bet · GF01SfU10 · 1992-04-29 00:00:00 — Halvt schablonbelopplämnas till den kommun som först tar emot flyktingen och gör enplan för hans eller hennes introduktion. Om flyktingen bor kvari kommunen får kommunen ytterligare etthalvt schablonbelopp. Ersättningen skall bl.a. täckagenomsnittlig bostadskostnad och genomsnittlig kostnadför grund- och påbyggnads-sfi. Särskilda beräkningsgrundergäller för ersättning vid flyttning till annan kommun änmottagningskommunen.Schablonersättningen utgår för mottagning av s.k.kvotflyktingar, konventionsflyktingar, krigsvägrare, defacto-flyktingar och utlänningar som fått uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Ersättning utgår också för andra utlänningarsom placerats ut från invandrarverkets förläggningar till enkommun. Schablonersättning lämnas i princip också för alla somfår uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en personsom mottagits som flykting, under förutsättning att den anhörigeanlänt från det att den först anlände togs emot i enkommun.Kommuner som träffat överenskommelse med invandrarverket omflyktingmottagande får en grundersättning motsvarandeschablonersättningen för tre vuxna flyktingar för sinbasorganisation.För handikappade och äldre flyktingar har i princip tidigareersättningssystem behållits, vilket innebär att kommunerna fårersättning för kostnader för socialbidrag som utges tillflyktingar som vid tiden för uppehållstillstånd var över 60 åreller som inte kan försörja sig på grund av sjukdom ellerhandikapp som förelåg vid ankomsten till eller som harsamband med situationen som flykting. Ersättning lämnas enligtdet nya systemet också för kommunernas kostnader för socialhemhjälp och färdtjänst och ett halvt schablonbelopp utges vidinflyttningen till kommunen.Efter prövning i varje enskilt fall finns det i det nyaersättningssystemet möjlighet för kommunerna att erhållaersättning för vissa typer av extraordinära kostnader. Sådanakostnader kan vara att kommunerna vidtar särskildakostnadskrävande åtgärder för att få fram fler bostäder tillflyktingar, kostnader för tolkar vid mottagning av nyflyktinggrupp eller kostnader för åtgärder för ett mycket stortantal flyktingar . Bidrag lämnas också tillkommuner som har betydande merkostnader till följd av att mantagit emot flyktingfamiljer med många minderåriga barn ellersärskilt resurskrävande flyktinggrupper, t.ex. med stor andelanalfabeter.För asylsökande och andra utlänningar som vistas i en kommun iväntan på beslut om uppehållstillstånd utgår ersättning förbistånd som lämnats enligt lagen om bistånd åt asylsökande m.fl.Ersättning lämnas vidare för kostnader för asylsökande barn somfått vård enligt socialtjänstlagen eller lagen om vård av unga,kostnader för transporter av asylsökande till utredningsslussaroch förläggningar och kostnader för asylsökandes hemresor ivissa fall. ersätter också kommunerna förkostnader för genomgångsbostäder till asylsökande och för vissaextraordinära kostnader. Motsvarande ersättningsregler gälleräven för en utlänning som fått uppehållstillstånd men somalltjämt vistas på en statlig förläggning för asylsökande ellertillfälligt i en kommun i avvaktan på placering.Särskilda resurser har avsatts för uppföljning och utvärderingav det nya systemet. Uppföljningen avser såväl måluppfyllelsesom effekter på kostnadsfördelningen mellan stat och kommuner.Den översyn av mottagandet av asylsökande och flyktingar somregeringen gett direktiv för och som nämnts ovan omfattar ocksåfrågor som rör det fortsatta mottagandet av de personer sombeviljats uppehållstillstånd. Basen för flyktingmottagandet börenligt direktiven också i fortsättningen vara överenskommelsermed kommunerna i hela landet, men liksom för asylsökande bör detfinnas möjlighet till ökad flexibilitet i mottagandet. Utredarenbör undersöka hur frivilligorganisationer -- efteröverenskommelse med kommuner och invandrarverket -- skulle kunnata över en del av de uppgifter i flyktingmottagandet som i dagsköts av kommunerna och klarlägga hur ersättning skall lämnastill