bet · GG01JuU7 · 1992-11-03 00:00:00 — Enmålsättning har varit att såväl offer som gärningsman och andraberörda skall omfattas av de åtgärder som vidtas.Justitiedepartementet gav ut en reviderad upplagaav handboken övergrepp mot kvinnor ochbarn, som främst riktar sig till dem som yrkesmässigt kommer ikontakt med offer för sexuella övergrepp och för misshandel inomfamiljen. Syftet med handboken är att ge ökade kunskaper omdenna typ av brottslighet och om behoven hos dem som blivitutsatta för sådana brott.Vidare har gett ut allmänna råd (1991:3) omhandläggningen av ärenden rörande sexuella övergrepp mot barn.De allmänna råden riktar sig till personal inom vården som påolika sätt kommer i kontakt med människor som utsatts för ellerbegått sexualbrott och innehåller redogörelser för hurutredningsarbetet bör bedrivas, olika behandlingsformer m.m.Det bör också nämnas att kontinuerligt bedriverarbete i form av projektstöd, uppföljningar m.m. som syftar tillatt förbättra omsorgerna om utsatta barn, bl.a. sådana somutnyttjats sexuellt.Inom BRÅ har en arbetsgrupp studerat sexuella övergrepp motbarn i familje- eller familjeliknande sitationer. I rapporten(1990:8) När man misstänker sexualbrott mot barn finns bl.a. enredogörelse för olika behandlingsprojekt inom kriminalvården förmän som dömts för sexualbrott. I rapporten anförs att det ärangeläget att behandlingsinsatserna för denna grupp utvecklas.Inom kriminalvården har ökad uppmärksamhetägnats frågan om rehabilitering av män som dömts försexualbrott. På vissa kriminalvårdsanstalter bedrivs verksamhetsom syftar till att rehabilitera sexualbrottslingar och beredadem en tillfredsställande straffverkställighet. Den mestkvalificerade behandlingen erbjuds vid anstalten i , därbl.a. tre psykoterapeuter deltar i rehabiliteringsarbetet.Kriminalvårdsstyrelsen planerar att under innevarande årgenomföra en hearing med företrädare för olika myndigheter m.m.i syfte att inhämta kunskap om rehabilitering av män som dömtsför sexualbrott. Hearingen skall utgöra underlag förKriminalvårdsstyrelsens fortsatta arbete på området.I samband med behandlingen av budgetpropositionen våren 1991betonade utskottet (1990/91:JuU17 s. 15) i anledning av ettmotionsyrkande vikten av att verkställighetstiden inomkriminalvården utnyttjas för att rehabilitera personer som dömtsför vålds- och sexualbrott. Utskottet anförde att den verksamhetmed behandling av personer, dömda för sexualbrott ochvåldsbrott, som bedrivs inom kriminalvården ytterligare börutökas och intensifieras. Målet måste vara, ansåg utskottet, attde intagna som vill och har behov av det skall kunna få sådanbehandling. De erfarenheter som redan vunnits under denhittillsvarande verksamheten bör också tillvaratas i detordinarie behandlingsarbetet med de intagna. Det får, anfördeutskottet, ankomma på regeringen att vidta åtgärder härför.Vad utskottet anfört gav som sin mening regeringentill känna (rskr. 154).Den parlamentariska kommitté som tillsatts för att se överkriminalvården i anstalt (dir. 1992:36), har -- med hänvisningtill tillkännagivande -- fått som en uppgift attkartlägga behovet av behandlingsinsatser för män som gjort sigskyldiga till övergrepp mot kvinnor och barn och föreslå hur denav angivna målsättningen bör förverkligas.