar av bensin och motoralkoholer, dvs.flerbränslefordon eller hybridfordon för el- och etanoldrift. Isammanhanget vill utskottet erinra om det uppdragNaturvårdsverket har fått att föreslå en utformning av enmiljöklassning av bensin. Uppdraget redovisades i januari 1993och verket föreslår i sin rapport att blyet i bensin ersätts medandra ämnen. I sambandmed sin behandling av proposition 1992/93:180 om enkretsloppsanpassad samhällsutveckling underströk utskottet attdet vore önskvärt att så snart det är tekniskt och ekonomisktmöjligt få bort den blyade bensinen från marknaden (JoU14).Utskottet vill även hänvisa till det förslag om utveckling avnya tekniker för alternativa drivmedel som läggs fram ipropositionens bilaga3 och som bereds av näringsutskottet(1992/93:NU28). Med det anförda finner utskottet syftet medmotionerna Jo630 yrkande26, Jo657, Jo668 och T219 yrkande5 iallt väsentligt tillgodosett. Motionerna bör inte påkalla någonriksdagens vidare åtgärd.Mot bakgrund av vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovanavstyrker utskottet motion Jo630 yrkande25 (delvis) i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.På samma grund avstyrker utskottet motion Jo641.Utskottet vill erinra om att i det energipolitiskabeslutet våren1991 anvisade medel till forsknings-,utvecklings- och demonstrationsverksamhet med användning avmotoralkoholer i Transportforskningsberedningens (TFB) regi(prop.1990/91:88, NU40, rskr. 120miljoner kronoravsattes från energiteknikfonden med 30miljonerkronor fr.o.m. budgetåret1991/92 för utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet med användning av motoralkoholer. TFBkunde därmed inleda ett omfattande utvecklings- ochdemonstrationsprogram. Programmet har vid inledningen /94 pågått och har inriktatsmot användning av motoralkoholer i tunga fordon, bussar ochdistributionsfordon i tätorter. Enligt vad utskottet erfarit ärresultaten positiva, och TFB har i en lägesrapport redovisatförslag om hur en utvidgad verksamhet bör utformas. TFB anseratt forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheten nubör ges en vidare inriktning samt omfatta försök med andrafordonstyper och inte enbart koncentreras till tätortsproblemen.För kollektivtrafiken i de större tätorterna bör även biogasprövas. Utskottet anser i likhet med kommunikationsministern attverksamheten skall vidgas i ovan angiven riktning för attförbereda en introduktion. Därmed finner utskottet syftet medmotionerna Jo87 yrkande2, Jo632 och T208 yrkande18 iväsentliga delar tillgodosett. Motionsyrkandena avstyrks.Frågor om miljökrav på avgasutsläpp från maskiner, båtar,traktorer och arbetsredskap har tidigare behandlats av utskottet(1990/91:JoU30 och 1992/93:JoU5). Utskottet ställde sig redanvåren 1991 bakom de krav regeringen avsåg införa för traktoreroch arbetsmaskiner både vad gäller nivå och tidpunkt förinförande. Arbetet med sådana avgaskrav pågår vidNaturvårdsverket för att kunna införas från år1995.Ny avgasreningsteknologi utvärderas löpande avNaturvårdsverket, som publicerar resultaten i sin rapportserie.I utvärderingen prövas både teknologi och effekter vad gällerlätta och tunga fordon inkl. arbetsmaskiner. Verket har därvidfunnit att man måste arbeta med emissionskrav inom t.ex. ettmiljöklassystem och härigenom ställa krav på motorbranschen attutveckla och introducera motorer med mer gynnsammamiljöeffekter. Med hänvisning härtill och till vad utskottetovan i detta betänkande anfört om miljöklasser och andramiljöfrämjande åtgärder när det gäller motorfordon avstyrkerutskottet motion T208 yrkande19 i den mån motionsyrkandet intekan anses tillgodosett.När det gäller eftermontering av avgasreningssystem harutskottet erfarit att, i avvägningen mellan negativa ochpositiva miljöeffekter när det gäller ändringar av befintligamotorer och motordelar, gjorda försök inte har kunnatvisa några påtagliga miljöeffekter. Mot den bakgrunden och medhänvisning till vad utskottet anfört ovan om miljöklassystem ärutskottet inte berett att tillmötesgå motion U656 yrkande6 somavstyrks.Stöd till utvecklingen av el-och hybridfordonPropositionenKommunikationsministern uttalar sin avsikt att inleda ettfyraårigt forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogramrörande användning av el- och hybridfordon för att förbereda enintroduktion. För /94 föreslås att 9miljonerkronor avsätts. Beloppet skall disponeras av TFB förgenomförande av programmet. Verksamheten är långsiktig ochutgångspunkten för det fortsatta arbetet bör vara en stegvisökning under fyraårsperioden.Kommunikationsministern avser att föreslå regeringen atttillsätta en utredning som skall utreda förutsättningarna förett system med miljözoner för fordon med nollutsläpp.MotionernaMotionären i motion Jo88(-) yrkande13 begär förslag omytterligare insatser för utvecklingsverksamhet med el- ochhybridbilar. För ändamålet bör 120miljoner kronor avsättasunder . En utredning bör enligt motion Jo624(nyd)tillsättas för att skyndsamt lägga fram förslag om ett systemmed nollemissionsfordon i städer och samhällen med mer än45000 invånare. Systemet bör kunna införas senastdenljanuari 2007.Utskottets övervägandenUtskottet kan konstatera att den tekniska utvecklingen av el-och hybridfordon är intensiv. Orsakenär främst de successivt skärpta avgaskraven i . El-och hybridfordon ger väsentligt lägre utsläpp än konventionellteknik och lämpar sig särskilt bra för tätorter. I harstödet begränsats till medverkan i ett par mindredemonstrationsprojekt. Enligt vad utskottet erfarit har NUTEKnyligen inrättat ett teknikupphandlingsprogram i syfte attstimulera inköp av el- och hybridfordon i . 5miljonerkronor skall användas för teknikupphandling avkollektivtrafikfordon. Ett flertal intressenter, däriblandBilspeditionAB, , Gatubolaget i samtStockholms läns landsting, har anmält sitt intresse attmedverka. Som anförs i propositionen finns ett behov avatt öka samhällets engagemang på detta område så att vidareerfarenheter kan vinnas även i . Forskningen börförstärkas samtididigt som utvecklings- ochdemonstrationsverksamheten ges en väsentligt vidare inriktningoch omfattning . Utskottet stöder därför regeringensförslag att ett fyraårigt forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsprogram rörande användning av el- och hybridfordonför att förbereda en introduktion inleds. För ändamålet bör9miljoner kronor avsättas för /94 attdisponeras av TFB för att genomföra programmet. Verksamheten börvara långsiktig och utgångspunkten för det fortsatta arbetet börvara en stegvis ökning . Vad utskottet nuanfört tillgodoser syftet med motion Jo88 yrkande13.Motionsyrkandet avstyrks.Som framgår av propositionen avser kommunikationsministern attföreslå regeringen att tillsätta en utredning som även kommeratt utreda förutsättningarna för att införa miljözoner i vissatätorter. Även möjligheten att införa ett system för fordon mednollutsläpp bör utredas. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo624 i den mån motionen inte kan anses tillgodosedd.Östersjösamarbetet om trafik och miljöPropositionenKommunikationsministern föreslår att för de svenskastödinsatser som förbereds inom ramen för det pågåendesamarbetet om trafik och miljö i (Baltic SeaConference of Ministers of Transport) avsätts 15miljonerkronor för finansiering av svenska punktinsatser i syfte attstärka kollektivtrafiken.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag.Åtgärder inom sjöfartenPropositionenKommunikationsministern uttalar att , liksom ,bör vara pådrivande i det internationella arbetet om sjöfartensmiljöfrågor. Arbetet med bilaterala avtal om begränsningar avsvavelutsläpp fortsätter. Ett uppdrag skall ges om att redovisade tekniska och ekonomiska förutsättningarna för ochkonsekvenserna av avgaskrav och renare bränsle avseendefritidsbåtar, arbetsfartyg och vägfärjor samt andra fartyg somanvänds enbart för inrikestrafik.MotionernaI motion Jo63l(c) föreslås ett antal åtgärder mot dumpningeni (yrkande3) och mot miljöförstöringen i området(yrkande4). Motionärerna i motion Jo675 (fp) efterlyseråtgärder som minskar luftutsläppen från sjöfarten (yrkande7)och svavelhalten i bunkerolja (yrkande8). En naturvårdsfondbör inrättas enligt den s.k. PPP-principen och finansieras medpassageraravgifter. Medlen bör användas bl.a. för återställandeav skadade stränder och för forskning och dokumentation i syfteatt stimulera utvecklingen