bet · GF01TU20 · 1992-05-14 00:00:00 — Motioner framlagda under den allmänna motionstiden I betänkandet behandlar utskottet förslag omtelekommunikationer i årets budgetproposition, proposition1991/92:163 om anslag till en ny myndighet påtelekommunikationsområdet för /93 m.m. samtriksdagens revisorers förslag till 1990/91:20 angåendeteleverkskoncernens verksamhet. Vidare behandlas motioner itelefrågor som väcktes under den allmänna motionstiden i år.Förslagen i budgetpropositionen avser främst inriktningen avteleverkets verksamhet, ekonomiska mål för denna verksamhet,bolagsbildning av samt bildande av en ny myndighet påtelekommunikationsområdet. Förslagen i proposition 163 gälleravgiftsfinansiering av den nya telemyndigheten samt enmedelsanvisning på 6 milj.kr., som denna övergångsvis behöver.Revisorernas förslag gäller allmänna mål för , krav påatt beslutsunderlaget för ställningstaganden i frågorsom behandlas i treårsplaner baseras på aktuellareuppgifter än vad som sker, krav på en förbättradinformation till i vissa telefrågor samt krav på attnoggranna utredningar föregår förslag till om enändrad associationsform för televerket.Den fråga som i motionerna tilldrar sig det störstaintresset gäller bolagsbildning av . Regeringensavsikt är att skall bolagiseras den 1 januari 1993och att återkomma till med en samladredovisning av åtgärder och förslag, däribland ett förslag telelag. Motionsyrkanden, vari uttalas farhågor för att enbolagisering kan äventyra vissa av fastställdatelepolitiska mål, avstyrks i avvaktan på de förslag somregeringen aviserar. Målen i fråga innebär att telesystemetskall utformas så att det bidrar till regional balans ochmöjliggör sociala hänsynstaganden. Med den nämnda motiveringenföreslår utskottet också att revisorernas samtliga förslaglämnas utan vidare åtgärd.Motionerna i övrigt gäller bl.a. telekommunikationer förhandikappade, telekommunikationer i glesbygd samt taxe- ochservicefrågor.Utskottet tillstyrker samtliga regeringsförslag ochavstyrker, i flera fall med hänvisning till tidigareriksdagsbeslut eller till regeringens aviserade förslag,samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet är fogat tre reservationer och enmeningsyttring av v-suppleanten, avseende fyra moment iutskottets hemställan. SJÄTTE HUVUDTITELNProposition 1991/92:100 (budgetpropositionen) bilaga7J. TelekommunikationerRegeringen föreslår i proposition 1991/92:100 bilaga 7() under avsnitt J.Telekommunikationer (s. 137--150)1. att godkänner vad i propositionen förordats ominriktningen av verksamhet,2. att godkänner vad i propositionen anförts omekonomiska mål för verksamhet,3. att godkänner vad i propositionen anförts ombolagsbildning av ,4. att godkänner vad i propositionen anförts omteleverkets ansvar för bastelefoner,5. att godkänner vad i propositionen anförts ombildande av en ny myndighet på telekommunikationsområdet.Proposition 1991/92:163 om anslag till en ny myndighet påtelekommunikationsområdet för /93, m.m.Regeringen () föreslår iproposition 1991/92:163 om anslag till en ny myndighet påtelekommunikationsområdet för /93, m.m.1. att bemyndigar regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer att föreskriva om avgifter i enlighet medvad i propositionen har anförts,2. att till telemyndigheten för /93under sjätte huvudtiteln -- med återkallande av förslaget iproposition 1991/92:100 bilaga 7 om anslag till statenstelenämnd -- anvisar ett förslagsanslag om 6000000 kr.Förslag 1990/91:20 revisorers förslag angåendeteleverkskoncernens verksamhetI förslag 1990/91:20 hemställer revisorer1. att beträffande allmänna mål hos regeringenbegär en översyn av de allmänna målen för i enlighetmed vad revisorerna anfört,2. att beträffande treårsplaner begär attbeslutsunderlaget för ställningstaganden i frågor sombehandlas i treårsplaner baseras på aktuellareuppgifter än vad som sker,3. att beträffande informationen till riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anförtom en förbättrad information till ,4. att beträffande associationsform som sin meningger regeringen till känna vad revisorerna anfört om eventuelländrad associationsform för . Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 19921991/92:T201 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande telekommunikationer.1991/92:T226 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det inför den kommandebolagiseringen av och avregleringen av telemarknadenär nödvändigt att skapa långsiktiga garantier för att de socialaoch regionalpolitiska målen med telepolitiken skall kunnaupprätthållas.1991/92:T802 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att undersöka förutsättningarnaför att tidigarelägga utbyggnaden av AXE-systemet i Västmanland.1991/92:T803 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt staten genom fortsatt ägande av skall säkratelekommunikationernas höga kvalitet och det sociala ochregionalpolitiska ansvar som beslutat om,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bolagisering,3. att beslutar att det statliga ansvaret förtelekommunikationerna skall omfatta både telefonitjänster ochgrundläggande datatjänster i hela landet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalpolitik,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avkastningskraven på televerketkan reduceras för att skall kunna uppfylla sinasociala och regionalpolitiska åtaganden vad gäller taxor,service och investeringar.1991/92:T804 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elektronisk hemtjänst genom human telefoni isyfte att förgylla och förbilliga tillvaron för utsatta grupperi samhället.1991/92:T805 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omteleverkets 071-nummer.1991/92:T806 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen inom länen gemensam teletaxa till länens myndigheter ochserviceorgan.1991/92:T807 av och (bådanyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dela på nuvarande televerk så attnätdelen blir fristående,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett sådant förslag lämnas senast ianslutning till beslut om ändrad associationsform förteleverket.1991/92:T808 av (nyd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att utreder detekniska möjligheterna med en pensionärsteletaxedifferentieringsamt vad kostnaden för en sådan differentiering blir förteleverkets del.1991/92:T809 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att minska upplagan påtelefonkatalogerna.1991/92:T810 av m.fl. (s) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statligt ägande av posten ochteleverket,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vissa villkor för en ombildning avteleverket till aktiebolag.1991/92:T812 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om goda telekommunikationer även i glesbygd.1991/92:T813 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omden orimligt höga teletaxan till , och Litauen.1991/92:T817 av i (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att goda telekommunikationer ochandra förbindelser tillförsäkras glesbygden i samma takt somövriga orter och regioner inom riket.1991/92:T818 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom anläggning av i och iJämtlands län.1991/92:T821 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundläggande telekommunikation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvars- och finansieringsprincipen. Allmänna mål för telepolitikenEnligt ett beslut av (prop. 1987/88:118,bet. TU28, rskr. 402) är det övergripande målet förtelepolitiken att medborgarna, näringslivet och den offentligaförvaltningen i landets olika delar skall erbjudas entillfredsställande tillgång på telekommunikationer till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnad. Detta mål