bet · GF01SfU8 · 1992-04-09 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt pensionssystem avförsäkringskaraktär bör utredas och genomföras.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) (delvis) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avslag på försämringar avdelpensionsförsäkringen och pensionssystemets framtid,1991/92:Sk351 av m.fl. (v) vari yrkas57. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av höjda grundpensioner föratt lösa problemen kring beskattningen av pensionärer.AdministrationMotioner väckta under den allmänna motionstiden /921991/92:Sf206 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn och utvärdering avsocialförsäkringsnämndernas verksamhet, organisation ochsammansättning.1991/92:Sf212 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett ändrat huvudmannaskap för i Sundsvall.1991/92:Sf238 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att 18 kap. 1 § andra stycketAFL ges en formulering som föreskriver att allmänförsäkringskassa inom sitt verksamhetsområde skalltillhandahålla erforderlig service i olika former,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att krav på lokalkontor i varje kommun ejlängre bör föreligga utan att beslut om försäkringskassaslokala organisation fattas av styrelse.1991/92:Sf260 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel förkompetensutveckling för försäkringskassorna.1991/92:Sf279 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsskadeförsäkringen ochförsäkringskassans arbetssituation beträffande handläggningenav arbetsskadeärenden.1991/92:K209 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att beslutar att helt inställa projektetFAS90.DelpensionsförsäkringenMotioner väckta under den allmänna motionstiden /921991/92:Sf228 av m.fl. (s) vari yrkas4. att avvisar regeringens förslag om avskaffandeav delpensionsförsäkringen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansiering av delpensionsfond ocharbetsskadefond.1991/92:Sf231 av och ()vari yrkas att beslutar att avslå regeringens förslagom delpensionens avskaffande.1991/92:Sf247 av och () variyrkas att avslår förslaget om avskaffandet avdelpension i budgetpropositionen.1991/92:Sf248 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att avslå regeringens förslag omdelpensionens avskaffande.1991/92:Sf259 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att nuvarande delpensionssystems regler fårfortsätta oförändrade.1991/92:Sf277 av m.fl. (v) vari yrkas3. att avslår regeringens förslag till avskaffandetav delpensionsförsäkringen.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) (delvis) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avslag på försämringar avdelpensionsförsäkringen och pensionssystemets framtid.Motioner väckta med anledning av proposition 1991/92:1491991/92:Sf22 av () vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1991/92:149 med förslag omavskaffande av delpensionsförsäkringen i enlighet med vad somanförts i motionen.1991/92:Sf23 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå i proposition 1991/92:149framlagda förslag om att avskaffa delpensionsförsäkringen m.m.,2. att bifaller i motionen framlagda förslag omdelpensionsfonden och socialavgifter.1991/92:Sf24 av (nyd) vari yrkas1. att avslår förslaget i proposition 1991/92:149,2. att beslutar att fr.o.m. den 1 januari 1993reducera ersättningsnivån till och att ersättning endastskall utbetalas på inkomster upp till 5 basbelopp,3. att beslutar att delpensionen börjar utbetalasförst vid fyllda 1994 samt vid fyllda 1995.1991/92:Sf25 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition 1991/92:149 omavskaffande av delpensionsförsäkringen m.m. I Allmänt om socialförsäkringssystemetDet sociala trygghetssystemetDet sociala trygghetssystemet omfattarekonomiskt stöd till barnfamiljer inkl. bostadsbidrag,föräldraförsäkring och barnomsorgförsäkring vid