av en levande skärgård (yrkande9).Utskottets övervägandenSjöfartens internationella karaktär medför att åtgärder föratt minska sjöfartens negativa miljöpåverkan i allt väsentligtmåste grundas på internationella överenskommelser och regler.Långtgående nationella särlösningar kan bl.a. medförasnedvridning av konkurrensen. deltar därför aktivt i detinternationella arbetet med sjöfartens miljöfrågor inom bl.a.FN:s sjöfartsorganisation och i HELCOM.Sjöfartens utsläpp av kväveoxider och svaveldioxid är inteobetydliga och kan minskas. stödjer därförarbetet inom IMO med en internationell miljöbaseradmiljöstandard för fartygsbränslen och med utvecklingen av en nybilaga till om reglering av luftföroreningarfrån fartyg. En sådan bilaga skulle medföra att föreskrifternaom vattenförorening från fartyg kompletteras med föreskrifter omfartygens utsläpp till luft. Inom HELCOM har uttalats attÖstersjöländerna bör eftersträva att internationella regler omförorening från fartyg också skall innehålla regler ommaximering av svavelhalten i fartygsbränsle. HELCOM har ocksåuttalat att bilaterala avtal om maximering av svavelhalten ieldningsolja till högst 1,5volymprocent bör kunna träffas medÖstersjöländerna. Även inom EG pågår arbete för att minskaluftutsläpp från fartyg. I mars1992 antogs ett direktiv,varigenom svavelhalten i bl.a. fartygsbränsle för bruk inom EGminskas till 0,2%i ett första steg. I likhet medkommunikationsministern gör utskottet den bedömningen att, iavvaktan på en samlad internationell reglering, bilaterala avtalmed övriga kan vara ett snabbare sätt att få framregler som begränsar svavelutsläppen främst från färjetrafiken iSveriges närområde. Som framgår av årets budgetproposition,bilaga7, kommer förutsättningarna för sådana avtal attundersökas. Utskottet välkomnar det uppdrag som aviseras i dennu aktuella propositionen att undersöka möjligheterna att minskaluftföroreningarna från bl.a. fritidsbåtar och svensk inrikessjöfart. Därvid skall förutsättningarna att introducera tekniskaeller ekonomiska åtgärder till grund för nationella åtgärder ochinitiativ i internationella fora klarläggas.I november1992 behandlade utskottet utförligt ett antalmotioner om bl.a. det miljöskyddsarbetet för vatten ochluft (1992/93:JoU5). Sammanfattningsvis konstaterade utskottetatt motionerna i huvudsak var tillgodosedda när det gäller denmiljöpolitiska målsättningen och kraven på internationelltsamarbetem.m. De i nuvarande sammanhang aktuella motionernatar upp i huvudsak samma frågeställningar som de motioner som dåvar föremål för utskottets behandling. Utskottetsställningstaganden från hösten1992 kvarstår givetvis. Medhänvisning härtill och till vad utskottet anfört ovan avstyrksmotionerna Jo631 yrkandena3 och4 och Jo675 yrkandena7och8 i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Utöver det ovan anförda vill utskottet, med anledning avmotion Jo675 yrkande9, erinra om det uppdrag som aviseras ipropositionen om att redovisa de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för och konsekvenserna av avgaskrav och renarebränsle avseende fritidsbåtar, arbetsfartyg och vägfärjor samtandra fartyg som används enbart för inrikes trafik. Medhänvisning härtill och till vad utskottet i tillämpliga delaranfört ovan avstyrks motionsyrkandet i den mån det inte kananses tillgodosett.Det arbete med miljöfrågor som pågår inom de internationellaluftfartsorganisationerna, där liksom bör varapådrivande, avses bl.a. leda till internationellaöverenskommelser om möjlighet till införande av ekonomiskastyrmedel för att reducera flygets utsläpp till luft. Sådanaöverenskommelser finns endast beträffande möjlighet tilldifferentiering av landningsavgifter med hänsyn till buller.Utskottet anser i likhet med kommunikationsministern attLuftfartsverket, bl.a. som en del i arbetet med att uppfylla avregeringen fastställda miljövillkor för , börslutföra arbetet med förslag om miljörelateradelandningsavgifter på svenska flygplatser. Som anförs ipropositionen bör i arbetet även beaktas behovet av enförändring av nuvarande miljöskatt på inrikes flygtrafik medhänsyn till de förändrade marknadsförhållandena.Utskottet ansluter sig till kommunikationsministerns