ÖvervägandenUtskottet kan konstatera att det på olika håll bedrivs arbetesom syftar till att förbättra behandlingen och omhändertagandetav såväl offer för sexualbrott som dem som gjort sig skyldigatill sådana brott. Till en del är detta resultatet av det nyssnämnda tillkännagivandet av . Utskottet ser självklartpositivt på det pågående arbetet och vill i sammanhanget barapeka på betydelsen av att de insatser som görs är individuelltavpassade. Mot bakgrund av det anförda kan utskottet dock intefinna att det behövs något uttalande från sida, ochutskottet avstyrker bifall till motion Ju628.VåldtäktsmottagningMotionernaI motionerna Ju821 och A805 anförs att en verksamhet medmottagning för kvinnor som utsatts för grova sexualbrott och somhar behov av medicinsk och psykiatrisk vård och socialt stöd börbyggas upp.BakgrundKvinnojourernas riksorganisation, , har föreslagit att ens.k. våldtäktsklinik skall byggas upp och drivas på försök . Vid kliniken skall enligt förslaget finnas personal somförutom medicinsk och social utbildning m.m. skall ha särskilderfarenhet av kvinnojoursarbete. Projektet har kostnadsberäknatstill . avslog enansökan från ROKS om pengar till projektet (regeringsbeslutS91/6409/IFO).ÖvervägandenEnligt utskottets mening skulle särskildavåldtäktsmottagningar kunna vara till hjälp för dem som utsattsför sexualbrott. Frågan om resurser bör satsas på sådanamottagningar och hur de i så fall skall organiseras böremellertid prövas av sjukvårdshuvudmännen och de andramyndigheter som har det närmaste ansvaret för omhändertagandetav offer för sexualbrott. Det finns inte skäl för atti detta sammanhang ta ställning till frågan. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna Ju821 och A805 i nu behandlade delar.Utvärdering m.m.MotionernaI motionerna Ju808 och Ju809 begärs en samlad utvärdering avde åtgärder som har vidtagits för att förbättra skyddet ochsäkerheten för misshandlade och hotade kvinnor.I motionerna Ju821 och A805 begärs en översyn av hurresurserna för olika åtgärder som har att göra med brottfördelas. Motionärerna efterlyser ökat stöd till de kvinnligabrottsoffren och kvinnojourerna.BakgrundBrottsofferfrågorna har tillmätts allt störrebetydelse. I årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 49 f och 77) finns en utförlig redogörelse för de åtgärdersom från statens sida har vidtagits eller är aktuella för attstärka brottsoffrens ställning och erbjuda skydd för utsattakvinnor. I dessa frågor hänvisas också till framställningen idet föregående.Beträffande de frivilliga insatser som görs för brottsoffren,särskilt de kvinnliga, kan följande tilläggas.Kvinnojourerna och deras riksorganisation -- ROKS -- arbetarför att skydda och hjälpa kvinnor som utsatts för misshandel ochsexuella övergrepp. Det finns ca 125 kvinnojourer ochytterligare några är under uppbyggnad. Under innevarandebudgetår har avsatts som organisationsstöd till ROKS.Härutöver har ytterligare anvisats för stödinsatser ochutvecklingsarbete i kvinnojourernas lokala arbete (prop.1991/92:100 bil. 6, SoU15, rskr. 223).I landet finns också ett fåtal mansjourer. Vissa av dessa harunder senare år erhållit visst statligt stöd viaSocialstyrelsen. För /93 har Socialstyrelsenenligt uppgift beräknat att fördela ca 100000kr tillmansjourernas verksamhet.Brottsofferjourerna ger stöd till både kvinnor och män somutsatts för brott. finns brottsofferjourerinrättade i omkring 50 polisdistrikt och inrättandet avytterligare sådana pågår. Under innevarande budgetår erhållerBrottsofferjourernas riksförbund, , statsbidrag med (prop. 1991/92:100 bil. 3, JuU18, rskr. Vidbudgetbehandlingen avstyrkte utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande bifall till ett yrkande om högre bidrag.