bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — Motionärerna kräver enparlamentarisk utredning av de juridiska och andra regler sombehövs för att garantera kvaliteten inom förskoleverksamheten.I motion So603 av () begärs etttillkännagivande om behovet av ändring av statsbidragen tillkooperativa daghem i enlighet med vad som anförs i motionen.Motionären framhåller att ett kooperativt daghem när det blir enledig plats skall erbjuda den till någon i den kommunalabarnomsorgskön. Daghem som erhåller statsbidrag skall varaberett att ta emot alla barn oavsett fysiska eller psykiskahandikapp. När ett sådant daghem startar skall dock de föräldrarsom medverkar till att kooperativet kommer till stånd ha förturför sina barn. Den som accepterar en plats på kooperativt dagismåste vara skyldig att fullfölja stadgarna och målsättningen förkooperativet.I motion So601 av och ()begärs ett tillkännagivande om dagbarnvårdarnas möjlighet attstarta personalkooperativ inom barnomsorgen. Dagbarnvårdare medlång erfarenhet bör enligt motionärerna likställas med personalsom har teoretisk utbildning vad gäller möjligheten att startaoch driva personalkooperativ.I betänkandet 1990/91:SoU2 framhöll utskottet att det stodfast vid sin tidigare bedömning att barnomsorgsverksamheten inteborde bindas av detaljerade föreskrifter som fastslagits avstatsmakterna samt att detta innebar att ett stort ansvar lagtspå kommunerna då det gäller kvalitetskraven på barnomsorgen ochatt borttagande av vissa statliga regler inte fick leda till enkvalitativ utarmning av förskolan.I betänkandet 1991/92:SoU12 ställde sig utskottet bakom deriktlinjer för statsbidrag till alternativa dag- och fritidshemsom föreslagits i proposition 1991/92:65, innebärande bl.a.:1. Tillstånd att inrätta daghemmet eller fritidshemmet skallfinnas enligt 69 § socialtjänstlagen.2. Kommunen skall ha beslutat att verksamheten skall ingå ikommunens barnomsorgsplan.3. Den personal som arbetar med barnen i den alternativabarnomsorgen skall ha sådan utbildning eller erfarenhet attbarnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kantillgodoses.4. Nivån på föräldraavgifterna får inte oskäligt överstiga deavgifter som gäller i den kommunala barnomsorgen.Yrkanden liknande de nu aktuella i motionerna So232 och So612behandlades också av utskottet. Utskottet lämnade en ingåenderedogörelse för gällande bestämmelser m.m. och gjorde vidareföljande bedömning:Som framgått av den här lämnade redovisningen stårverksamheten vid enskilda förskolor och fritidshem underoffentlig kontroll och omfattas av bestämmelser isocialtjänstlagen och med stöd därav i socialtjänstförordningenoch bindande föreskrifter på området.Socialtjänstkommittén har i uppdrag att se över bl.a.tillstånds- och tillsynsfrågor som rör enskild barnomsorg.Konkurrenskommittén uppmärksammar kommunala entreprenader påbl.a. Beskattningen av ideella föreningarses över av stiftelse- och föreningsskattekommittén. Utskottet,som förutsätter att även frågor angående sekretess ochindividens rättssäkerhet tas upp till bedömning isocialtjänstkommittén, anser inte att någon ytterligare översynav lagstiftningen när det gäller enskild barnomsorg förnärvarande är motiverad. Motionerna avstyrks alltså.Frågan om ett kooperativt daghem skall vara skyldigt atterbjuda lediga platser till den kommunala barnomsorgskön ellerinte behandlade utskottet i betänkandet1990/91:SoU2. Utskottet hänvisade till sin tidigareuppfattning att sådana villkor för statsbidrag som motionärernaställt upp avsevärt skulle minska möjligheterna att drivaverksamhet i form av föräldakooperativ och vidhöll sininställning att segregering inom barnomsorgen i första handmåste angripas med andra medel än dem som föreslagits i den dåaktuella motionen. Motionen avstyrktes.När frågan på nytt behandlades i betänkandet /92:SoU12erinrade utskottet om att förslagen i den då aktuellapropositionen (prop. 1991/92:65) innebar att någon skyldighetför personalkooperativen att ta barnen ur kommunens kö