bedömningatt en särskild utredning bör tillsättas i syfte att minskautsläppen av koldioxid från trafiken.Vissa anslagsfrågor för /94 (sjättehuvudtiteln)Östersjösamarbetet om trafik och miljöm.m. (A6)PropositionenKommunikationsministern föreslår att 15miljoner kronoravsätts under ett nytt anslag för finansiering av svenskasatsningar för att stärka kollektivtrafiken i länderna kringÖstersjön. Det bör ankomma på regeringen att disponera anvisademedel.MotionenMed hänvisning till sitt förslag om inrättande av ett särskiltanslag för miljöanpassad energiförsörjning i de baltiskastaterna begär Socialdemokraterna i motion Jo86 yrkande15 attregeringens begäran om medel avstyrks.Utskottets övervägandenUtskottet, som på annan plats i detta betänkande (s.51) hartillstyrkt regeringens förslag om samarbete med Östersjöländernaom trafik och miljö, tillstyrker även den föreslagnamedelsanvisningen för ändamålet. Det anförda innebär attutskottet avstyrker motion Jo86 yrkande15.Bidrag till forskning om el- och hybridfordon (G4)PropositionenKommunikationsministern har tidigare föreslagit att9miljoner kronor avsätts för ett fyraårigt forsknings-,utvecklings- och demonstrationsprogram för att förbereda enintroduktion av el- och hybridfordon (s.162f.). Härutöverbör anvisade medel till en mindre del även kunna täckaförvaltningskostnader i anslutning till genomförandet avverksamheten.MotionenSocialdemokraterna begär i motion Jo86 yrkande16 attriksdagen beslutar avslå regeringens förslag om medelsanvisningunder förevarande anslag och överföra medlen till det i motionenföreslagna anslaget för miljöanpassad energiförsörjning iBaltikum.Utskottets övervägandenI enlighet med sitt ställningstagande till programmet omanvändning av el- och hybridfordon (s.49f.) tillstyrkerutskottet regeringens förslag om medel för ändamålet och omdisposition av anslaget. Utskottets ställningstagande innebäratt motion Jo86 yrkande16 avstyrks.Bilaga3, JordbruksdepartementetJordbruk och skogsbruk som resurs i klimatarbetetPropositionenNUTEK, och bör ges i uppdrag att göra ensamlad utredning om hur jordbruket och skogsbruket mesteffektivt kan bidra till ett minskat nettoutsläpp av koldioxid.Föredragande statsrådet framhåller som angeläget att det görsen översiktlig, samlad bedömning av de olika källorna ochmarknaderna för biobränsle, särskilt med hänsyn till deraspositiva effekter från klimatsynpunkt. Av särskilt intresse ärvilka användningsområden som är samhällsekonomiskt mestkostnadseffektiva. I detta sammanhang bör även metoder förmassaproduktion och materialåtervinning belysas.MotionernaI motion Jo83(-) hävdas att för etttiotal fabriker och skogs- och behövsför produktion av biomassa. Motionären i motion Jo88(-)yrkande15 begär förslag om stöd för biobränsleproduktionintegrerad i jordbruksproduktionen. Åtgärder för att ersättafossila bränslen/kärnkraft med skogsbränsle bör uppmärksammasenligt motionärerna i motion Jo89(s) yrkande1.Utskottets övervägandenProdukter från jordbruk och skogsbruk kan ersätta ickeförnybara produkter inom olika samhällsområden. Med dessautgångspunkter måste jordbruket och skogsbruket utnyttjas somresurser i miljöarbetet. När det gäller målet att minskakoldioxidutsläppen anser utskottet att dessa sektorer har ennyckelroll. har i sina betänkanden(SOU1991:93 och 1992:90) visat på en stor potential förproduktion av biomassa för dessa ändamål. Kommissionen drarslutsatsen att tillgångarna inte utgör någon begränsning föranvändning av biobränslen inom bostads-, service- ochindustrisektorerna. Utskottet finner det därför angeläget attdet görs en översiktlig, samlad bedömning av de olika källornaoch marknaderna för biobränsle, särskilt med hänsyn till deraspositiva effekter från klimatsynpunkt. Av särskilt intresse ärhärvidlag vilka samhällsområden som är de samhällsekonomisktmest kostnadseffektiva. Utskottet ansluter sig till regeringensbedömning att i sammanhanget även olika metoder förmassaproduktion och materialåtervinning bör belysas. Avpropositionen framgår att jordbruksministern avser att i annatsammanhang föreslå regeringen att , ochSLU får i uppdrag att göra en samlad utredning om hur jordbruketmest effektivt kan bidra till ett minskat