ÖvervägandenSom framgått av det föregående har en radåtgärder vidtagits för att förhindra övergrepp mot kvinnor ochstärka brottsoffrens ställning. Beträffande vissa av dessaåtgärder pågår eller finns beslut om utvärderingar. Det gäller1989 års ändringar av besöksförbudslagen och försöksverksamhetenmed livvaktsskydd för hotade kvinnor. Utskottet utgår från attregeringen fortlöpande följer upp de åtgärder som har vidtagitsoch ser till att nödvändiga utvärderingar och översyner kommertill stånd. Frågan om stödet till brottsofferjourer ochkvinnojourer prövas återkommande i samband medbudgetbehandlingen. Det finns inte heller härvidlag skäl förriksdagen att nu ta något initiativ. Utskottet avstyrker bifalltill motionerna Ju808, Ju809, Ju821 och A805 i nu behandladedelar. beträffande kvinnomisshandelatt avslår motionerna 1991/92:Ju616 delvis,1991/92:Ju823 yrkande 1 och 1991/92:A812 yrkande 4 delvis,2. beträffande förundersökningens genomförandeatt avslår motion 1991/92:Ju219,3. beträffande besöksförbudets avgränsningatt avslår motion 1991/92:Ju606,4. beträffande begränsning av männens rörelsefrihetatt avslår motionerna 1991/92:Ju616 delvis,1991/92:Ju808 yrkande 2 och 1991/92:A812 yrkande 4 delvis,5. beträffande obligatorisk häktningatt avslår motionerna 1991/92:Ju604, 1991/92:Ju819yrkande 6 och 1991/92:Ju834 yrkande 4,6. beträffande påföljden vid överträdelse av besöksförbudatt avslår motionerna 1991/92:Ju834 yrkande 3,7. beträffande livvaktsskydd m.m.att avslår motionerna 1991/92:Ju224, 1991/92:Ju808yrkande 3, 1991/92:Ju821 yrkande 1, 1991/92:Ju834 yrkande 1 och1991/92:A805 yrkande 21,8. beträffande våldspornografiatt avslår motion 1991/92:Ju821 yrkande 4,9. beträffande vård vid sexuella övergreppatt avslår motion 1991/92:Ju628,10. beträffande våldtäktsmottagningatt avslår motionerna 1991/92:Ju821 yrkande 3 och1991/92:A805 yrkande 22,11. beträffande utvärdering m.m.att avslår motionerna 1991/92:Ju808 yrkande 1,1991/92:Ju809, 1991/92:Ju821 yrkande 2 och 1991/92:A805 yrkande26.Stockholm den 3 november 1992På justitieutskottets vägnarLars-Erik LövdénI beslutet har deltagit: (), JerryMartinger (m), (), (), IngbrittIrhammar (c), (), (), GöranMagnusson (s), (nyd), (), SiwPersson (fp), (), (), AndersSvärd (c) och (). Sammanfattning 1Motioner 1Utskottet 3Kvinnomisshandel 3Motionerna 3Bakgrund 3Överväganden 4Förundersökningens genomförande 4Motionen 4Bakgrund 4Överväganden 5Besöksförbud m.m. 6Inledning 6Besöksförbudets avgränsning 6Motionen 6Överväganden 6Begränsning av männens rörelsefrihet 7Motionerna 7Bakgrund 7Överväganden 7Obligatorisk häktning 7Motionerna 7Bakgrund 7Överväganden 8Påföljden vid överträdelse av besöksförbud 8Motionen 8Bakgrund 8Överväganden 8Livvaktsskydd och punktbevakning m.m. 9Motionerna 9Bakgrund 9Överväganden 9Våldspornografi 10Motionen 10Bakgrund 10Överväganden 11Vård vid sexuella övergrepp 11Motionen 11Bakgrund 11Överväganden 13Våldtäktsmottagning 13Motionerna 13Bakgrund 13Överväganden 13Utvärdering m.m. 14Motionerna 14Bakgrund 14Överväganden 14Hemställan 15