vidareutvecklas ibeslutet i fem delmål. Enligt dessa skall telesystemet utformasså attdet ger god tillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationer,det bidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhälletsom helhet, som telesystemet i sig är effektivt,utvecklingsmöjligheterna tas till vara,det bidrar till regional balans och möjliggör socialahänsynstaganden,det skall vara uthålligt och tillgängligt under kriser och ikrig.Riksdagens revisorer (revisorerna) framhåller i sitt förslagangående televerkskoncernens verksamhet att en precisering av deallmänna målen bör eftersträvas i syfte att underlätta enkontroll och uppföljning av dessa mål. Härvid bör ocksåövervägas hur detaljerad statsmakternas styrning av televerketsverksamhet bör vara. Revisorerna föreslår att hosregeringen begär en översyn av de allmänna målen.I budgetpropositionen framhålls att regeringen mot bakgrund avden ökande internationaliseringen och liberaliseringen avtelekommunikationsmarknaden i land efter land nu intensifierararbetet med att anpassa den svenska telemarknaden till dennautveckling och till den ökande konkurrensen. I enmarknadsekonomi är det statens viktigaste näringspolitiskauppgift att utforma stabila regelsystem samt att säkra en godinfrastruktur och fungerande marknader. Den svenskatelekommunikationsmarknaden präglas inom vissa sektorer avstark dominans från . Därför bör enligt regeringenförändringar av regelverk och strukturella åtgärder vidtas föratt åstadkomma en fungerande marknad. Detta innebär bl.a. attorganisation och styrning av företaget utformas så att enfungerande konkurrenspå telemarknaden möjliggörs.Av budgetpropositionen framgår att en särskild utredare --telelagsutredningen (K1991:03, dir. 1991:34) -- har tillsattsmed uppgift att förbereda en lag som ger utgångspunkt för dennödvändiga regleringen på telekommunikationsområdet. Med stöd aven sådan lag kan sedan närmare villkor föreskrivas förteleverksamheten. Inför en bolagisering av -- enfråga som utskottet återkommer till i det följande -- harregeringen för avsikt att genomföra en fördjupad analys av vissafrågor. I samband därmed kan det vara nödvändigt att förtydligaoch precisera mål, inriktning och medel för telepolitiken.Utskottet delar revisorernas uppfattning att en översyn, medden inriktning de föreslagit, av nuvarande allmänna mål förtelepolitiken bör komma till stånd. Eftersom även regeringensynes inställd på att låta företa en sådan översyn torde någonriksdagens åtgärd med anledning av revisorernas förslag i dennadel inte vara erforderlig.I 1988 års telepolitiska beslut fastslogs, som nämnts, bl.a.att telesystemet skall utformas så att det ger godtillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationer. Innebörden av detta telepolitiska målpreciserades genom ett riksdagsbeslut (prop.1990/91:87, bet. TU28, rskr. 369), enligt vilket det statligaansvaret för tillhandahållande av teletjänster begränsas tillatt omfatta telefontjänsten. I beslutet framhölls att detstatliga ansvaret för telepolitiken kan delas upp i tvåhuvudfrågor. Dels är det fråga om att bedriva en politik sommöjliggör och underlättar en teknisk utveckling av sektorn. Delsgäller det att garantera att de tjänster som omfattas av ettspecificerat statligt ansvar också kan utnyttjas av alla.Tjänster utöver den grundläggande telefontjänsten är förvissoväsentliga inslag i samhällets infrastruktur, betonades det ibeslutet. Olika användare har dock olika behov av tjänster. Detär knappast praktiskt möjligt att definiera ett generellt behovav "tilläggstjänster", vilka även snabbt undergår en tekniskutveckling. Olika tekniska lösningar har också olika för- ochnackdelar för användarna. Det är därför i hög grad osäkert vilkaspecialnättjänster som kommer att få störst spridning ochutnyttjandegrad.I motion T803 (v) yrkas att beslutar att detstatliga ansvaret för