bet · GG01KU17 · 1992-12-03 00:00:00 — Vidaregäller att beslutsformerna inom en myndighet regleras iförvaltningslagen (1986:223), att dess handlingar är allmännaoch offentliga -- om de inte skall vara hemliga enligtsekretesslagen (1980:100) -- och att de som berörs avmyndighetens beslut i princip kan överklaga beslutet. Föranställda vid myndigheter gäller vidare att de är underkastadedisciplinansvar enligt lagen (1976:600) om offentliganställning. Särskilda regler finns om myndigheters arkiv.Sådana allmänna regler som givits exempel på skall givetvisgälla för och dess organ.Vad gäller möjligheten till överklagande föreslås i 2 kap. 7 §sametingslagen att samt dess styrelses och nämndersbeslut får överklagas endast om det finns särskilda föreskrifterom det. I specialmotiveringen till denna paragraf anförs att detmed hänsyn till uppgifter inte är rimligt att ha ensådan generell möjlighet att överklaga beslut som fattas avtinget eller dess organ. Vidare sägs att särskilda bestämmelserom överklaganderätt kan finnas i olika författningar, vilkastillämpning har lagts på tinget.Enligt propositionen bör föreskrifter om att skallutse en styrelse och en valnämnd liksom om de grundläggandeuppgifterna för dessa organ tas in i sametingslagen. Där börockså anges hur ordföranden för utses. I övrigt börenligt propositionen tydligt framgå av lagen att tinget fårtillsätta de ytterligare nämnder det finner behövligt att ha.Vidare bör vissa grundläggande bestämmelser rörande arbetet iSametinget av principiella skäl regleras i sametingslagen, t.ex.bestämmelser om beslutsförhet och jäv.I övrigt bör enligt propositionen regeringen genom eninstruktion kunna ge närmare föreskrifter. En sådan instruktionfår givetvis ta hänsyn till den speciella ställning Sametingetintar som statlig förvaltningsmyndighet.2.1.4 Utskottets bedömningVid behandlingen av propositionen om insatser församerna uttalade kulturutskottet (prop. 1976/77:80, bet.1976/77:KrU43 s. 4, rskr. 1976/77:289) bl.a. följande.De överväganden som redovisas i propositionen och de förslagsom läggs fram utgår från den grunduppfattningen att samerna ären etnisk minoritet i , som i egenskap av ursprungligbefolkning i sitt eget land intar en särskild ställning.Utskottet ansluter sig till denna grundsyn och anser detvärdefullt att den uttalats så klart. I propositionen framhållsvidare att denna grundsyn innebär att man vid utbyggnaden avsamhällets stöd till samekulturen måste ge utrymme även åt andrabedömningar än de som kan göras beträffande övrigaminoritetsgrupper i det svenska samhället. betonas attdet är naturligt att målen för samhällets insatser för densamiska minoriteten har sin utgångspunkt i de mål som slagitsfast för minoritetspolitiken i stort, nämligen jämlikhet,valfrihet och samverkan. Utskottet kan ansluta sig även tilldessa uttalanden liksom till vad som i övrigt i propositionenanförts i detta sammanhang.Ett inrättande av ett Sameting som en särskild statligmyndighet bör ses mot bakgrund av detta uttalande om attsamerna, såsom en del av ursprungliga befolkning, intaren särskild ställning i förhållande till andra minoriteter ilandet. som statlig förvaltningsmyndighet blir en nyföreteelse, främst genom att myndighetens beslutande organ,själva tinget, i sin helhet utses av enskilda och inte avregeringen. Stöd för detta överlämnande till enskilda att utsemyndighetens ledamöter ges i sametingslagen. Utskottettillstyrker propositionens förslag om inrättande av ett Sametingsom en särskild myndighet.Utskottet tillstyrker även propositionens förslag vad gällerSametingets uppgifter och dess organisation och arbete.I motion Bo 7 yrkande 2 har yrkats att den föreslagna lagenskall kallas samelag och inkludera Samerättsutredningensinledande förslag, 1 kap. Sametingslagen behandlar endastSametinget -- hur det väljs, uppgifter och arbete m.m. -- ochlagen bör ha en benämning i enlighet med detta. Utskottet finnerinte att det finns anledning att i lagen, på sätt somSamerättsutredningen