bet · GF01UU24 · 1992-04-28 00:00:00 — Enförbättrad konkurrens skall öka utbudet av varor och tjänster,skapa bättre kvalitet samt lägre priser.Konsumentfrågorna har i linje med vad som anförs i motion U504(s) givits ökad uppmärksamhet inom EG. Ett antalkonsumentpolitiska program har antagits. I enhetsakten fastslogatt kommissionens förslag när det gäller gemensamma regler förhälsa, säkerhet, miljö och konsumentfrågor skall utgå från enhög nivå. Inom EG finns ett regelverk på konsumentområdet,vilket främst avser minimistandarder som medlemsländerna skalluppfylla.EES-avtalet innehåller direkta regler om konsumentskydd somgrundar sig på . I preamble angerparterna sin avsikt att främja konsumenternas intressen ochstärka deras ställning på marknaden med syftet att uppnå en högkonsumentskyddsnivå.Beträffande produktsäkerhet är standardiseringsarbetet av storbetydelse. Syftet är att harmonisera tekniska regler, bl.a. föratt skydda liv, hälsa och säkerhet. Inom EG är principen att EGfastställer väsentliga säkerhetskrav och överlåter tekniskadetaljer till de europeiska standardiseringsorganen. ochövriga EFTA-länder är fullvärdiga medlemmar i dessa organ. Vidett medlemskap får dock än större möjligheter attpåverka EG:s konsumentpolitiska arbete, bl.a. genom fulltdeltagande i kommittéer och beslut. EG:s konsumentministrar harnyligen enats om principerna kring ett direktiv som skallgarantera att enbart säkra konsumentprodukter förs ut påmarknaden.Som anges i motion U504 (s) har EG markerat ambitionen påkonsumentområdet genom besluten enligt Maastrichtfördraget.Statsrådet har angett några utgångspunkter förkonsumentfrågorna i ett Europaperspektiv vid ett anförande den13 mars i år.Hon refererar bl.a. till den deklaration som EFTA:skonsumentministrar antog 1991 som bl.a. säger att länderna ärfast beslutna att stärka och bredda samarbetet i ett vidareeuropeiskt sammanhang för att stödja konsumenterna och skapa ochupprätthålla en hög konsumentskyddsnivå. Detta skall ses som enplattform för att påverka EG:s konsumentpolitik.Vidare omnämns insatser för att samordna de nordiskakonsumentkraven i det europeiska standardiseringsarbetet för attsäkerställa att vi får säkra och funktionella produkter.Nordiska ministerrådet arbetar inom ramen för arbetsprogrammetNorden i på att samordna gemensamma nordiska ståndpunkterinom ramen för det europeiska standardiseringsarbetet.Några områden där ökad uppmärksamhet blir nödvändig ärkonsumentinformation, standardiseringsarbete ochmarknadsövervakning. Regeringen kommer att tillsättaen utredning som bl.a. skall analysera hur integrationen iEuropa påverkar den svenska konsumentpolitiken.Utskottet utgår i enlighet med vad som ovan anförts samt vadsom anges i motion U504 (s) från att imedlemskapsförhandlingarna skall verka för en högsta möjligaambitionsnivå på konsumentområdet.Härmed får yrkande 13 i motion U504 (s) anses besvarat.KooperationI yrkande 14 i motion U504 (s) föreslås att vidmedlemskapsförhandlingarna aktivt skall hävda den kooperativasektorns intressen. I likhet med vad uttalatanser Socialdemokraterna att kooperationen spelar en viktig rollför den ekonomiska och sociala utvecklingen i Europa.Kooperationen är också en demokratisk företagsform.Samma typ av argument förs även fram i motion U509 (s). Imotionen föreslås att den kooperativa sektorn uppmärksammas i deförestående förhandlingarna om medlemskap i flera har kooperationen en stark ställning och iEG som helhet finns generellt en positiv syn på kooperation ochpå den kooperativa företagsformen. Kooperationens arbetsvillkorregleras främst genom nationell lagstiftning. Inom EG finnsockså vissa gemensamma regler vars övergripande syfte är attstödja kooperativ verksamhet. Exempel på intresset i EG för attfrämja kooperation är bl.a. EG:s stadga för europeiskakooperativa företag, vars syfte är att möjliggöra förkooperativa företag att samarbeta över gränserna utan attförlora sin