telekommunikationerna skall omfatta bådetelefonitjänster och grundläggande datatjänster i hela landet.I avvaktan på resultatet av regeringens översyn av mål,inriktning och medel för telepolitiken finner utskottet inteskäl frångå sin ovan redovisade uppfattning att det statligaansvaret för tillhandahållande av teletjänster skall begränsastill att omfatta telefontjänsten och avstyrker därförmotionsyrkandet.Motion T821 (s) gäller telekommunikationer förhandikappade. Motionären framhåller att grundläggandetelekommunikation för många handikappade är något mer än enfungerande telefontjänst. Det är möjligheten att med hjälp avtelekommunikationer i kombination med datateknik kunna utföravardagliga sysslor, upprätthålla sociala kontakter och delta isamhällslivet. Det föreligger enligt motionären viss oklarhetbeträffande vem som har ansvaret för att goda teletjänster förhandikappade utvecklas, tillhandahålls och finansieras. Det ärnu dags att inom telekommunikationsområdet slå fast principenenligt handikappolitiska program att varje sektor harhandikappansvar och finansieringsansvar. För att få ensolidarisk finansiering mellan olika operatörer kan t.ex. enfond bildas för finansiering, och ansvaret regleras i lag.I det nämnda riksdagsbeslutet behandlades ävenfrågor om telekommunikationer för handikappade. I beslutetfastslogs sålunda att telefontjänsten och telefonterminaler börutformas så att de så långt som möjligt kan användas oberoendeav handikapp. Vidare betonades att ansvaret för den speciellaanpassning av teletjänster som krävs för att handikappade skallkunna dra nytta av dessa tjänster åvilar , i den deldet berör det av verket förvaltade telenätet. börsärredovisa kostnader för särskilda åtaganden som inte kanrymmas inom normala affärsmässiga hänsyn och kompenseras härförgenom att verkets inleverans av medel till staten minskas imotsvarande mån. Utskottet erinrade också om att riksdagenbeslutat att döva, dövblinda och talskadade sedan den 1 juli1979 skall kunna ordineras texttelefon genom hälso- ochsjukvårdshuvudmännen. beslutade att det skullefinnas en förmedlingstjänst för förmedling av samtal mellantexttelefoner och vanliga telefoner. får via ettanslag på huvudtitel ersättning förtexttelefoner som lämnas åt dem som ordinerats sådana och förden nämnda förmedlingstjänsten. För nästa budgetår har riksdagenbeslutat anvisa 74,6 milj.kr. över anslaget (prop. 1991/92:100bil. 6, SoU15, rskr. I fjolårets riksdagsbeslut erinradesvidare om att det finns ett väl fungerandesamarbete mellan , ochhandikapporganisationerna. Därvid betonades vikten av attverksamheten vidareutvecklades till att övergå i permanent form.Det framhölls även att bör tillhandahålla en iprincip avgiftsfri nummerupplysningstjänst till dem som inte kanutnyttja den avgiftsfria telefonkatalogen.Den i motionen aktualiserade frågan om att inte barateleverket utan också andra operatörer på teletjänstmarknadenbör omfattas av förpliktelser i fråga om handikappanpassninguppmärksammades även den i fjolårets riksdagsbeslut. Däriframhölls nämligen att frågan borde övervägas i samband medarbetet på en mer utförlig författningsmässig reglering avteletjänstmarknaden. Sådana överväganden pågår också förnärvarande, enligt vad utskottet erfarit.Med hänvisning till det anförda finner utskottet syftet medmotion T821 (s) tillgodosett. Någon åtgärd medanledning av motionen torde sålunda inte vara erforderlig,varför densamma avstyrks.2. Inriktningen av verksamhet m.m.Statsmakternas styrning av sker genom att service-och kvalitetsmål för telefontjänsten läggs fast somekonomiska krav anges i form av högsta godtagbara prishöjningarsamt krav på avkastning och soliditet. Till grund för dessabeslut ligger rullande treårsplaner som varje årutarbetar.I budgetpropositionen återges i sammandrag televerketsreviderade treårsplan för perioden --1994.Departementschefen erinrar om att