föreslagit, införa vissa uttalanden omfaktiska förhållanden och om statens ansvar för samerna. Med detanförda avstyrker utskottet motion Bo 7 yrkande 2.I motion Bo 16 yrkande 1 har yrkats att den del avpropositionens bilaga 1 som rör inrättande av ett Sametinggenomförs och att avvaktar med behandlingen av dennabilaga i övrigt. Utskottet anser inte att det finns anledningatt avvakta med behandlingen i övrigt, varför utskottetavstyrker motionen Bo 16 yrkande 1.2.2 Definition av vem som är sameMotionenI motion K1 av () yrkas att beslutaratt tillförsäkra de samiska familjernas rätt i sametingslagen.Motionären pekar på att en stor del av samerna i ärgifta med personer som inte är av samisk börd och att dessaicke-samiska makar inte omfattas av sametingslagen. Enligtmotionären är det troligt att anta att samer vars makar inteomfattas av lagen också själva kan komma att ställa sig utanförde möjligheter till inflytande kan komma att ge. Deicke samiska makarnas möjligheter till inflytande, som avserfamiljernas samiska kultur, är helt avskuren.Om också i praktiken skall omfatta alla samer ärdet enligt motionen nödvändigt att samtliga samiska familjersrätt tillförsäkras i sametingslagen. De icke-samiska makarnasrätt att ha aktivt inflytande som gäller deras barn och derasfamiljer skall klart framgå.PropositionenI propositionen föreslås att i 1 kap. 2 § sametingslageninförs bestämmelser om att med same avses i lagen den som ansersig vara same och gör sannolikt att han har eller har haftsamiska som språk i hemmet eller, gör sannolikt att någon avhans föräldrar, far- eller morföräldrar har eller har haftsamiska som språk i hemmet eller, har en förälder som är ellerhar varit upptagen i röstlängd till Sametinget.Enligt propositionen får den föreslagna definitionen betydelsevid tillämpningen av sametingslagen när det gäller att avgöravilka som skall ha rösträtt till och vilka som ärvalbara till Sametinget.Enligt propositionen talar allt för att utgångspunkten isametingslagen vid definitionen av same bör vara den subjektivaminoritetsdefinitionen. Enligt en sådan tillhör de personerminoriteten som själva anser sig göra det. Det finns dock skälför att förena denna definition med något eller några objektivakriterier, och i propositionen föreslås att språket skall varaett sådant objektivt kriterium. Det främsta skälet till dettaanges vara att och använder det kriteriet. Omspråket inte vore ett kriterium i en svensk definition skulleden situationen kunna uppstå att en person kan anses som same iNorge och men inte i och vice versa.I förslag ställdes krav på att personeni fråga eller någon av hans föräldrar, farföräldrar ellermorföräldrar lärt sig samiska som första språk. Enligtpropositionen stämmer utredningens förslag närmast överens medden finska definitionen. I definieras same som denperson som lärt sig samiska som första språk eller haftföräldrar, far- eller morföräldrar som lärt sig samiska somförsta språk. Till grund för propositionens förslag har lagtsden norska definitionen. I anses den person vara same somförklarar att han uppfattar sig själv som same och har samiskasom hemspråk eller att han har eller har haft någon förälder,far- eller morförälder med samiska som hemspråk. Propositionensföreslagna definition anses återspegla en något generösareinställning från statsmakternas sida till vem som bör anses somsame i sametingslagens mening. Enligt propositionen lägger deninte avgörande vid i vilken ordning samiska och svenska harlärts i hemmet. Det avgörande är att samiska har använts somspråk i hemmet.I propositionen anförs vidare att om det godtas att den skallanses som same som känner sig som sådan och fyller språkkravet,bör ockå avkomlingar till denne kunna anses som samer, även omde inte själva fyller språkkravet. De har ju dock klart ettsamiskt påbrå. Därför föreslås att även den där någon av hansföräldrar är eller har varit upptagen i röstlängden tillSametinget skall anses som same. Detta kriterium anges