sjukdom, arbetsskada, handikapp och ålderdomoch i samband med rehabiliteringhälso- och sjukvård inkl. tandvårdäldreomsorg och omsorger om handikappadesocialt behandlingsarbete och alkohol- och narkotikafrågor.De samlade sociala utgifterna inkl. landstingens ochkommunernas utgifter för sjukvård, barnomsorg, äldre- ochhandikappomsorg och andra sociala insatser beräknas år 1992uppgå till . Ca 250 miljarder kronoreller av de samlade sociala utgifterna utgörs avtransfereringar till hushållen. Staten ochsocialförsäkringssektorn svarar för av dessatransfereringsutgifter.SocialförsäkringarnaSocialförsäkringarna består av den allmänna försäkringen,delpensionsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Denallmänna försäkringen omfattar sjukförsäkringen (inkl.tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen),folkpensioneringen och tilläggspensioneringen. Tillfolkpensioneringen hör också olika tilläggsförmåner såsomhandikappersättning, vårdbidrag, pensionstillskott ochkommunala bostadstillägg. Till socialförsäkringarna kan ävenräknas arbetslöshetsförsäkringen.De statliga utgifterna för socialförsäkringarna, förutomarbetslöshetsförsäkringen, beräknas enligt uppgifter ibudgetpropositionen avse i huvudsak följande under budgetåret1992/93 (belopp i milj.kr. ).Sjukförsäkring 37 921Föräldraförsäkring 17 000Folkpensioner exkl. förtidspension 55 527Förtidspension 13 923Kommunalt bostadstillägg (KBT) 1 655Allmän tilläggspension (ATP) 99 591Delpension 1 896Arbetsskadeförsäkring 13 660Socialförsäkringsadministration 5 470Till detta kan nämnas att i proposition 1991/92:106 beräknaskostnaderna för föräldraförsäkringen till 18864 milj.kr. ochför vårdbidrag för handikappade barn till 1 200 milj.kr. Iproposition 1991/92:149 föreslås vidare att delpensionenavskaffas fr.o.m. , dock med vissaövergångsbestämmelser.Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassornasvarar för administrationen av huvuddelen avsocialförsäkringsförmånerna.De olika försäkringsförmånernaDe huvudsakliga socialförsäkringsförmånerna kan kortbeskrivas enligt följande.Sjukförsäkringen ger rätt till sjukpenning vid sjukdommed viss del av arbetsinkomsterna upp till 7,5 gångerbasbeloppet. Fr.o.m. gäller dock attarbetsgivaren enligt lagen (1991:1047) om sjuklön svarar förersättning till den anställde av ettsjukfall. För tid därefter och för personer som inte omfattasav sjuklönesystemet svarar sjukförsäkringen för ersättningentill de försäkrade.Inom sjukförsäkringen är kompensationsnivån för de treförsta dagarna med sjukpenning i varje sjukperiod. För tiddärefter t.o.m. den är kompensationsnivån ochför tid därefter . Sjukpenningen minskas om arbetsgivarenbetalar för hög kompensation till den anställde undersjukperioden. Sjuklön utges av mistadeanställningsförmåner med sjuklön ivarje sjukperiod och för tid därefter.Genom sjukförsäkringen får personer, även barn, som ärbosatta i ersättning för kostnader i samband medläkarvård och annan sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp,sjukhusvård samt sjukresor. Tandvårdsförsäkringen omfattardäremot endast personer som fyller under det årvården inleds. Yngre personer har i stället rätt till fritandvård genom folktandvården. Från sjukförsäkringen lämnasbidrag till sjukvårdshuvudmännen för hälso- och sjukvården. Förår 1992 är ersättningen . I beloppetingår allmän sjukvårdsersättning som till följd av den s.k.