frivilligorganisationer som deltar i flyktingmottagandet.Utredaren skall vidare ta del av den uppföljning av den nyastatliga ersättningen till kommunerna för flyktingmottagandem.m. som görs av statens invandrarverk och och bedöma om det finns något i detta system sommotverkar ett rationellt mottagande av flyktingar i kommunerna.I motion Sf607 av och att det nya ersättningssystemet missgynnar de storastäderna, bl.a. , dit många flyktingar som hartagits emot i andra kommuner flyttar sekundärt. Motionärernakritiserar dels att kommunerna inte får någon ersättning förflyktingar som tagits emot i annan kommun ochdärefter flyttat, dels att kommuner kan gå miste om ersättning ide fall där invandrarverket gett någon uppehållstillstånd påannan grund än flyktingskap. I motionen begärs etttillkännagivande om det anförda.Enligt det fram till gällandeersättningssystemet fick kommunerna ersättning för de faktiskakostnaderna för sådan ekonomisk hjälp som enligtsocialtjänstlagen lämnats till flyktingar och andra utlänningarsom beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl samt tillflyktingens make eller maka och hemmavarande ogifta barn under18 år. Ersättning utgick under det år uppehållstillståndbeviljades samt . Därutöver utgick vissaytterligare bidrag till kommunerna. --1993 lämnastill kommunerna en schablonberäknad ersättning för ekonomiskhjälp enligt 6§ socialtjänstlagen (1980:620) till vissaflyktingar och andra utlänningar som beviljatsuppehållstillstånd --1990. Därutöver lämnas inomramen för anvisade medel särskild ersättning till kommuner sombl.a. på grund av stor inflyttning av flyktingar från andrakommuner bedöms få väsentligt lägre ersättning försina socialbidragskostnader än vad som skulle ha utgått enligttidigare bestämmelser.Som ovan framgår har särskilda resurser avsatts föruppföljning och utvärdering av det nya ersättningssystemet.Uppföljningen skall avse såväl måluppfyllelse som effekter påkostnadsfördelningen mellan stat och kommuner. Den utredare somser över flyktingmottagandet skall också ta del av den pågåendeuppföljningen. Utskottet avstyrker bifall till motion Sf607.Samhällsintroduktion m.m.Den plan som bör göras i samråd med flyktingen så snart haneller hon tagits emot i en kommun har till syfte att ge varjeflykting de nödvändiga förutsättningarna för att kunna leva ochverka normalt och självständigt i det svenska samhället. Den börinnehålla introduktion om följande förhållanden:bosättning,kartläggning av den personliga situationen,familjeförhållanden, utbildning och yrkeserfarenhet,kartläggning av barnens situation och eventuellt behov avstödinsatser,svenska för invandrare,samhälls-, studie- och arbetslivsorientering,arbetsmarknadsservice,kompletterande eller grundläggande utbildning i skilda former,arbete,rehabilitering.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf629 yrkande 4 etttillkännagivande om att samhället skall tillhandahållasvenskundervisning, yrkesutbildning och lämplig praktik påsådana ekonomiska villkor att var och en kan delta samt attkvalifikationer som förvärvats i eller utomlands skallaccepteras av arbetsgivare utifrån kvalifikationernas faktiskavärde.Svenskundervisning för invandrare (sfi) är avsedd förnyanlända vuxna invandrare. Varje kommun är skyldig att se tillatt sfi erbjuds. Sfi är /92 en del av detoffentliga skolväsendet för vuxna, och de grundläggandebestämmelserna finns numera i skollagen.Akademiskt utbildade invandrare har svårt att få arbete sommotsvarar deras utbildningsbakgrund. Orsakerna till detta ärmånga. För att underlätta för dessa invandrare att få sinutbildning eller sina yrkeskunskaper jämförda med en motsvarandesvensk utbildning, kan universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)göra en jämförelse och ge ett utlåtande som kan underlätta försvenska arbetsgivare att förstå den sökandes kompetens. Påregeringens uppdrag har gjort en översyn avUHÄ:s och andra myndigheters bedömningsverksamhet. En delrapportavseende UHÄ:s ekvivaleringsverksamhet lämnades ,och uppdraget har slutredovisats. finnsför