beslutadeatt verkets finansiella struktur och ekonomiska styrning skulleförändras och anpassas till vad som gäller för aktiebolag.Samtidigt godkände ett regeringsförslag att enförändrad associationsform skulle införas för den 1juli 1992. De förutsättningar som treårsplanen bygger på kommerdärför att förändras i och med att associationsformen förändras.Utskottet återkommer i det följande till regeringens förslag attteleverkets verksamhet skall överföras till aktiebolagsform.I treårsplanen framhåller verket inledningsvis atttelekommunikationsmarknaden internationaliseras alltmer. Verketmöter en hårdnande konkurrens som från att tidigare mest hagällt kundutrustning nu i allt högre grad också gäller nät ochnättjänster. Man har såväl ambitionen som förutsättningarna attaktivt svara mot konkurrensen. Ett viktigt steg är fortsattkostnadsanpassning av taxorna.Den snabba tekniska och marknadsmässiga utvecklingen inomtelekommunikationsområdet har -- framhålls det i planen --påskyndat rationaliseringsarbetet inom verket. För att minskakostnaderna och anpassa organisationen till den nya teknikengenomförs en omorganisation av verket. De tidigare 20teleområdena ersätts med åtta regioner, vilka arbetar somsjälvständiga geografiska resultatenheter. Övergång till ny ochmindre resurskrävande teknik, i kombination med deorganisatoriska förändringarna, medför ett kraftigt reduceratpersonalbehov . Verket planerar enpersonalminskning med totalt 4200 anställda . Manhar ambitionen att klara denna minskning utan att tillgripauppsägningar. Ytterligare personalminskningar för tiden därefterkan förutses.För att tillgodose kundernas krav på kostnadseffektivateletjänster krävs en fortgående utbyggnad och modernisering avtelenätet, framhålls det i treårsplanen. Utbyggnaden genomförsmed digital teknik. Takten i moderniseringen bestäms dels avefterfrågeutvecklingen, dels av den tekniska standarden i detbefintliga nätet.Verket erinrar om att , i fråga omtelefonitjänstens kvalitet, har preciserat krav påframkomlighet, felfrekvens och service. Kravet påframkomlighet,mätt som ett medelvärde, är att av alla försök att underdagtid koppla upp rikssamtal med acceptabel kvalitet skalllyckas. Den genomsnittliga framkomligheten var98,. Kravet på driftsäkerhet innebär högst 160kundanmälda fel per 1000 terminaler och år. Fr.o.m.innevarande år kan kravet skärpas till högst 120 kundanmäldafel. Utfallet blev 119 fel. Kravet på felavhjälpningför telefonabonnemang i permanentbostäder är att sådan inormalfallet skall ske senast dagen efter kundanmälan (helgfrimåndag till fredag). Utfallet blev att 85,avfelanmälningarna klarades av . I fråga omleveranstid är kravet, vid installation och flyttning avtelefonabonnemang, i normalfallet. Utfallet under år1990 blev att 96,av abonnemangen levererades inom dennatid.Investeringarna utgör -- framhålls det i treårsplanen --ett viktigt medel för att genomföra televerketsmarknadsstrategier och för att uppnå uppställda kvalitets- ochservicemål. investeringar beräknas uppgå till ca 30miljarder kronor i löpande priser --1994. Avdetta belopp avser ca investeringar itelenätet. Därutöver sker också stora investeringar imobiltelefonnäten. Investeringarna i telenätet innebär ihuvudsak att digital teknik införs genom att äldreelektromekaniska telestationer ersätts med samtatt optofiberkablar införs.Departementschefen förordar att godkänner deninriktning av verksamheten som föreslagit underperioden fram till den tidpunkt då verket bolagiseras.Departementschefen betonar också att det är av stor vikt atttydligt definiera vad en kostnadsanpassning av taxorskall innebära. Den frågan kommer därför att särskilt ses över isamband med arbetet att bolagisera televerket.I motion T803 (v) framhålls att tusentals jobb inomteleverkskoncernen nu hotas genom de rationaliseringar som bl.a.de hårda kapitalavkastningskraven på innebär. Deinkomster