särart.En annan fråga som engagerar sig i är att fåfram riskkapital till kooperationen. Andra aktuella frågorgäller att inrätta ett kooperativt råd i EG, att se överkonkurrenslagstiftningen så att inte kooperationen diskriminerassamt samarbetet med Central- och Östeuropa.I maj i år kommer att presentera ett femårigtarbetsprogram för den sociala ekonomin. Den sociala ekonomin ärEG:s beteckning för kooperativa företag, ömsesidigaförsäkringskassor och folkrörelser som har ekonomisk verksamhet.EG kommer härvid bl.a. att stödja projekt som handlar omsociala innovationer, regional sysselsättning, utbildning,östsamarbete m.m.Utskottet bedömer mot bakgrund av vad som ovan anförts att ettsvenskt medlemskap i kan främja kooperationen i Sverige.Utskottet anser i linje med vad som uttrycks i motionerna U504(s) och U509 (s) att i medlemskapsförhandlingarna böruppmärksamma den kooperativa sektorn.Härmed får yrkande 14 i motion U504 (s) och motion U509 (s)anses besvarade.AlkoholfrågorI motion So269 (s) yrkande 2 yrkas att i sitt agerandei medlemskapsförhandlingarna anför den nordiska modellenavseende alkoholpolitiken. Det anges i motionen att ävensom medlem i EG, med hänvisning till folkhälsan ochsamhällsekonomin, kan föra en självständig och restriktivalkoholpolitik. Alla möjligheter bör prövas att ävenfortsättningsvis använda såväl prisinstrumentet somförsäljningsmonopolet. Därutöver är det enligt motionen viktigtatt vi bidrar till att skapa en medveten alkoholpolitik inom EG.I motion U504 (s) yrkande 15 begärs att regeringen skallbedriva medlemskapsförhandlingarna med beaktande av motionenskrav beträffande alkoholpolitik och folkhälsa. Motiveringen tillyrkandet är samma som angetts för yrkande 2 i motion So269.I motion So271 yrkande 2 anges villkor på alkoholområdet vidett svenskt medlemskap i . Enligt motionen utgör inträdet i EGett hot mot den svenska alkoholpolitiken. bör redan nuutveckla en plan för hur skall kunna hålla stånd motEG-ländernas alkoholkulturella mönster utan alltför storaindividuella och sociala skador. I medlemskapsförhandlingarnamåste kraftfullt agera för att villkora våralkoholpolitiska inriktning.UtskottetI betänkandet 1990/91:UU8 framgår att beträffandealkoholpolitiken är det tre områden som har särskild aktualiteti samband med närmandet till EG. Det ena är punktskatterna, detandra gränshandeln och det tredje monopolen. Det framgår vidareatt det inte finns någon gemensam alkoholpolitik inom EG.Utskottet konstaterar att samtliga dessa aspekter är föremålför analys inom , bl.a. inom ramen för dentillsatta parlamentariska alkoholkommissionen. Kommissionenskall enligt direktiven överväga om det svenska regelsystemet påalkoholområdet behöver förändras med hänsyn till EG:s regelverk.Kommissionen bör vidare kartlägga och redovisa de ökadesvårigheter att uppfylla de alkoholpolitiska målen som en svenskEG-anpassning kan inrymma. Kommissionen skall också presenteraförslag till insatser som medför att de alkoholpolitiska målenkan uppnås inom ramen för EG-integrationen.I regeringsförklaringen anförde statsministern attalkoholmissbruket är vårt största sociala problem och att dennya regeringen avser föra en aktiv alkoholpolitik som syftartill minskad konsumtion och minskade alkoholskador.Riksdagen har vid upprepade tillfällen uttalat sitt stöd fören fortsatt aktiv svensk alkoholpolitik, som bl.a. innebär atten avsevärt större vikt än tidigare skall läggas vidförebyggande insatser utifrån ett folkhälsoperspektiv.I betänkandet 1990/91:UU8 anges målsättningen attintegrationsarbetet från svensk sida inte får bedrivas så att eneffektiv svensk alkoholpolitik försvåras. Denna målsättninganges även i socialutskottets betänkande 1991/92:SoU15. Däriframgår vidare att grunderna för den svenska alkoholpolitikenskall hävdas inför de fortsatta överläggningarna om ett svensktnärmande till EG. har vid andra tillfällen uttalatbeträffande skatterna på alkoholprodukter