äldrereformen har reducerats med 3 miljarder kronor.Fr.o.m. gäller nya regler pårehabiliteringsområdet. Det är i första hand arbetsgivarensom har ansvaret för att den anställdes behov av rehabiliteringklarläggs. Försäkringskassorna har fått en mer aktivroll och har ett övergripande samordningsansvar förrehabiliteringsverksamheten. Den enskilde kan underarbetslivsinriktad rehabilitering få rehabiliteringspenning med100 % av SGI:n.Genom föräldraförsäkringen får föräldrar ersättning förinkomstförlust i samband med ledighet för vård av barn(föräldrapenningförmåner). Som villkor gäller dock attföräldern har varit inskriven i försäkringskassa under minst180 dagar i följd närmast före den dag för vilkenföräldrapenning skall utbetalas. Föräldrapenning i samband medbarns födelse eller adoptivbarns ankomst utbetalas under 450dagar. För 360 av betalas föräldrapenningen medbelopp motsvarande av den sjukpenninggrundande inkomstentill den av föräldrarna som stannar hemma och vårdar barnet,dock lägst . per dag, det s.k. garantibeloppet. Underresterande utges endast garantibeloppet. För att fåersättning med sjukpenningbelopp förutsätts att föräldern underminst före barnets födelse eller denberäknade tidpunkten härför har varit försäkrad för ensjukpenning över garantinivån. En förälder som behöver avståfrån förvärvsarbete för att vårda sjukt barn har rätt tilltillfällig föräldrapenning. Sådan ersättning lämnas även ivissa andra fall. Den tillfälliga föräldrapenningen utges med80 % av den sjukpenninggrundande inkomsten per barn och år och för tid därefter.Pensionsförmåner från den allmänna försäkringen utges iform av ålderspension, förtidspension/sjukbidrag,efterlevandepension till vuxna jämte tilläggsförmåner tillolika typer av pension (pensionstillskott, kommunaltbostadstillägg, handikappersättning, vårdbidrag m.m.).Berättigad till folkpension och olika folkpensionsförmåner ärsvensk medborgare som är bosatt i riket. Vid bosättning utomriket har svensk medborgare rätt till folkpension och vissa avfolkpensionsförmånerna i förhållande till det antal år förvilka pensionspoäng tillgodoräknats. Utländsk medborgare som ärbosatt i har rätt till full folkpension ochfolkpensionsförmån först efter viss tids bosättning här. Helfolkpension i form av ålderspension eller förtidspension utgör96 % av basbeloppet för ogift pensionär och avbasbeloppet för gift pensionär. Den som har låg eller ingentilläggspension (ATP) har även rätt till pensionstillskott medsådant belopp att detta tillsammans med ev. ATP uppgår till av basbeloppet vid ålderspension och av basbeloppetvid förtidspension. Fr.o.m. kan den somunder vårdat sjukt eller handikappat barn och pågrund härav gått miste om förvärvsinkomster i vissa fall få ettsärskilt pensionstillägg med 25--av basbeloppet.Tilläggspensionen beräknas på den genomsnittligapensionspoängen för de 15 bästa inkomståren. Pensionspoängenutgör den pensionsgrundande inkomsten delad med det vid åretsingång gällande basbeloppet. Såväl inkomst av anställning sominkomst av annat förvärvsarbete är pensionsgrundande till dendel inkomsten överstiger det vid årets ingång gällandebasbeloppet. Vid beräkningen bortses från inkomst somöverstiger basbeloppet. Som inkomstanses även sjukpenning, föräldrapenning m.m. För full ATPerfordras att pensionsgrundande inkomst tillgodoräknats förminst . Som år för vilket pensionspoäng tillgodoräknatslikställs s.k. vårdår. Vårdår kan tillgodoräknas förälder somunder större delen av året vårdat barn som inte har fyllt treår. ATP:n utgör av basbeloppet multiplicerat medmedeltalet av pensionspoängen för de 15 bästa inkomståren.De kommunala bostadstilläggen till folkpension (KBT) ärobligatoriska för kommunerna. Fr.o.m. skallKBT svara för av varje del av den månatligabostadskostnaden som ligger mellan . förogift pensionär samt mellan . Kommunen får statsbidrag av sinaKBT-kostnader i dessa intervall, men kommunen kan härutöverbestämma generösare grunder för bostadstillägget.Ett särskilt kommunalt bostadstillägg har utgivits under år1991 för att kompensera de pensionärer som på grund avhyreshöjningarna inte når upp till socialbidragsnivå.Statsbidraget är här . Tillägget skall utges även under år1992 i avvaktan på den pågående översynen av hela KBT-systemet.Från folkpensioneringen utges även handikappersättning ochvårdbidrag. Handikappersättning utges till den som behöver meratidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring eller hjälp för attkunna förvärvsarbeta. Även den som har stora merutgifter pågrund av handikappet kan få ersättning. Handikappersättningutges med 69, 53 eller av basbeloppet. Vårdbidrag kanutges till förälder som vårdar handikappat barn. Bidraget utgesmed hel, halv eller en fjärdedel av hel förtidspension jämtepensionstillskott, och av bidraget kan viss del fastställas sommerkostnadsersättning.Delpension kan fylla ut en viss andel av detinkomstbortfall som följer när en förvärvsarbetande i åldern60--minskar arbetsinsatsen genom att övergå tilldeltidsarbete. En förutsättning är att personen under detsenaste året haft förvärvsarbete av viss omfattning. Vidareskall han fr.o.m. det år han fyllde ha förvärvsarbetat isådan utsträckning att han tillgodoräknats pensionsgrundandeinkomst . Kompensationsgraden inomdelpensionsförsäkringen är av inkomstbortfallet.Arbetsskadeförsäkringen omfattar alla som förvärvsarbetari verksamhet här i riket. För annan förvärvsarbetande änarbetstagare krävs att han är bosatt här. Försäkringen omfattaräven den som genomgår viss utbildning. Arbetsskadeförsäkringenger i princip full ersättning för inkomstbortfall till den somdrabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringen ärsamordnad med den allmänna sjukförsäkringen sedan skadan uppkom (samordningstiden). För skada somuppkommit före är samordningstiden 90 dagar.Under samordningstiden utges ersättning i huvudsak endast frånsjukförsäkringen. Efter samordningstiden utges sjukpenning ochlivränta från arbetsskadeförsäkringen.Finansieringen av socialförsäkringarnaSocialförsäkringarna finansieras i huvudsak genom lagstadgadesocialavgifter som betalas av arbetsgivare och egna företagare.Arbetsgivaravgifterna enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter utgörs av sjukförsäkringsavgift,folkpensionsavgift, tilläggspensionsavgift, delpensionsavgift,barnomsorgsavgift, arbetsskadeavgift, arbetsmarknadsavgift,arbetarskyddsavgift, vuxenutbildningsavgift (fr.o.m. den 1 juli1992 utbildningsavgift) och lönegarantiavgift. Avgiftsuttagetutgör av avgiftsunderlaget för . Den störstadelen av avgiftsuttaget hänför sig till folkpensionsavgiftensom är , tilläggspensionsavgiften som är ochsjukförsäkringsavgiften som fr.o.m. sänktstill av avgiftsunderlaget. Egenavgifterna är något lägreoch utgör av avgiftsunderlaget för . Föregenföretagare är sjukförsäkringsavgiften fortfarande 9,6 %.Underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifterna är i storadrag summan av vad arbetsgivaren har utgett som löni pengar eller skattepliktiga naturaförmåner. Vid bestämmandeav avgiftsunderlaget bortses från ersättning som understiger . Vidare bortses från bl.a. ersättning tillarbetstagare som vid årets ingång fyllt 65 år.På ersättningar till arbetstagare som vid årets ingång är eller äldre skall särskild löneskatt erläggas med 21,85 %enligt vad som sägs i lagen (1990:659) om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster. Särskild löneskatt erläggs även påvissa avgångsersättningar och försäkringsersättningar.Förändringar i försäkringssystemetI budgetpropositionen anges att utgångspunkten förregeringens välfärdspolitik skall vara att den skall gynna allamen betyda allra mest för de ensamma, de handikappade och desjuka och särskilt ta hänsyn till behoven för dem som intesjälva kan uppnå en rimlig standard. Staten måste ha detyttersta ansvaret för att alla medborgare ges en grundläggandetrygghet vid arbetslöshet, sjukdom, ålderdom och handikapp.Dessa insatser skall till övervägande del finansieras gemensamtoch medborgarna betala efter förmåga. I propositionen angesvidare att det är en huvuduppgift att bryta denekonomiska stagnationen och lägga grunden för en ny period avtillväxt, företagande och utveckling i . Det ärnödvändigt att komma till rätta med såväl de samhällsekonomiskasom de statsfinansiella