kunna fåbetydelse för senare generationer, för vilka användningen av detsamiska språket har försvagats.SamerättsutredningenVid samerättsutredningens behandling av definitionen av vemsom är same ansågs uppenbara skäl föreligga för att förena densubjektiva definitionen med något eller några objektivakriterier. Några sådana kriterier togs också upp i utredningensbetänkande (SOU 1989:41) Samerätt och sameting. Härvidbehandlades bl.a. makes etnicitet varvid anfördes (s. 135)följande.Som nämnts gäller enligt rennäringslagen attmake till person med renskötselrätt också får sådan rätt. Det ärväl i och för sig inte helt orimligt att make eller makaåtminstone i bestående äktenskap skall jämställasmed mannen resp. hustrun även när det gäller frågan om samisketnicitet. I enlighet med samhällets inställning i andrasammanhang skulle det också kunna övervägas att samboförhållandejämställs med äktenskap. En sådan utvidgning av personkretsenskulle emellertid kunna leda alltför långt. Exempelvis skulleden vars mor en gång varit gift med en same kunna betraktas somsame även om varken hans mor eller hans far är av samiskhärkomst.Utredningen föreslog som framgått ovan att med same skulleanses den som anser sig vara same och som gör sannolikt att haneller någon av hans föräldrar, far- eller morföräldrar lärt sigsamiska som första språk.Lagrådets yttrandeLagrådet har i sitt yttrande anfört att med uttrycket "hareller har haft samiska som språk i hemmet" måste förstås attsamiska används eller har använts som språk i vederbörandesbarndomshem eller i hans hem som vuxen eller bådadera. Om någotannat är avsett torde bestämmelserna enligt Lagrådet kräva enomformulering.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i denna del.Utskottet vill här framhålla att regeringen ansett att denföreslagna definitionen -- i förhållande tillSamerättsutredningens förslag -- återspeglar en generösareinställning till vem som bör anses som same i sametingslagensmening. Det har härvid anförts att definitionen inte läggeravgörande vikt vid i vilken ordning samiska och svenska harlärts i hemmet. Härmed anser utskottet att ett klargörande hargjorts i den fråga som tas upp av Lagrådet.Sametingslagens definition av same utgår från en subjektivminoritetsdefinition, vilket förenats med språket som ettobjektivt kriterium. Därutöver finns ett alternativt objektivtkriterium som innefattar att vederbörande har en förälder som äreller har varit upptagen i röstlängd till Sametinget.Definitionen utgår inte från någon samisk härstamning. Motbakgrund härav avstyrker utskottet motion K1.2.3 till SametingetPropositionenI förslaget till sametingslag finns bestämmelser om val tillSametinget i 3 kap.I korthet innebär dessa att ledamöter skall väljasav samerna genom direkta val i ett proportionellt valsystem.Landet utgör en valkrets. till hålls vart fjärdeår den tredje söndagen . Valet sker antingen genomröstning i vallokal eller genom brevröstning. bliransvarigt för att organisera valet. Inför det första valet fårdock uppgiften ankomma på en särskild organisationskommitté.2.3.1 Rösträtt m.m.MotionernaI motion K2, yrkande 2, av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attöverklagande vad gäller upprättande av röstlängd även bör kunnagöras till Valprövningsnämnden.I partimotion Bo7, yrkande 3, yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet att överklaga länsstyrelsensbeslut över anmärkning mot röstlängd.Enligt motionen ges i sametingslagen inte valet till Sametinglikvärdighet med andra jämförbara parlamentariska val vad avseröverklagandemyndighet. Motionärerna anser att länsstyrelsensbeslut angående anmärkning mot röstlängd bör få överklagas. Ettsådant överklagande bör lämpligen prövas av Valprövningsnämndeni likhet med vad som är fallet vid riksdags-, landstings- ochkommunalval.PropositionenBestämmelser om rösträtt m.m. finns i 3 kap. 3--7 §§ iförslaget till sametingslag.Enligt propositionen får definitionen av begreppet same främstbetydelse för