nettoutsläpp avkoldioxid. Utskottet gör till stora delar samma bedömning sommotionärerna i motion Jo89 om biobränslenas fördelar framförfossila bränslen. Med hänvisning till det ovan anförda anseremellertid utskottet att syftet med motionens yrkande1 i alltväsentligt kan tillgodoses utan något särskilt riksdagensuttalande i frågan. Motionsyrkandet avstyrks således.Sammantaget är det pågående arbete som beskrivs ipropositionen och de olika åtgärder som föreslås när det gällerbiobränsleproduktionen ägnat att i väsentliga delar tillgodosesyftet med motion Jo88 yrkande15. Motionsyrkandet avstyrks iden mån det inte kan anses tillgodosett.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet ävenmotion Jo83.Förbättrade miljöprestanda i mindre biobränslepannorPropositionenNaturvårdsverket, och bör ges iuppdrag att utreda förutsättningarna för att minska emissionernaav kolväten vid eldning med biobränslen i villapannor, kamineroch liknande anläggningar.MotionernaNär det gäller små biobränsleeldade anläggningar bör, enligtyrkande3 i motion Jo86(s), miljökraven skärpas även förandra föroreningar, t.ex. tjärhalt. bör påbörjarådgivning till kommuner och fastighetsägare. I motion Jo630yrkande28 från samma parti begärs förslag om höjda miljökravför mindre biobränslebaserade anläggningar. Utsläppen av tjära,kolväten och kväveoxider måste minska och pannorna bli merenergieffektiva.Utskottets övervägandenI vårt land finns mer än 100000pannor för ved sominte är miljögodkända. Många av dem är äldre dubbelpannor förolja och ved, ofta med undermåliga miljöprestanda vidvedeldning. Förutom höga utsläpp av kolväten har sådanaanläggningar mycket dålig verkningsgrad och i många fall ävenhögre brandrisk än normalt. Med moderna miljögodkända pannor somkombineras med ackumulatortank reduceras utsläppen av kolvätenkraftigt. Kommunerna har visserligen möjlighet att i samband medbygglovsprövning för nyinstallation i tätort krävamiljögodkännande, men utanför tätorterna ställs inte sådanakrav. Kolväteutsläpp sker också vid eldning i öppna spisar,eldning av trädgårdsavfall och grillning i träkolsgrillar.Utskottet har erfarit att inom ramen förhandlingsprogrammet Miljö93 utreder effekterna av de nuvarandeutsläppen vid småskalig förbränning. Mot bakgrund av de hälso-och miljöproblem som den småskaliga vedeldningen i framför alltvillapannor orsakar, och med utgångspunkt i bl.a.Naturvårdsverkets handlingsprogram bör förutsättningarna attminska emissionerna av kolväten vid eldning med biobränslen ivillapannor, kaminer och liknande anläggningar utredas. Somanförs i propositionen bör detta uppdrag ges tillNaturvårdsverket, och . Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Jo86 yrkande3 och Jo630yrkande28 i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda.Bilaga4, NäringsdepartementetSvenska insatser i bl.a. och förenergieffektivisering och förnybara energislagPropositionenNäringsministern föreslår att ett program utformas med syfteatt bidra till främst energieffektiviseringsåtgärder och ökatutnyttjande av förnybara energislag i och Östeuropa.Även insatser i utvecklingsländerna skall kunna finansieras inomramen för programmet. Insatserna skall pågå under en längre tid.För /94 bör anvisas 95miljoner kronor.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag.Vissa anslagsfrågor för /94 (tolftehuvudtiteln)Åtgärder för energieffektiviseringarm.m. i bl.a. Östeuropaoch (E9)PropositionenFrån anslaget bör enligt näringsministern betalas stöd enligtvad ovan anförts (prop. rörande svenska insatserför energieffektivisering och introduktion av nya energislag iBaltikum, och övriga . En mindre del avmedelsramen bör kunna utgå i form av bidrag.MotionenSocialdemokraterna begär i motion Jo86 yrkande19 attregeringens förslag om medelsanvisning avstyrks och att medlenöverförs till det i motionen föreslagna anslaget Åtgärder förmiljöanpassad energiförsörjning i Baltikum.Utskottets övervägandenSom anförts ovan har utskottet ingen erinran mot regeringensförslag om ett program för svenska insatser på energiområdet ibl.a. de baltiska staterna och . Det anförda innebäratt utskottet även tillstyrker förslaget om medelsanvisning ochdisposition av anslaget.