intelängre skulle föreligga. Med hänvisning härtill och till de skälutskottet anförde avstyrktes den då aktuellamotionen.De krav på personalens utbildning i personalkooperativ, somaktualiseras i motion So601, behandlades av utskottet i sammabetänkande. Utskottet framhöll:Utskottet har tillstyrkt propositionens förslag (prop.1991/92:65) att när det gäller personalen i den alternativabarnomsorgen samma krav på utbildning eller erfarenhet bör gällasom för övrig i barnomsorgsplanen upptagen verksamhet. Utskottetkan därför inte ställa sig bakom motionärernas krav attdagbarnvårdare utan teoretisk utbildning generellt skulle gesrätt att driva personalkooperativ med rätt till statsbidrag.Motionen om dagbarnvårdares rätt att starta personalkooperativavstyrks därför. Utskottet vill dock erinra om att medpropositionens förslag till villkor för statsbidrag, somutskottet alltså ställt sig bakom, det blir möjligt fördagbarnvårdarna att anställa utbildad personal i sittpersonalkooperativ och därigenom uppfylla kraven förstatsbidrag.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning när det gällerfrågan om kvalitet i barnomsorgen och avstyrker motionerna So232(s) yrkandena 2 och 4 samt So612 (v) yrkande 7.I fråga om huruvida kooperativa daghem skall vara skyldiga atterbjuda lediga platser till den kommunala barnomsorgskönvidhåller utskottet sin tidigare inställning och avstyrkerdärför motion So603 (s). Även när det gäller kraven påpersonalens utbildning i personalkooperativ vidhåller utskottetsin tidigare inställning och avstyrker därför motion So601 (s).Personalen i barnomsorgenI motion So612 (v) begärs ett tillkännagivande ompersonalinflytande och brukardemokrati (yrkande 14). I sammamotion begärs också tillkännagivanden om vad som anförts imotionen dels om behovet av utbildning av kommunernasbarnstugepersonal (yrkande 9), dels om behovet av särskildamedel till vidareutbildning inom barnomsorgen (yrkande 10).Motionärerna anför:Vänsterpartiet strävar efter valfrihet, småskalighet,personalinflytande och brukardemokrati. Vi vill ha självstyrandeenheter med ett övergripande kommunalt ansvar. Den enskildainstitutionen skall ledas av en styrelse bestående av personaloch föräldrar. Brukarinflytande kan bara åstadkommas genom attbrukarna ges verklig möjlighet att vara med och besluta om hurde medel, som politikerna fördelar, skall användas.Att stärka medborgarnas inflytande över kommunens verksamhet istort och brukarnas inflytande över den enskilda institutionenär en angelägen och brådskande uppgift. Därför behövs exempelvisför barnomsorgen klara politiska besked om personalens ochföräldrars rätt att delta i beslutsprocessen. Detta kan görasgenom att stärka sociallagstiftningen vilket sedan kanförtydligas i kommunernas barnomsorgsplaner.Arbetet i förskolan är ett lagarbete där varje situation ivardagen är ett tillfälle för barnen till utveckling ochinlärning. Därför är det så viktigt att all personal harpedagogisk kompetens och goda kunskaper om barns utveckling. Våruppfattning är därför att barnskötare och obehörig personal börerbjudas vidareutbildning.En ändamålsenlig fortbildning är en viktig faktor för attlocka till sig ny personal och behålla den erfarna, därför ärdet mycket otillfredsställande att kommunerna inte har använt detilldelade medlen för fortbildning. Vi vill att kommunerna,efter ansökan och redovisning av fortbildningsplaner tillsocialstyrelsen, skall kunna få särskilt anvisade medel försådan verksamhet.Denna fråga behandlades utförligt av utskottet ibetänkandet 1991/92:SoU12 s. 12 ff. vid behandlingen avproposition 1991/92:65 om valfrihet i barnomsorgen.Motionsyrkande om personalinflytande och brukardemokratiavstyrktes med hänvisning till att de då föreslagnastatsbidragsreglerna ger utrymme för många olika företags- ochorganisationsformer inom barnomsorgen, bl.a. sådana där personaloch föräldrar tillsammans beslutar om verksamhetens inriktningoch om hur pengarna skall användas. Utskottet deladeuppfattningen i