obalanserna. Det behövs därför ensystematisk och långsiktig plan för att minska de offentligautgifternas andel av BNP. I propositionen anges att detta försocialförsäkringarnas del innebär en inriktning på att ökainslaget av självrisk för olika förmåner. Vidare är detväsentligt att på olika sätt öka sambanden mellan de avgiftersom finansierar förmånerna och de förmåner som kommerindividerna till del.I budgetpropositionen anges att följande förändringar börgöras i skall införas i sjukförsäkringen fr.o.m. den1 . I samband med detta skall sjuklönen höjas dentredje dagen från till av inkomsten. Genom etthögkostnadsskydd skall särskilt utsatta personer skyddas, t.ex.personer som av olika anledningar har återkommandesjukperioder. Arbetsgivaravgiften skall höjas i motsvarandemån.Delpensionsförsäkringen bör avskaffas under våren 1992.Därvid bör delpensionsavgiften slopas och arbetsskadeavgiftenhöjas. En del av delpensionsfonden bör användas för attfinansiera underskottet i arbetsskadeförsäkringen och förstärkafinansieringen av folkpensionsförsäkringen.Administrativa förenklingar bör genomföras iföräldraförsäkringen.Ett referensprissystem bör införas för läkemedel. Dessutombör egenavgift tas ut för varje receptförskrivet läkemedel.Fler receptfria läkemedel skall undantas från rabattsystemet.Besparingar bör göras i tandvårdsförsäkringen, i första handgenom en ökad självrisk.Besparingsförslagen beräknas i budgetpropositionen tillföljande belopp (i milj.kr. )/93 Kalenderåret 1993Karensdagar 2 300 4 700Sjukhusvårdsavdrag 20 20Läkemedelsrabatt 400 400Receptfria läkemedel 200 400Referenspris för läkemedel 60 60Tandvårdsförsäkringen 580 580Föräldraförsäkringen 300 400Delpension 0 300Summa 3 860 6 860I detta betänkande behandlas inte läkemedelsförmåner ochtandvårdsförsäkringen. Här behandlas inte heller anslaget D 1.Bidrag till sjukförsäkringen. Dessa frågor kommer att tas upp iutskottets betänkande 1991/92:SfU17.I proposition 1991/92:106 har därefter i besparings- ochförenklingssyfte lagts fram förslag till vissa förändringar iföräldraförsäkringen. Besparingarna avser delvis utgifterna försjukpenning. De förenklingar som föreslås är dock inte likaomfattande som de som tidigare hade planerats. I propositionenföreslås förbättringar av och därigenom ökadeutgifter för vårdbidrag och särskilt pensionstillägg.Förslag om avskaffande av delpensionsförsäkringen och därmedsammanhängande frågor har lagts fram i proposition 1991/92:149.Även inom andra delar av socialförsäkringssystemet övervägsförändringar. Det gäller särskilt det allmänna pensionssystemetmen även förmåner för handikappade och svårt sjuka. Enomfattande översyn av arbetsskadeförsäkringen pågår också.Vad gäller pensionssystemet har en parlamentarisk arbetsgrupptill uppgift att utarbeta förslag till ett nytt system för denallmänna pensioneringen. Möjligheterna till en höjdgrundpension liksom riktade åtgärder till dem som har det sämstställt skall däremot utredas i särskild ordning. Den särskildautredning som haft i uppdrag att göra en översyn av systemetmed kommunala bostadstillägg för pensionärer har just avslutatsitt arbete och avgivit betänkandet (SOU 1992:21) Bostadsstödtill pensionärer.Genom det framförhandlade blir skyldigtatt tillämpa om internationell samordning avsocialförsäkringsförmåner för personer som flyttar till ellertar arbete i ett annat EES- eller . Utredningen omsocialförsäkringen och EG har avgivit sitt betänkande(SOU 1992:26) Rätten till folkpension -- kvalifikationsregler iinternationella förhållanden. De nya kvalifikationsreglerna förfolkpensionsförmåner är avsedda att träda i kraft medEES-avtalet.Vidare avser regeringen att lägga framförslag till ökat stöd för personer med handikapp grundat påförslag från handikapputredningen. Dessutom pågår en översyninom merkostnadskommittén (S 1990:04) om det samladeförmånssystemet för försäkrade med betydande kostnader