att målet för ettsvenskt deltagande i integrationsprocessen bör vara att desociala och hälsomässiga strävandena inom den svenska politikeninte får försvagas.Statsrådet uppgav i attSveriges uppfattning är att vin- och spritmonopolen är förenligamed eftersom vi inte avser att diskriminerautländska produkter till förmån för inhemska produkter.Utskottet noterar de ovan angivna målsättningarna samt att denparlamentariska alkoholkommissionens arbete skall ligga tillgrund för regeringens agerande på alkoholområdet i kommandeförhandlingar om svenskt medlemskap i får yrkande 2 i motion So269, yrkande 15 i motion U504yrkande 2 i motion So271 samt yrkande 6 i motion So289 ansesbesvarade.FlyktingpolitikI yrkande 16 i motion U504 (s) begärs att regeringen skallbedriva medlemskapsförhandlingarna med beaktande av motionenskrav beträffande flykting- och invandringspolitik. Det finnsenligt motionen risker för att en gemensam flyktingpolitik inomEG kan bli alltför restriktiv. Motionärerna betonar vikten avatt upprätthålla en generös och solidarisk flyktingpolitik, bådebeträffande enskilda asylsökandes ärenden och vad gälleröverföring av flyktingar genom flyktingkvot. I motionenförutsätts att en samordning och ett samarbete skall medföra attEG-länderna gör minimiåtaganden som skall garantera en gemensam,generös och humanitär flyktingpolitik. Vidare framhålls att mani hela aktivt måste bekämpa främlingsfientlighet ochinvandrarhat. Härutöver sägs att måste med generöstbistånd och investeringar bistå de länder varifrån flyktingarkommer att bygga upp sina egna samhällen.UtskottetEtt medlemskap i kommer att innebära att mer direktkommer att delta i EG:s inre arbete i alla de frågor som hängersamman med avveckling eller förenkling av gränskontrollen förpersoner, inkl. asylfrågor. Ett medlemskap innebär också ettdirekt deltagande i de olika samarbetsorgan som anförtrottsberedningen av hithörande frågor.I enades medlemsstaterna om att stärkahittillsvarande informella samarbete om gränskontroll,invandringspolitik och asylpolitik. I unionsfördraget anges attmålet skall vara att vidta åtgärder för attharmonisera vissa aspekter av medlemsländernas invandrings- ochasylpolitik. Vidare fördes viseringsfrågorna in underEG-kompetens enligt den nya artikeln 100 c.Det är svårt att med bestämdhet uttala sig omutvecklingen i EG beträffande invandrings- och asylfrågor.Fortlöpande kontakter äger rum mellan , EFTA och EGrörande dessa frågor, bl.a. vad gäller konsekvenserna av EG:sgränskontrollkonvention och asylkonvention(). EG-staterna har lämnat möjligheter öppnaför anslutning av icke-EG-stater till den sistnämndakonventionen.När det gäller gränskontrollkonventionen har man inom EG ännuinte uppnått slutlig enighet. Målsättningen är ikraftträdande1992. Det kan i sammanhanget nämnas attgränskontrollkonventionen avser täcka även kopplingen till dennordiska passfriheten genom en protokollsanteckning av Danmark.Utskottet har i samband med en diskussion om närmandet till EGvid upprepade tillfällen betonat vikten av att upprätthålla engenerös och solidarisk flyktingpolitik, både vad gäller prövningav enskilda asylsökandes ärenden och beträffande överföring tillSverige av flyktingar inom ramen för vår flyktingkvot.Utskottet anser att denna övergripande målsättning bör styraSveriges agerande i samband med förhandlingar om medlemskap iEG. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion U504om att man i aktivt måste bekämpa främlingsfientlighetsamt med bistånd stödja utvecklingen i de länder varifrånflyktingar kommer.Härmed får yrkande 16 i motion U504 anses besvarat.Polisiärt samarbeteI motion U532 (m) yrkande 5 föreslås att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om värdet avEG-samarbete vad gäller terroristbekämpning. I motionen sägs attEG:s säkerhetspolitiska samarbete syftar till en fredligarevärld som till exempel gemensam bekämpning av terrorister.Terroristdåd drabbar ofta oskyldiga kvinnor och barn, varförenligt motionen detta samarbete inte minst är till nytta fördem.UtskottetBeträffande yrkande 5 i motion U532 (m) behandlade utskottetett likalydande yrkande i betänkandet 1991/92:UU8. Utskottetangav då följande:Sverige har observatörsstatus i det mellanstatligasamarbete mellan EG:s medlemsländer angående polisiära frågorsom benämns TREVI-samarbetet. I samarbetet, som främst harkaraktären av informationsutbyte, berörs såväl allmänpolisiärafrågor och asylfrågor som terrorism. Enligt vad utskottetinhämtat anses detta samarbete både av och Sverigeoch de andra deltagande observatörsländerna vara givande ochgagna kampen mot brottslighet och terrorism.Härtill kan fogas att EG:s medlemsstater vid Maastrichtmötetenades om ökat samarbete inom Gemenskapen i polisiära frågor,dock med bibehållande av enhällighetsbeslut. skallmedlemsländerna ta ställning till om samarbetet ytterligareskall utvidgas.Den 10 april angav justitieminister i atten utveckling mot ett mer långtgående polisiärt samarbete isynnerhet i behövs för att vi med kraft skall kunnabekämpa terrorism, narkotika och grov brottslighet. Det kanockså nämnas att regeringen tillsatte eninterdepartemental arbetsgrupp med uppgift att utreda frågor omgränskontroll och gränsformaliteter i ettEG-medlemskapsperspektiv.Mot bakgrund av vad som ovan nämns om regeringens syn samt medhänvisning till att ett samarbete mellan och EG-ländernapågår på detta område anser utskottet att yrkandet inteföranleder några ytterligare uttalanden i detta sammanhang.Härmed får yrkande 5 i motion U532 (m) anses besvarat. beträffande svenskt medlemskap i förklarar yrkande 1 i motion 1991/92:U504 samtberörd del av motion 1991/92:U538 besvarade med vad utskottetanfört samt avslår yrkandena 1 och 6 i motion 1991/92:U534, ochyrkande 4 i motion 1991/92:Fi209,men. (v)2. beträffande säkerhetspolitikenatt förklarar yrkande 2 i motion 1991/92:U504besvarat med vad utskottet anfört samt avslår yrkande 4 i motion1991/92:U534,men. (v)3. beträffande övergångsbestämmelseratt förklarar yrkande 19 i motion 1991/92:U504besvarat med vad utskottet anfört,4. beträffande närhetsprincipenatt förklarar yrkande 4 i motion 1991/92:U532besvarat med vad utskottet anfört,5. beträffande Central- och Östeuropaatt förklarar yrkande 17 i motion 1991/92:U504 ochberörd del av motion 1991/92:U538 besvarade med vad utskottetanfört,6. beträffande frihandelatt förklarar yrkande 20 i motion 1991/92:U504besvarat med vad utskottet anfört,7. beträffande den ekonomiska och monetära unionenatt förklarar yrkandena 3 och 4 i motion1991/92:U504 besvarat med vad utskottet anfört,8. beträffande skatteratt förklarar yrkande 10 i motion 1991/92:U504besvarat med vad utskottet anfört,9. beträffande miljöpolitikatt förklarar yrkande 11 i motion 1991/92:U504,yrkande 1 i motion 1990/91:U505 samt yrkandena 9--12 i motion1991/92:Jo612 besvarade med vad utskottet anfört,10. beträffande biståndet på miljöområdetatt förklarar yrkande 5 i motion 1991/92:U544besvarat med vad utskottet anfört,11. beträffande jordbruk och fiskeatt förklarar yrkande 12 i motion 1991/92:U504 ochyrkandena 1--3 i motion 1991/92:U539 besvarade med vad utskottetanfört,12. beträffande regionalpolitikatt förklarar yrkandena 7 och 8 i motion1991/92:U504 och motion 1991/92:U512 besvarade med vadutskottet anfört,13. beträffande forskning och utbildningatt förklarar yrkande 9 i motion 1991/92:U504besvarat med vad utskottet anfört,14. beträffande jämställdhetatt förklarar yrkande 5 i motion 1991/92:U504,yrkandena 1 och 2 i motion 1991/92:U532, yrkande 2 i motion1991/92:U545 och yrkande 8 i motion 1991/92:A817 besvarade medvad utskottet anfört,15. beträffande den sociala dimensionen ocharbetsmarknadspolitikatt avslår yrkande 6 i motion 1991/92:U504 ochyrkande 3 i motion 1991/92:U545,res. (s)16. beträffande konsumentpolitikatt förklarar yrkande 13 i motion 1991/92:U504besvarat med vad utskottet