invandrare ca 20 kompletterande kurser med inriktning påteknik, ekonomi, administration etc. Arbetsmarknadsverketbedriver en rad aktiviteter och projekt för att finna metoderatt bättre ta till vara den kompetens som finns hos invandraremed god utbildning. Vidare fortsätter utvecklingsarbetet meds.k. yrkesprövning för invandrare. Arbetsmarknadsverketsdatorbaserade informationssystem (den s.k.Kunskapsbanken/invandrarinformation) med uppgift om bl.a.utvandrarländernas utbildningsväsen har utvecklats ytterligare.Utskottet anser med hänsyn till att behovet avsvenskundervisning m.m. beaktas väl att motion Sf629 yrkande4bör lämnas utan bifall.Frågor om information till flyktingar och asylsökande omsvenska normer och svenskt sätt att leva tas upp i fleramotioner.Eva m.fl. (s) anser i motion Sf611 att deninformationsverksamhet som invandrarverket bedriver påflyktingförläggningar och i andra sammanhang och som syftar tillatt ge en första inblick i svenska seder och traditioner,lagstiftning och regelverk behöver utvidgas. Det behöver enligtmotionärerna inte alltid ske i verkets regi, utan insatser avstudieförbunden och andra organisationer bör stimuleras.Motionärerna begär ett tillkännagivande om vikten av förbättradinformation till flyktingar om svenska lagar, traditioner, sederoch bruk (yrkande 1) samt ett tillkännagivande om att särskilduppmärksamhet bör ägnas åt metodutveckling när det gäller attförmedla sådana kunskaper till barn och unga (yrkande 2).Birgitta () anför i motion U301 attinvandrarfientlighet ofta bottnar i rädsla som har sin grund isvag identitet och bristande kunskaper hos både gamla och nyasvenskar, och hon begär ett tillkännagivande om kommunernasansvar att ge de nya svenskarna en allsidig introduktion tillderas nya hemland (yrkande 2). () framförliknande synpunkter i motion Sf617. Det är enligt motionärennödvändigt dels med en väsentligt förbättrad information bådevid våra gränser och utomlands om svenska normer, dels medständigt återkommande kampanjer för öppenhet och tolerans hos de"gamla svenskarna", och han begär ett tillkännagivande ombehovet av förbättrad invandrarinformation.John (nyd) begär i motion Sf622 yrkande 4 etttillkännagivande om det nödvändiga i att klargöra förinvandrare, asylsökande och flyktingar vilka regler som gäller iSverige.Invandrarverket har gjort en genomgång av den verksamhet sombedrivs vid förläggningarna. Genomgången har resulterat i ettantal riktlinjer för verksamheten. Bl.a. förutsättsförläggningen erbjuda viss verksamhet i organiserad form:undervisning i svenska, barn- och fritidsverksamhet,studiecirklar eller kurser kring olika ämnen etc. På mångaförläggningar finns ett väl utvecklatsamarbete med olika organisationer på förläggningsorten --idrottsföreningar och andra intresseorganisationer, ideellaföreningar samt kyrkor och religiösa samfund.Utskottet har senast vid sin behandling av liknandemotionsyrkanden i sitt av godkända betänkande1990/91:SfU13 framhållit att det är viktigt för nyanländaasylsökande att lära sig att tolkabeteenden och handlingsmönster i det svenska samhället och att iövrigt känna till även oskrivna regler och normer, och utskottetförutsatte att en god information om detta gavs åt asylsökandeinom svensk- och samhällsundervisningen på förläggningarna.Även i direktiven för översyn av mottagningssystemet förasylsökande och flyktingar framhålls vikten av att den inledandeintroduktionen i det svenska samhället läggs upp på ett sätt somunderlättar förståelse för vårt lands kultur och dess normer ochvärderingar liksom för de rättigheter och skyldigheter som vialla har som lever i . På så sätt kan onödiga konflikterförebyggas i mötet mellan dem som kommit hit och det samhälle deskall leva i.Behovet av information till nyanlända asylsökande och tillflyktingar med uppehållstillstånd är således väl uppmärksammat,och utskottet anser inte att något uttalande behövsmed anledning av motionerna Sf611, Sf617, Sf622 yrkande 4 ochU301 yrkande2.Ian m.fl. (nyd) begär i motion Sf630 yrkande 3ett tillkännagivande om att