att avgöra vilka som skall ha rösträtt tillSametinget och vilka som är valbara till tinget. Propositionensförslag utgår från att det är valnämnden som skall avgöra fråganom en person är att anses som same.Enligt propositionens förslag skall den som är upptagen isameröstlängd ha rösträtt till . I sameröstlängden tasden same upp som anmäler sig till valnämnden och som är svenskmedborgare och på den samiska valdagen fyllt eller fyller 18år.Anmälan till tas upp i sameröstlängdenskall ha inkommit valåret.Den som anser sig vara same måste alltså före valet tillSametinget anmäla sig till valnämnden, om han inte gjort detinför ett tidigare val och då blivit upptagen i röstlängden. Detinnebär att den vars förälder är upptagen i sameröstlängdensjälv också måste anmäla sig till kunnaupptas i röstlängden. De som har förts upp i röstlängden stårkvar till dess de avlider eller begär att bli strukna.Enligt 3 kap. 5 § i förslaget till sametingslag skallvalnämnden besluta om den person som anmält sig skall tas upp isameröstlängd. skall ha upprättat en preliminärsameröstlängd valåret. Den som anmält sigmen inte upptagits i den preliminära sameröstlängden skallgenast underrättas om beslutet. Han har rätt att överklagabeslutet hos i det län där har sittsäte valåret. Anmärkning mot röstlängdenprövas vid offentligt sammanträde hos den 10 marseller om denna dag är eller söndag, närmast följandemåndag. beslut över anmärkning mot röstlängdfår inte överklagas. I specialmotiveringen till denna paragrafframhålls att enligt definitionen av same i 1 kap. 2 §sametingslagen erfordras endast att den som anser sig vara samegör sannolikt att han uppfyller något av de objektivarekvisiten. Enligt propositionen bör i normalfallet uppgifternapå det ingivna anmälningsformuläret vara till fyllest förbedömningen. Om valnämnden skulle finna att ytterligareundersökning är nödvändig bör den infordra kompletterandeuppgifter från den som gjort anmälan till sameröstlängden ocheventuellt från annan som kan lämna upplysning i ärendet ellerkontrollera med folkbokföringsmyndigheten. Det senare kansärskilt bli aktuellt när det gäller medborgarskapet.Vad gäller granskningen och sammanräkningen av avgivna röster,föreslås i 3 kap. 22 § i förslaget till sametingslag attvalnämnden vid sammanräkningen prövar valsedlarnas giltighet ochmeddelar de beslut som denna prövning föranleder. Härvid gällerför valnämnden i tillämpliga delar vad som enligt 14 kap. 2 §andra stycket och 3--5 §§ vallagen (1972:620) gäller förlänsstyrelsen vid slutlig sammanräkning och mandatfördelning.Regler för mandatfördelningen ges i 3 kap. 32 § i förslaget tillsametingslag. Sedan valnämnden fördelat mandaten i Sametingetskall resultatet av valet offentliggöras genom kungörelse iPost- och . skall utan dröjsmål tillregeringen redovisa resultatet av valet samt utfärda bevis tillvalda ledamöter och ersättare.Enligt3 kap. 33 § i lagförslaget får valnämndens beslutenligt 22 och 32 §§ överklagas hos . Ettbeslut får överklagas av den som enligt röstlängden varröstberättigad vid valet. Det får också överklagas av en grupp,ett parti eller en liknande sammanslutning som har deltagit ivalet. Överklagandet skall ges in till ochvara nämnden till handa efter det att resultatetav valet offentliggjorts enligt 32 §. Vid Valprövningsnämndensprövning av överklaganden enligt 33 § får nämnden upphäva valeteller föranstalta om andra mindre ingripande åtgärder enligt degrunder som anges i 15 kap. 7 § vallagen.I specialmotiveringen till 3 kap. 33 § anförs att ambitionenatt låta valet till tillgå i stort sett på samma sättsom de allmänna valen och i huvudsak med samma regelsystem somgrund gör det befogat att skapa möjligheter att överprövahuruvida valet till har ägt rum på ett korrekt sätt.