anfört,17. beträffande kooperationatt förklarar yrkande 14 i motion 1991/92:U504 ochmotion 1991/92:U509 besvarade med vad utskottet anfört,18. beträffande alkoholpolitikatt förklarar yrkande 15 i motion 1991/92:U504,yrkande 2 i motion 1991/92:So269, yrkande 2 i motion1991/92:So271 och yrkande 6 i motion 1991/92:So289 besvarademed vad utskottet anfört,19. beträffande flyktingpolitikatt förklarar yrkande 16 i motion 1991/92:U504besvarat med vad utskottet anfört,20. beträffande polisiärt samarbeteatt förklarar yrkande 5 i motion 1991/92:U532besvarat med vad utskottet anfört.Stockholm den 28 april 1992På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit:Daniel Tarschys (fp), (), (), MatsHellström (s), (), (),(), (), (),(), (), GöranLennmarker (m) (), (nyd) ochIngbritt Irhammar (c).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Den sociala dimensionen och arbetsmarknadspolitik (mom.15), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Det kommer" och på s. 29 slutar med "anses besvarad"bort ha följande lydelse:Beslutsfattandet inom EG och dess olika institutioner är enprocess där medlemsländerna har möjlighet att lägga fram sinpolitik, argumentera för de frågor man vill prioritera, vinnagehör från de andra medlemsländerna och söka kompromisser isyfte att komma fram till en gemensam ståndpunkt. På detta sätthar EG steg för steg kunnat utveckla samarbetet i en radgrundläggande frågor som t.ex. utrikes- och säkerhetspolitiken,handelspolitiken, den ekonomiska och monetära unionen ochmiljöpolitiken. Ett område av fundamental betydelse för Europasmedborgare är den s.k. sociala dimensionen.När en inre marknad skapas där varor, tjänster, kapital ochmänniskor kan röra sig fritt, har starka krafter inom EG settbehovet av att frågor som sysselsättning, arbetsvillkor, socialtrygghet, arbetsmiljö, föreningsrätt och kollektivavtal,medbestämmande, jämställdhet, och demokratisk förankring ägnatsen allt större uppmärksamhet. Härigenom har EG under senare årkunnat vidareutveckla den sociala dimensionen, från det socialahandlingsprogrammet, den sociala stadgan som antogs 1989 till debeslut om det sociala protokollet som antogs iMaastricht.Ändå är EG endast i inledningen av sitt arbete för den socialadimensionen. Den fortsatta utvecklingen, av så fundamentaltintresse för miljoner medborgare och arbetstagare, derassysselsättning och trygghet, beror av hur EG:s medlemmar agerari fortsättningen. Framsteg på det sociala området kommer inte avsig självt utan kan endast vinnas med klara målsättningar ochambitioner samt politisk vilja att driva dessa frågor.Fr.o.m. kommer EG:s s.k. inre marknad att börja verka,till vilken EFTA-länderna ansluts genom . Dengenomgripande harmoniseringen av konkurrensvillkoren som blir enav följderna kan komma att väsentligt påverka de västeuropeiskaekonomiernas funktionssätt, och få som följd en betydandestrukturomvandling.Besluten i om politisk union och ekonomisk monetärunion ger nya möjligheter att på ett europeiskt plan genompolitiska insatser kunna förändra medborgarnas levnadsvillkor.Det måste vara en förstahandsuppgift för att vid ettEG-medlemskap verka för att ett samlat europeiskt program förfull sysselsättning utarbetas och genomförs. En aktivarbetsmarknadspolitik av svensk inriktning bör vara en del i ettsådant program. Många länder ser de svenska erfarenheterna somviktiga att ta del av.Den ekonomiska strukturomvandling som kommer att följa i deninre marknadens spår måste få som följd att många av de frågorsom rör arbetslivets villkor, social trygghet för alla,jämställdhet mellan könen, lika möjligheter att förenaföräldraskap och förvärvsarbete, utjämning mellan regioner,förnyelse av industrin etc., kommer att sättas högt upp på deneuropeiska dagordningen. Det gäller att med politiska medelverka för att den ekonomiska marknadsharmoniseringen kangenomföras i former som medger sociala förbättringar, en godmiljö, trygghet och ökad