asylsökande bör arbeta i stället föratt placeras i passiva läger, dvs. temporära arbetstillståndunder kortast möjliga tid i läger.Margareta () anser i motion Sf603 att i avvaktan påresultatet av pågående utredningar om möjligheter att geasylsökande temporära arbetstillstånd bör en verksamhet liknandeskolornas praktiska yrkesorientering kunna prövas, och hon begärett tillkännagivande om det anförda.Frågan om arbete och arbetstillstånd för asylsökandeaktualiserades vid åtskilliga tillfällen under föregående år.Utskottet behandlade frågan om arbete för asylsökande senast isitt av godkända betänkande 1990/91:SfU13. Utskottetansåg med hänsyn till frågans komplexitet att frågan omtemporära arbetstillstånd för asylsökande behövde utredasnärmare och att regeringen möjligt borde återkomma tillriksdagen med förslag i frågan. Regeringen tillsatte därefter ensärskild utredare (dir. 1991:86) med uppgift att pröva undervilka förutsättningar och på vilka villkor asylsökande bör fåarbeta medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd.Utredaren skall bl.a. ta ställning till om vissa asylsökande börundantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd eller om någonform av temporära arbetstillstånd bör införas. Utredningsarbetetskall vara slutfört . Frågan om möjlighetför asylsökande att ta arbete på den reguljära arbetsmarknadenhar därefter brutits ut ur utredningen för snabbehandling inomregeringskansliet, och en inom upprättadpromemoria om arbetstillstånd för asylsökande är nu föremål förremissbehandling. Regeringen har också genom proposition1991/92:138 förelagt förslag om ändring i lagen ombistånd åt asylsökande m.fl. mot bakgrund av att möjligheten förasylsökande att arbeta skall kunna införas.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motionernaSf603 och Sf630 yrkande 3 bör lämnas utan bifall.Ian m.fl. (nyd) föreslår i motion Sf615 attungdomars rätt relativt invandrares stadgas i lag, och de begärett tillkännagivande om ungdomars möjlighet att erövra en platsi samhället varvid speciellt bör betonas att ungdomar icke skalldiskrimineras i jämförelse med flyktingar och andra invandrare.I motion Sf630 yrkande 5 begär m.fl. (nyd) etttillkännagivande om att särskilda lån i stället för bidrag böranvändas för flyktingar sedan asyl beviljats i syfte attflyktingarna skall hjälpas in i samhället.Enligt utskottets uppfattning kan inte "ungdomar" och"invandrare" som kategorier sättas emot varandra. En orsak tilldetta är att många invandrare är ungdomar. De förmåner somtillkommer flyktingar m.fl., som har fått uppehållstillstånd iSverige, är tillgång till svenskundervisning och möjlighet attfå lån till hemutrustning på speciella villkor. I övrigt har de,liksom andra invånare i , rätt till bistånd enligtsocialtjänstlagen, dvs. vid behov, och deras rätt att få hjälptill bostad avgörs efter deras behov. Vissa särskildaarbetsmarknadsinsatser görs också, liksom för andra särskildagrupper. Utskottet anser det inte heller särskilt meningsfulltatt föreslå särskilda lån för flyktingar -- utöver de infördahemutrustningslånen -- eftersom möjligheterna tillåterbetalning, generellt sett, skulle vara mycket små. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf615 ochSf630 yrkande5.D 6. Statsbidrag till Stiftelsen InvandrartidningenFrån anslaget utgår statsbidrag till den stiftelse som ger utInvandrartidningen.Bestämmelser om stiftelsens verksamhet finns i dess stadgarsom beslutas av regeringen och i avtal mellan staten ochstiftelsen. godkände de nuvarande riktlinjerna förstiftelsens verksamhet (prop. 1987/88:110, SfU24, rskr.301). Den reguljära tidningsutgivningen skall omfatta enutgivning på nio språk med ca 44 nummer per år.Berith m.fl. (v) begär i motion Sf612 yrkande 4 attregeringen skall få i uppdrag att undersöka hur reglerna kanförändras så att även andra än stiftelsen kan komma i fråga förstatsbidrag till att ge ut invandrartidningar. Motionärerna troratt flera bra tidningar då skulle kunna produceras till sammakostnad.Utskottet, som inhämtat att nuvarande avtal mellan staten ochstiftelsen gäller t.o.m. , finner inte anledningatt nu förorda någon sådan översyn som motionärerna efterlyser,och utskottet avstyrker bifall till motion Sf612 yrkande 4.I propositionen föreslås att till stiftelsen anvisas ettreservationsanslag på . Utskottet har ingen erinranmot den föreslagna medelsanvisningen.D 7. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m.Från anslaget betalas kostnader för ombudsmannen mot etniskdiskriminering jämte kansli och för propositionen föreslås ett förslagsanslag på ,och utskottet biträder förslaget.D 8. Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl.Från anslaget finansieras fr.o.m. kostnaderför lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andrautlänningar. Anslaget disponeras av centrala studiestödsnämndensom administrerar lånen.I propositionen föreslås att under anslaget anvisas ettförslagsanslag på . Utskottet biträder förslaget.D 9. UtlänningsnämndenFrån anslaget finansieras fr.o.m. dennyinrättade myndighet, , som skall besluta iöverprövningsärenden enligt utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att tillutlänningsnämnden anvisas ett förslagsanslag 34000000 kr.Kostnaderna för nämndens basorganisation med en kapacitet påårsbasis för 4000--6000 utvisningsärenden har därvidberäknats till 26,1 milj.kr. Till detta kommer kostnader förextraordinära insatser som måste göras för att reducera deärendebalanser som nämnden övertagit frånarbetsmarknadsdepartementet . Ibudgetpropositionen beräknas sådan balansavarbetning behöva pågåtill , och anslagsbehovet fördetta beräknas till 7,9 milj.kr.Utskottet vill här erinra om att vid behandling avmedelsanvisning till för (dvs. innevarande budgetår) regeringen i sitt förslag tillmedelsanvisning (prop. 1991/92:25, bilaga 9) hade räknat med attnämnden skulle få överta ca 5800 överklagade asylärenden frånregeringskansliet. En snabb avarbetning av dessa ärendenframhölls vara nödvändig, och nämndens basorganisation med ca 60anställda skulle därför förstärkas med ytterligare ca 40anställda.Senare har framkommit, bl.a. vid den utfrågning som utskottethöll med generaldirektör , att det antal ärenden som utlänningsnämndenfick överta från i själva verket uppgick tillöver 9200. redogjorde vid utfrågningen också förandra svårigheter i samband med intrimningen av den nyaorganisationen.Regeringen har härefter beslutat tillföra utlänningsnämndenytterligare resurser motsvarande omkring 60 nya tjänster . Regeringen har till avlämnatproposition 1991/92:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /93, m.m.(kompletteringspropositionen). I samband med förslag omytterligare medelsanvisning till förläggningskostnader förbudgetåret pekar kulturministern på att harövertagit mycket omfattande ärendebalanser frånregeringskansliet. Hon framhåller att det är av största vikt ursåväl medmänsklig som ekonomisk synpunkt att nämnden harerforderlig kapacitet att så snabbt som möjligt fatta beslut idessa inneliggande ärenden och att hon därför tagitinitiativ till en omedelbar och kraftig förstärkning av nämnden.Preliminärt beräknas ett resurstillskott på ca 12,5 milj.kr. förnästa budgetår, och kulturministern har för avsikt att återkommamed en närmare bedömning av resursbehovet i tilläggsbudget I.Hon förklarar att hon också i fortsättningen kommer att löpandehålla sig underrättad om ärendeutvecklingen hosutlänningsnämnden och vidta de ytterligare åtgärder som kanbehövas.Utskottet, som utgår från att ärendeutvecklingen och behovetav resurser hos kommer att följas uppmärksamtav det ansvariga statsrådet och att behov av ytterligare medelkommer att anmälas på tilläggsbudget, biträder regeringens nuföreliggande förslag till medelsanvisning. beträffande inriktningen avflyktingpolitikenatt avslår motion 1991/92:Sf605yrkandena 1, 9 och10,res. 1 (s)2. beträffande grunder för flyktingpolitikenm.m.att avslår motion 1991/92:Sf619yrkandena 1 och 5,men. (v) - delvis3. beträffande flyktskäl m.m.att avslår motionerna1991/92:Sf604, 1991/92:Sf622 yrkande 2 och 1991/92:Sf630yrkandena 1, 