staten får av en hårdhänt personalpolitik slårtillbaka på utgiftssidan. Om inte en rimlig personalpolitik kanupprätthållas, måste regeringen vara beredd att föreslå enreducering av kapitalavkastningskravet.Televerket bör enligt utskottets mening bedriva sinverksamhet i så effektiva former som möjligt. Det kan inte liggai vare sig kundernas eller samhällets intresse att verket avstårfrån att genomföra möjliga rationaliseringar av verksamheten.Sådana torde också vara nödvändiga mot bakgrund av den ökandekonkurrensen inom teleområdet.Med det sagda avstyrker utskottet motionsyrkandet ochtillstyrker regeringens förslag om inriktningen av televerketsverksamhet i motsvarande del. Frågan om kapitalavkastningskravenpå återkommer utskottet strax till, i samband medbehandlingen av regeringens förslag om ekonomiska mål förteleverket.Vad gäller inriktningen av verksamheten i övrigttillstyrker utskottet regeringens förslag. Därvid vill utskottetäven för sin del betona vikten av att en översyn görs ominnebörden av en kostnadsanpassning av taxor.Vad gäller de ekonomiska målen för framhållerdepartementschefen att verkets investeringsprogram utgör ettviktigt medel för att klara fastlagda kvalitets- och servicemål.Samtidigt skall investeringarna kunna rymmas inom de ekonomiskamål som statsmakterna har lagt fast. Det har varitmöjligt att förena en hög investeringsnivå med de ekonomiska målsom ställts upp för . En utgångspunkt för en fortsatthög investeringstakt är att den går att förena med fastlagtavkastningskrav. Verket skall inrikta verksamheten på att nåuppsatta ekonomiska mål, och det är departementschefensbedömning att man inom dessa ramar skall kunna bibehålla en höginvesteringstakt.Soliditeten -- fortsätter departementschefen -- kommerenligt treårsplanen att gå ned till , vilket liggerunder den satta miniminivån på , för att återgå till ennivå över denna gräns . I fjolårets riksdagsbeslutförutsattes en inleverans från till staten istorleksordningen . har i sinaberäkningar utgått från en inleverans på ca 7 miljarder kronoroch därutöver beräknat inleverans av utdelning ochskattemotsvarighet. I regeringens beslut om ekonomiskabestämmelser m.m. för perioden --1994 avseende televerkethar regeringen utgått från att utdelning och skattemotsvarighetskall ligga inom ramen för en total inleverans om 7,2 miljarderkronor. Med denna utformning kommer också soliditeten, ijämförelse med verkets beräkningar, att nå uppsatt miniminivåunder . Av samma anledning beräknar departementschefendet av uppgivna upplåningsbehovet på 15 miljarderkronor till ca 14 miljarder kronor.I motion T803 (v) framhålls att kapitalavkastningskraven påteleverket kan reduceras för att skall kunnauppfylla sina sociala och regionalpolitiska åtaganden vad gällertaxor, service och investeringar. Ett minimikrav i fråga om densociala hänsynen är att abonnemangsavgifterna sänks eller helttas bort för utsatta grupper såsom låginkomstpensionärer ochhandikappade.Utskottet, som återkommer till frågan om de sociala ochregionalpolitiska aspekterna på verksamhet, är inteför sin del berett att ompröva fjolårets riksdagsbeslut om enförändring av finansiella struktur och ekonomiskastyrning. Beslutet innebar bl.a. att avkastningskravet påteleverket skärptes. Vid tiden för beslutet fanns ingetfastslaget avkastningskrav för televerkskoncernen, utöver kravetpå att räntabiliteten skulle vara sådan att soliditetenuppnåddes. I beslutet fastställdes ett långsiktigt realtavkastningskrav uppgående till på totalt kapital föreskatt. Med de närmast föregående årens inflationstakt beräknadesdetta innebära en nominell räntabilitet på 13--på totaltkapital, vilket kunde jämföras med koncernens motsvaranderäntabilitet på 8--11%.I reviderade treårsplan för perioden --1994erinras om det skärpta avkastningskravet och framhålls atträntabiliteten kommer att uppnå en acceptabel nivå först år1993.