sysselsättning för medborgarna iEuropa. Det sociala protokollet från måste aktivtanvändas för att stärka löntagarnas ställning i arbetslivet. Enframtidsinriktad forsknings- och industripolitik för Europaförutsätter utvidgade samhällsinsatser i de olikamedlemsstaterna, bl.a. genom samordning av strategiskafunktioner exempelvis inom spjutspetsforskning. En intensifieradregionalpolitik är angelägen för att motverka att de friakapitalrörelserna leder till en ensidig centralisering avarbetstillfällen till olika tillväxtcentra i . Målet bör istället vara att med utnyttjande av modern informationsteknologioch transportteknologi möjliggöra en spridd sysselsättning ocksåi glesbygder.Dessa är viktiga uppgifter för att arbeta för vid ettEG-medlemskap. Det bör understrykas att den svenska regeringenhar möjligheter till påverkan i en del av dessa frågor redanföre ett EG-medlemskap genom de olika konsultationsprocesser somman kommer att ta del i under och efter förhandlingsfasen. Ivissa avseenden gäller det också frågor som den svenskaregeringen skall ta upp med EG under medlemskapsförhandlingarna.I liksom i de övriga nordiska länderna finns en långtradition av att utveckla fungerande välfärds- ochtrygghetssystem samt en modell för regleringen påarbetsmarknaden som bygger på rikstäckande kollektivavtal. Dettahar bidragit till ett arbetsliv som givit arbetstagarna störrerättvisa, trygghet och bättre standardutveckling än arbetstagarei de flesta andra länder. För att skall kunna hävda densvenska och nordiska modellen för socialpolitiken ocharbetsmarknaden vid ett medlemskap i , krävs att regeringen iförhandlingarna om medlemskapet aktivt verkar i denna riktning.Det råder oklarhet om regeringens intentioner idetta hänseende. Regeringen har också utan skäl angivitEG-anpassning som motiv för att minska skatter och miljöavgifteri . Det är oroande att den borgerliga regeringen i flerafall gått emot eller ifrågasatt den fria förhandlingsrätten ochkollektivavtalen. Det gäller t.ex. lex (rätt att genomstridsåtgärder kräva svenska kollektivavtal för utländskaföretag som utför arbete i ), införandet av ettinternationellt sjöfartsregister som inskränker ombordanställdasrättigheter, eventuellt förbud mot avtal som inte respekterarkarensdagar i sjukförsäkringen, regleringen av minimilöner förungdomar m.m. Det är vidare oroande att inriktningen av denöversyn som den borgerliga regeringen vill göra av arbetsrättenockså är att minska på de kollektiva rättigheterna.Nedan redovisas i punktform några områden därsocialdemokraterna anser att regeringen måste klargöra sinståndpunkt inför ett medlemskap i nåddes framgång avseende den socialadialogen, dvs. den formaliserade trepartsöverläggningen mellanarbetsgivare och löntagarnas organisationer under ledning avEG-kommissionen. Enligt vår uppfattning bör regeringen vid ettmedlemskap verka för att dessa överläggningar utvecklas till attbli ett viktigt instrument för opinionsbildning och för attförverkliga de berättigade fackliga kraven inom ramen för densociala dimensionen.Sverige bör välkomna de förbättrade möjligheter förEuropafacket att påverka villkoren på arbetsmarknaden somuppnåddes i genom att arbetsmarknadens parter nu fåren betydligt starkare ställning.Inom EG accepteras nu i större utsträckning synen påarbetsmarknadens parter som viktiga aktörer. Arbetsmarknadensparter på Europanivå kan få möjlighet att träffa avtal i frågorsom hör till det sociala området. Kollektivavtal skall kunnaanvändas för att införa EG-direktiv i medlemsländerna. Om dettaär också de europeiska arbetstagar- ocharbetsgivarorganisationerna överens. Den börverka för en fortsatt utveckling i denna riktning, för attkollektivavtalens betydelse skall erkännas och för att densvenska och nordiska modellen fullt ut skall erkännas.EG har beträffande social dumpning föreslagit att arbete iannat land skall följa de lagar och avtal som gäller i det landdär arbetet utförs.