2, 10 och11,res. 2 (nyd)4. beträffande invandringsbegränsningatt avslår motion 1991/92:Sf622yrkande1,5. beträffande asyl för homosexuellaatt avslår motionerna1991/92:L415 yrkande 5 och 1991/92:So292 yrkande5,men. (v) - delvis6. beträffande asyl för att undgåomskärelseatt avslår motion 1991/92:Sf627yrkande2,men. (v) - delvis7. beträffande återsändande till förstaasylland m.m.att avslår motion 1991/92:Sf619yrkandena 6 och7,men. (v) - delvis8. beträffande dokumentlöshetatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkandena 8 och22,men. (v) - delvis9. beträffande brottslighets betydelse vidasylprövningatt avslår motionerna1991/92:Sf620 yrkande 1 och 1991/92:Sf630 yrkande7,res. 3 (nyd)10. beträffande internationellt samarbete föratt förebygga påtvingad migrationatt avslår motion 1991/92:Sf605yrkande2,res. 4 (s)11. beträffande internationellaöverenskommelser om skydd för flyktingaratt avslår motionerna1991/92:Sf605 yrkande 7 och 1991/92:Sf619 yrkande2,res. 4 (s)men. (v) - delvis12. beträffande gemensam syn på återvandringatt avslår motion 1991/92:Sf605yrkande11,res. 4 (s)13. beträffande flyktingpolitiska riktlinjerinom EG m.m.att avslår motion 1991/92:U544yrkandena 6 och7,14. beträffande redovisning av svensktdeltagande i västeuropeiskt samarbeteatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande23,men. (v) - delvis15. beträffande internationell samverkan motrasism m.m.att avslår motionerna1991/92:Sf606 yrkande 4 och 1991/92:Sf628 yrkande8,16. beträffande viseringatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkandena 24 och25,men. (v) - delvis17. beträffande uppskjuteninvandringsprövningatt avslår motionerna1991/92:Sf616 och 1991/92:K433 yrkande2,18. beträffande inrättande av asylnämnderatt avslår motionerna1991/92:Sf612 yrkande 2 och 1991/92:Sf628 yrkande2,men. (v) - delvis19. beträffande förnyad ansökan omuppehållstillståndatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande20,men. (v) - delvis20. beträffande förtroendeläkarinstitutetatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande21,men. (v) - delvis21. beträffande muntlig handläggningatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande9,men. (v) - delvis22. beträffande utredning om barns asylskälatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande17,men. (v) - delvis23. beträffande beslutsmotiveringatt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande11,men. (v) - delvis24. beträffande advokatjouratt avslår motion 1991/92:Sf619yrkande12,men. (v) - delvis25. beträffande kvinnlig tolk m.m.att avslår motion 1991/92:Sf627yrkande1,26. beträffande feriearbete m.m.att avslår motion 1991/92:Sf602,27. beträffande lokal arbetsförmedlingatt avslår motion 1991/92:Sf625,28. beträffande utvisning på grund av brottatt avslår motionerna1991/92:Sf610, 1991/92:Sf613, 1991/92:Sf622 yrkande 3 och1991/92:Sf630 yrkande6,res. 5 (nyd)29. beträffande utvisning m.m. vid bortförandeav barnatt avslår motion 1991/92:So268yrkande3,30. beträffande medelsanvisning tillinternationell samverkanatt med bifall till proposition1991/92:100 till Internationell samverkan inom ramen förflykting- och migrationspolitiken m.m. för /93anvisar ett reservationsanslag på ,31. beträffande bred ansats i kampen motfrämlingsfientlighetatt avslår motion 1991/92:Sf614,32. beträffande disposition av medel motfrämlingsfientlighet m.m.att avslår motionerna1991/92:Sf618, 1991/92:Sf623, 1991/92:Sf628 yrkandena 4, 5 och7, 1991/92:So270 yrkande 7 och 1990/91:K247 yrkandena 1 och2,men. (v) - delvis33. beträffande medelsanvisning till åtgärdermot främlingsfientlighet m.m.att med bifall till proposition1991/92:100 och med avslag på motion 1991/92:Sf628 yrkande 3till Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism /93 anvisar ett reservationsanslag på10000000 kr.,34. beträffande lagstiftning mot organiseradrasismatt avslår motion 1991/92:Sf606yrkande3,men. (v) - delvis35. beträffande anslagen till Invandringm.m.att avslår motion 1991/92:Sf632,36. beträffande minoritetspolitikatt avslår motion 1991/92:Sf631,37.