Överprövningsinstans bör vara Valprövningsnämnden.Vallagens bestämmelser m.m.Allmän röstlängd upprättas för varje valdistrikt avskattemyndigheten. I röstlängden upptas svensk medborgare somden enligt skattemyndighetens personband är folkbokförd ivaldistriktet och som har fyllt eller före detår röstlängden upprättas fyller . Enligt 4 kap. 4 §vallagen får den som anser att allmän röstlängd är felaktig idet att han oriktigt uteslutits från rösträtt eller att annanoriktigt upptagits som röstberättigad skriftligen framställaanmärkning mot längden hos . Har anmärkningframställts i rätt tid mot någons rösträtt enligt längden, skalllänsstyrelsen genast underrätta denne om innehållet ianmärkningen samt om tid och plats för prövning av anmärkningen.Anmärkningen prövas vid offentligt sammanträde hoslänsstyrelsen. Senast dagen efter sammanträdets slut meddelarlänsstyrelsen beslut över varje särskild anmärkning.Enligt 4 kap. 6 § vallagen får beslut överanmärkning mot allmän röstlängd överklagas endast i samband medöverklagande av det val vid vilket beslutet har gällt.I 15 kap. 4 § vallagen sägs bl.a. att beslut, varigenomcentrala valmyndigheten eller har fastställtutgången av val, får överklagas hos . Ettbeslut får överklagas av den som enligt röstlängd varröstberättigad vid valet samt av den som enligt beslut avlänsstyrelsen över anmärkning mot röstlängden var utesluten frånrösträtt. Det får också överklagas av ett parti som har deltagiti valet. Skrivelsen med överklagandet skall ges in tillbeslutsmyndigheten och vara myndigheten till handa inom tiodagar efter det att valet avslutades. prövarom skrivelsen har kommit in i rätt tid.Det kan här nämnas att (1992/93:KU6), med bifalltill ett motionsyrkande, som sin mening givit regeringen tillkänna att en översyn bör göras av vallagens bestämmelser omöverklagandetider och då lämpligen genom Vallagsutredningen.Ifrågavarande motion 1991/92:K712 gällde det förhållandet attöverklaganden ingivits till beslutsmyndighet innan det formellabeslutet om fastställande av utgång av val fattats ochkungjorts. I sådana fall har överklagandena på formella grunderinte kunnat tas upp till prövning av därföratt något överklagningsbart beslut inte förelegat. Utskottetunderströk vikten av att den formella regleringen rörandeöverklaganden enligt vallagen i princip inte avviker från vadsom gäller i övrigt för de högsta rättsinstanserna.2.3.2 Utskottets bedömningValet till Sameting gäller utseende av en statlig myndighetsledamöter vilket gör att det inte kan jämställas med politiskaval. Vad regeringen anfört i propositionen omrösträttsbestämmelserna får anses ge utrymme för en generösbedömning. De frågor som i detta avseende kan komma att bliföremål för valnämndens och -- vid överklagande --prövning, bör kunna bli begränsade till sin artoch omfattning. Mot bakgrund härav anser utskottet att skälsaknas för att låta frågor om rösträtt till bliföremål för prövning av ytterligare en instans.Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna K2 yrkande 2 och Bo7 yrkande 3.Utskottet tillstyrker propositionens förslag vad gällerbestämmelser i sametingslagen om valet till Sameting.2.4 Användning av ADB för sameröstlängdenPropositionenI propositionen föreslås att det i 4 kap. sametingslageninförs särskilda föreskrifter om sameröstlängd. Det föreslås attSametinget får föra sameröstlängden med hjälp av automatiskdatabehandling (ADB). I lagen lämnas också vissa föreskrifter omregistrets användning och om gallring av registret.Datainspektionen har jämlikt föreskrifterna i 2 a § datalagenavgivit yttrande över förslaget att föra sameröstlängden medADB.Datainspektionen har mot bakgrund av att den enskilde självhar att anmäla sig för registrering i röstlängden ingen erinranmot att röstlängden förs med hjälp av automatisk databehandling.Inspektionen har i sitt yttrande bl.a. anfört att något behov avatt meddela föreskrifter utöver de föreslagna för att förebyggarisk för otillbörligt intrång i personlig integritet inte synesföreligga. I lagen bör dock preciseras från vilket annatpersonregister uppgifter får hämtas. Inspektionen har ävenavslutningsvis pekat på den skyldighet att anmäla registret somenligt 7 § dataförordningen