motioner om fortbildningens betydelse. En ökadsatsning på fortbildning och personalutveckling var enligtutskottet angelägen, bl.a. för att minska personalomsättningeninom barnomsorgen. Utskottet ville också understryka vikten avatt alla personalkategorier erbjuds fortbildning, oavsettarbetsgivare. Med hänvisning till det projekt ompersonalutveckling som genomför och tillatt följer hurfortbildningsverksamheten utvecklas i kommunerna avstyrkteutskottet emellertid motionerna.I betänkandet (SOU 1991:54) Skola--skolbarnsomsorg enhelhet av skolbarnsomsorgskommittén behandlas bl.a. frågor omgrundutbildning och fortbildning för barnomsorgspersonal.I budgetpropositionen bilaga 9 s. 28 framhåller statsrådetAsk att regeringen avser att återkomma till med ensärproposition om lärarutbildning m.m. I samband med dennaproposition kommer de frågor i skolbarnsomsorgskommitténsbetänkande som berör utbildnings- och personalfrågor attbehandlas.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att statsbidragsbestämmelserna gerutrymme för många olika företags- och organisationsformer inombarnomsorgen, bl.a. sådana där personal och föräldrartillsammans beslutar om verksamhetens inriktning och om hurpengarna skall användas. Motion So612 (v) yrkande 14 avstyrksdärför.Utskottet delar uppfattningen i samma motion om betydelsen avväl utbildad personal för att tillgodose grundläggandekvalitetskrav beträffande barnomsorgen. Nya utbildningsplanerhar fastställts för förskollärar- ochfritidspedagoglinjerna. Det är enligt utskottet viktigt attbehovet av vidareutbildning av skilda slag kan tillgodoses. Enökad satsning på fortbildning och personalutveckling är ocksåangelägen. Utskottet vill vidare understryka vikten av att allapersonalkategorier erbjuds fortbildning, oavsett arbetsgivare.Med hänvisning till det anförda och till det projekt ompersonalutveckling som genomför och tillatt följer hurfortbildningsverksamheten utvecklas i kommunerna avstyrkerutskottet motionen även i dessa delar, yrkandena 9 och 10.Barnomsorg i glesbygdI motion So612 (v) begärs ett tillkännagivande ombarnomsorg i glesbygd (yrkande 8). Motionärerna framhålleratt barnomsorg måste finnas också i glesbygd. Det behövs enligtmotionärerna flexibilitet för att klara glesbygdens barnomsorg,men skördedagis och kombinerat skola/dagis enligt en modell somprövats i kommun är tänkbara vägar. Motionärernaföreslår att varje nyuppförd sådan plats initialt stimuleras med25 000 kr.I föreskrifter (SOSFS 1991:3) omstatsbidrag till kommunerna för barnomsorg sägs bl.a. följandeom periodiskt anordnad barnomsorg:Socialdepartementet gjorde i samverkan medSvenska kommunförbundet en enkät till kommunerna om behovet avperiodisk barnomsorg. Enkäten visade, att behov av barnomsorgunder vissa tider finns inte bara för föräldrar somarbetar inom jordbrukssektorn utan också i flera andrayrkesgrupper, exempelvis hos anställda inom turistnäringen ochsjukvården.För att stimulera kommunerna att mer generellt tillgodosebehov av periodisk barnomsorg ändras statsbidragsreglerna försådan verksamhet. För barn, som får omsorg och som inte är inskrivna i barnomsorgen vid någotav mättillfällena resp. , ges från och med 1989ett bidrag per faktisk omsorgsvecka, vilket motsvarar bidraget iresp. omsorgsform räknat per vecka.I årets budgetproposition framhåller socialministernföljande (bilaga 6 s. 152):Inom och i samverkan medsocialdepartementet tillsattes en kommitté för attfölja, stimulera och påskynda en utveckling i riktning mot enorganisatoriskt och pedagogiskt samlad verksamhet för skola ochskolbarnsomsorg. Kommitténs betänkande överlämnades (SOU 1991:54).I direktiven framhölls att kommitténs arbete skulle ha som målatt från en helhetssyn på verksamheten i skolan ochskolbarnsomsorgen stimulera utvecklingen i riktning mot en godheldagsomsorg av hög kvalitet i en ekonomiskt rationellorganisation.Kommittén har följt det pågående utvecklingsarbetet ikommunerna samt initierat en rad utvecklingsprojekt som kantjäna som förebilder för kommunerna. Kommittén har också utrettbehovet av ändringar i de regler som gäller för skolan ochskolbarnsomsorgen för att skapa förutsättningar för enutveckling och samverkan. Även frågan om utbildning av personalhar behandlats.