kommer att åligga somregisteransvarig myndighet.I propositionen har bl.a. anförts att registeranvarigmyndighet självfallet bör vara . I propositionen delasDatainspektionens uppfattning att det i lagen bör preciserasfrån vilket annat personregister uppgifter får hämtas. I lagenhar en precisering gjorts så att det framgår med vilket registersameröstlängden får sambearbetas. I lagförslaget anges i 4 kap.4 § att till sameröstlängden får inhämtas uppgifter om namn,personnummer, adress och medborgarskap för aktualisering,komplettering och kontroll från register hos skattemyndighetenavseende uppgifter i folkbokföringen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i denna del.2.5 Genomförande och kostnaderPropositionenRegeringen har berett tillfälle att ta del av vadsom anförts i propositionen om genomförande och kostnader(avsnitt 11).Enligt propositionen bör sametingslagen träda i kraft den 1januari 1993 och det första valet bör hållas . I enövergångsbestämmelse till lagen bör ges bemyndigande tillregeringen att efter lagens ikraftträdande organisera det förstavalet av , eftersom någon valnämnd då ännu inte finns.Gränsen för anmälningstiden vad gäller sameröstlängden börutsträckas till den 25 januari 1993.Vad gäller kostnaderna för driften av och kostnaderför valet till , anförs i propositionenatt då inte kan vara i gång förrän under hösten 1993avser regeringen att återkomma till dessa frågor i samband medförslag budgetproposition.Vad gäller kostnaderna för förberedande och genomförande avdet första valet till avser regeringen att vid behovåterkomma till dessa frågor i förslag till tilläggsbudget för1992/93.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag omikraftträdande- och övergångsbestämmelser i sametingslagen ochföreslår att lägger till handlingarna vad regeringen iövrigt anfört om genomförande och kostnader.3. Samiskt språkMotionernaI partimotion Bo7 yrkande 4 yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till språklag i enlighetmed förslag.Enligt motionen insåg det svenskasamhällets ansvar för att reparera de skador som den tidigareförda politiken åsamkat samerna och det samiska språket samtnödvändigheten av särskilda åtgärder. Samerättsutredningenföreslog därför en särskild samisk språklagstiftning som äveninnefattade rätten för vuxna samer att återerövra sitt språk.I motion Bo14 yrkande 2 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det samiska språket.Enligt motionen bör det vara möjligt att finna former för hurvårt lands ursprungsbefolknings språk skall bevaras, utvecklasoch kunna användas i officiella sammanhang. Motionärerna anseratt det redan nu är angeläget att påbörja stimulansarbetet föratt öka bruket av det samiska språket och att det är önskvärtatt regeringen redan i den kommande budgetpropositionen kanredovisa insatser på språkområdet. Erkännandedelen av samiskasom ett lagstadgat officiellt spåk bör enligt motionärernabehandlas med övriga frågor rörande ILO-konventionen.SamerättsutredningenUtredningen föreslog en samisk språklagstiftning som gör detmöjligt att använda samiska i vissa officiella sammanhang.Förslaget innebar att samiska skall få användas vid kontakt medvissa statliga myndigheter som arbetar med samefrågor.Demyndigheter det gällde var i ett initialskederennäringsadministrationen regionalt och centralt, dvs.länsstyrelserna i , och länsamt i deras befattning medrennäringsfrågor och andra ärenden enligt rennäringslagen.Styrelsen för Samefonden och Sameskolstyrelsen omfattades ocksåav förslaget. Vid föreslogs samiska och svenska blijämställda språk.Samerättsutredningen föreslog vidare att statliga myndighetersföreskrifter, allmänna råd och information i övrigt somhuvudsakligen riktar sig till samer skall översättas tillsamiska.För att undersöka om det är lämpligt att lagstifta om rätt attanvända samiska vid kontakt även med de kommunala myndigheternainom det samiska kärnområdet föreslog utredningen en femårigförsöksverksamhet i en eller flera kommuner.