Åtta exempel i skolbarnsomsorgskommitténs betänkande visarvilka ekonomiska effekter olika former av samarbete får avseendelokal- och personalanvändning. Analysen innehåller vissaosäkerheter men visar dock att de samlade kostnaderna för enelev som går i skola och skolbarnsomsorg var lägre i deintegrerade lösningarna jämfört med de traditionella, dvs. skolaoch fritidshem separerade. De besparingar som redovisas berör iförsta hand personalkostnader.Här hänvisas också till det ovan intagna anförandet om skolaoch barnomsorg i årets budgetproposition av statsrådet gör följande bedömning.Utskottet delar inställningen i motion So612 (v) att det kankrävas särskilda lösningar för att klara barnomsorgen iglesbygden. En förutsättning därför är attstatsbidragsbestämmelserna har en viss flexibilitet. Utskottetanser att gällande bestämmelser tillgodoser glesbygdens behov idenna del. Den kommunalekonomiska kommitténs förslag innebär attstatsbidraget till barnomsorg inordnas i ett generelltstatsbidragssystem. Enligt förslaget skall vid fördelningen avstatsbidraget beaktas bl.a. glesbygdsgraden. En proposition pågrundval av kommitténs betänkande har aviserats till senare ivår. Utskottet kan inte tillstyrka motionärernas förslag att ettsärskilt statsbidrag skall utgå till nyuppfördabarnomsorgsplatser i glesbygd. Motion So612 (v) yrkande 8avstyrks.Den pedagogiska inriktningen av förskolanI motion So614 av () yrkas etttillkännagivande att barnomsorgen skall byggas på kristna ochhumanistiska grundvärderingar. Motionären anför:Regeringens direktiv till läroplanskommittén är tydlig ochklar när det gäller bestämningen av skolans ideologiska grund. "Skolans verksamhet är inte och skall inte varavärderingsmässigt neutral. Den bör liksom tidigare bygga på deetiska normer, såsom människolivets okränkbarhet, individensfrihet, solidaritet med svaga och utsatta, respekt för denenskilda människans särart och integritet och allas lika värdevilka genom etik och västerländsk humanism har en djupförankring i vårt land. Detta är värderingar som de flestamänniskor i , utifrån olika utgångspunkter och kulturellbakgrund, kan acceptera." Även om inte barnomsorgen omfattas avdessa direktiv, så är det naturligt och önskvärt att vi fick enklart uttalad grund även för barnomsorgen.Frågor om den pedagogiska inriktningen av förskolan harbehandlats av utskottet vid upprepade tillfällen. I betänkandetSoU 1985/86:5 behandlade utskottet proposition 1984/85:209om förskola för alla barn. Med anledning av en motion av AlfSvensson (c) liknande den nu aktuella motionen anförde utskottetföljande:Utskottet har tidigare uttalat att det framstår som naturligtatt som ett moment i omvärldsorienteringen ägna uppmärksamhetbl.a. åt de stora religiösa högtiderna.I den nu aktuella propositionen framhålls att en avbarnomsorgens uppgifter är att förmedla ett kulturarv (s. 8)samt att verksamheter som knyter an till kulturarv ochtraditioner ger barn förankring och trygghet i den miljö deväxer upp i (s. 12). Utskottet instämmer i detta. Det är sålundanaturligt att ägna uppmärksamhet åt bl.a. de stora religiösahögtider som firas i vårt land, liksom åt andra religiöstgrundade sedvänjor som barnen möter i sin omvärld. Samtidigtmåste konstateras att vi numera lever i ett pluralistisktsamhälle där människor i större utsträckning än harskilda uppfattningar i religiösa och andra livsåskådningsfrågor.Grundläggande för förskolans behandling av religiösa frågormåste därför vara en öppen och accepterande hållning gentemotolika åskådningar och syftet att på objektiv grund ge barneninsikt i och respekt för olika religiösa livsmönster. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionen.Senast i betänkandet 1990/91:SoU2 behandlade utskottetfrågor om den pedagogiska inriktningen m.m. för förskolan.Utskottet avstyrkte de då aktuella motionerna med hänvisningbl.a. till att efter uppdrag frånregeringen utformat ett pedagogiskt program för förskolan(Allmänna råd 1987:3). hade då ocksåutgivit ett kompletterande material till det pedagogiskaprogrammet för förskolan för de äldre förskolebarnen (1990:4). kom ett pedagogiskt program för fritidshem(1988:7). hade vidare utarbetat Allmänna råd förfamiljedaghemmen (1988:4).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet delar motionärens inställning att all barnomsorg börbygga på etiska normer, såsom människolivets okränkbarhet,individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta, respektför den enskilda människans särart och integritet och allas likavärde, vilka genom etik och västerländsk humanism har endjup förankring i vårt land. Detta överensstämmer väl med andani regeringsförklaringen och stämmer enligt utskottet också välöverens med den pedagogiska inriktningen av dagens barnomsorg.Statsbidragsbestämmelserna har också ändrats så attökade möjligheter nu kommer att finnas för den som så önskar attvälja alternativ barnomsorg med inriktning. Statsbidragutgår numera till barnomsorg i regi. Någotinitiativ från sida med anledning av motion So614(kds) behövs inte. Motionen avstyrks därför.Huvudman för barnomsorgen m.m.I två motioner tas upp frågor om vem som bör vara huvudman förbarnomsorgen m.m.I motion So609 av () begärs etttillkännagivande om att den skolförberedande förskolan skall haskolan som huvudman och ingå i den kommunala skolplanen.Motionären föreslår att alla barn året före skolstarten skallerbjudas en klart skolförberedande förskola. Därmed kan barnensövergång från förskola till skola underlättas. Denna förskolaskall enligt motionären ses som grund i skolsystemet och ge enmålmedveten förberedelse för skolan. Förskolan -- i ordetsegentliga mening -- skall ha skolan som huvudman och skolanskall ange dess mål och innehåll. Skolan skall således ha detövergripande ansvaret för det pedagogiska programmet i denskolföreberedande förskolan som också skall ingå i den kommunalaskolplanen. Enligt motionären skall förskolan vara ettfrivilligt erbjudande till föräldrarna men en skyldighet förkommunerna.I motion Ub810 av m.fl. (v) begärstillkännagivanden om att barnomsorgen bör föras över frånsocialtjänstlagen till skollagen (yrkande 7) och om attbarnomsorgen bör tillhöra ansvarsområde (yrkande8).Dessa frågor behandlades av utskottet i betänkandet1991/92:SoU12. Utskottet anförde då följande:Den tidigare regeringen redovisade i en skrivelse tillriksdagen (1990/91:50) det pågående arbetet vad gällerbarnomsorg och skola samt flexibel skolstartsålder.I 1991 års budgetproposition (prop. 1990/91:100, bil. 10) togsfrågan om gemensamt ansvar för barnomsorg och skola åter upp. Ipropositionen (s. 49 f.) underströks vikten av en gemensam lokalorganisation för skola och barnomsorg. Enligt den dåvarandeskolministern pekade utvecklingen mot att gränserna mellanförskola och skola suddas ut alltmer. Regeringen erinrade vidareom beslut om den ändring i socialtjänstlagen (bet.1990/91:SoU9, rskr. 97) som innebär att det fr.o.m. den 1januari 1992 skall stå kommunerna fritt att utforma sinnämndorganisation på det sätt som passar de lokalaförhållandena, t.ex. att organisera skola och barnomsorg i engemensam nämnd.Den s.k. läroplanskommittén (dir. 1991:9) tillkallades ifebruari 1991 för att bl.a. lämna förslag till mål ochriktlinjer för barnomsorgen samt det offentliga skolväsendet.Enligt direktiven skall kommittén utforma ett gemensamtmåldokument för barnomsorgen och , alternativt heladet offentliga skolväsendet. Arbetet skall bedrivas så attkommittén kan lägga fram förslag till mål och riktlinjer förbarnomsorgen och samtliga skolformer senast den 1 september1992. I måldokumentet är det enligt direktiven viktigt att angehur skola och barnomsorg kan stödja varandra. I direktivenframhålls vidare vikten av att utgå från en helhetssyn påbarnets utveckling. Mål och riktlinjer skall utfärdas avregeringen sedan fått möjlighet att ta ställning tillde grundläggande principerna i dessa.Utskottet gjorde följande bedömning.Utskottet anser att resultatet av läroplanskommitténs arbeteförst bör avvaktas innan tar ställning till förslagatt föra över ansvaret för barnomsorgen till skolans område.Motionen avstyrks därför.I årets budgetproposition (bilaga 9 s. 26 f.) anförstatsrådet följande:Av remissvaren på skolbarnsomsorgskommitténs betänkandeframgår att kommunerna kommit långt när det gäller att i olikaformer och modeller samordna skola och barnomsorg. Kommunerna äröverlag mycket positiva till det synsätt som speglas ibetänkandet och till de förslag som läggs fram. Jag ser storafördelar i en ökad samordning och samverkan mellan skola ochbarnomsorg och har inga invändningar mot det arbete som pågåri kommunerna.I en mål- och resultatstyrd skolverksamhet är det dessutomentydigt en uppgift att driva verksamheten på bästasätt i enlighet med de mål och riktlinjer som regering ochriksdag anger. Det är således helt riktigt att kommunerna nusjälva bestämmer även i samordnings- och samverkansfrågor.För min del vill jag emellertid framhålla vikten av att det ide statliga styrsystemen görs en mycket klar beskrivning avskolans resp. barnomsorgens mål och uppdrag och en mycket tydliggränsdragning mellan skolans och barnomsorgens roll ochuppgifter. Med barnomsorg avser jag här daghem, deltidsdaghemoch fritidshem. I likhet med en rad remissinstanser anser jagockså att det är olämpligt att förena den obligatoriskaskolverksamheten med den frivilliga barnomsorgsverksamheten.Regeringen har därför i de nya direktiv (dir. 1991:117) som harutfärdats till läroplanskommittén angivit att uppdraget intelängre omfattar mål och riktlinjer för barnomsorgen. formulera utgångspunkterna för denskolförberedande verksamheten, så att ett närmande mellan dennaverksamhet och underlättas i kommunerna.Jag vill således behålla den boskillnad mellan skola ochbarnomsorg som finns och som framför allt manifesterar sigi att skolfrågorna regleras i skollagen och förskole- ochfritidshemsfrågor regleras i socialtjänstlagen.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet anser att resultatet av läroplanskommitténs arbetebör avvaktas innan utskottet överväger något initiativ i dessafrågor. Motion So609 (m) och Ub810 (v) yrkandena 7 och 8avstyrks därför.Den kommunala ersättningsnivån till kooperativt resp.kommunalt driven social omsorg m.m.I motion So273 av m.fl. (s) hemställs omett tillkännagivande om vad som anförts i motionen omkonkurrensneutralitet när det gäller den kommunalaersättningsnivån till kooperativt resp. kommunalt driven socialomsorg (yrkande 3).Motionärerna anför bl.a. att statsbidragen förföräldrakooperativa daghem är likställda med dem som går tillkommunalt drivna förskolor. Detta är en bra och nödvändig grundför en kvalitativt god omsorg -- oavsett driftsform. Problemetbestår i att ersättningsnivån i landets kommuner varierar mycketkraftigt. I en undersökning som serviceföreningen visade det sig att ersättningen kundeskilja mellan . och /barn och år. Någonmotsvarande differens mellan de faktiska kostnaderna för denkommunala verksamheten i dessa kommuner fanns inte.Detta understryker enligt motionärerna ånyo faran i attkooperativa driftsformer stimuleras i första hand för att sparapengar. Om inte kooperativen ges motsvarande ersättning som dekommunala förskolorna (självfallet parat med samma ansvarbeträffande barn med särskilda behov etc.) blir de kooperativadriftsformerna inte ett alternativ för alla utan endast förnågra av dem som önskar välja detta alternativ.Det är enligt motionärerna nödvändigt att regeringenomedelbart vidtar erforderliga åtgärder för att garantera attlandets kommuner ger kooperativa driftsformer ekonomiska ochandra förutsättningar som är likvärdiga med dem som gäller förkommunal drift.I motion So612 (v) begärs en översyn av kommunernasavgiftssystem för barnomsorgen (yrkande 13).