försjukdom och handikapp. En proposition beräknas kunna föreläggasriksdagen tidigast i början av år 1993.Slutligen kan nämnas att en genomgripande översyn av helaarbetsskadeförsäkringen har inletts. I översynen skall prövasmöjligheten att införa en obligatorisk arbetsskadeförsäkringsom tecknas i privata försäkringsbolag. Även förutsättningarnaför ett avgiftsuttag som differentieras med hänsyn tillskaderiskerna bör övervägas. Utredningen skall också se övergrunderna för vad som skall betraktas som arbetsskada.MotionerTre motioner från den allmänna motionstiden tar upp merövergripande frågor om socialförsäkringssystemet.I motion Sf228 anför m.fl. (s) att det mestutmärkande för svensk välfärdspolitik är att den omfattar allapå lika villkor och att den finansieras solidariskt, styrsdemokratiskt och i allt väsentligt är ett samhällsansvar. Denger alla medborgare ekonomisk trygghet och vid behov socialservice och vård. Den minskar klyftorna i levnadsstandardmellan människorna och ger den enskilde frihet och möjlighettill självbestämmande. Motionärerna anför att regeringen nuavser att frånträda den generella välfärdspolitikens väg och istället satsa det resursutrymme som skapas på de "svagaste ochsocialt mest utsatta grupperna i vårt land". De motsätter sigen sådan utveckling. Enligt motionärerna måste förändringar skerättvist och utan att de grundläggande utgångspunkternafrångås. Den samhällsekonomiska utvecklingen kan i sig krävaomprövning av såväl regler som organisation för att hållakostnaderna nere och för att göra verksamheten effektivare.Motionärerna framhåller att den socialdemokratiska regeringeninledde ett omfattande och framsynt arbete för en fortlöpandeöversyn och reformering av välfärdspolitikens huvudområden därdet hör till de viktigaste uppgifterna att utvecklaarbetslinjen. Det påbörjade arbetet måste enligt motionärernafullföljas med kraft, och de begär i yrkande 1 etttillkännagivande om vad som anförts om den generellavälfärdspolitiken och rättvisa i socialförsäkringen.Motionärerna anför vidare att det med hänsyn tilltransfereringarnas stora samhällsekonomiska betydelse ochbetydelse för den enskilde är angeläget att fortlöpande följasystemens utveckling vad gäller kostnader, fördelningseffekteroch risk för resursläckage. Ett tillkännagivande härom begärs iyrkande 2.I motion Sf262 anför m.fl. (s) att antaletsocialbidragstagare enligt ökat medhela från tredje kvartalet 1990 till samma kvartal 1991.Socialbidrag uppbärs nu av mer än en halv miljon innevånare.Socialtjänstens bestämmelser om skälig levnadsnivå räckerenligt motionärerna inte och det finns tendenser attsocialbidragsnormerna i vissa kommuner sänks. Motionärernaanser därför att socialförsäkringssystemets grundnormer ochgrundskydd mycket snart måste byggas ut. T.ex. ärföräldraförsäkringens garantibelopp och det kontantaarbetsmarknadsstödet för lågt. Till dessa exempel kan läggas delångtidsarbetslösa vars försäkring upphört. Prövningen av denenskildes förhållanden är också alltför närgången. Motionärernahemställer att begär en snabb utredning av deåtgärder som bör vidtas för att minska behovet av socialbidrag.I motion So290 (yrkande 2) anför m.fl. (c)att grundtryggheten i socialförsäkringssystemet bör öka.Basnivåerna bör höjas och maximibeloppen hållas tillbaka.Socialbidragsnormen bör kunna gälla som en grundtrygghetsnorm.Enligt motionärerna är en grundpension nödvändig för att skyddade sämst ställda pensionärerna. De anser vidare att det utövergrundtryggheten skall finnas goda förhållanden för individuelltförsäkringsskydd. Motionärerna anför att det vid de aviseradeförändringarna i sjukförsäkringssystemet är nödvändigt attinföra ett skydd för dem som oftast är sjuka. Det är ävenviktigt att utvecklingen noga följs så att människor inte slåsut av de ökade påfrestningarna. Motionärerna begär etttillkännagivande om dessa riktlinjer för att erhålla ettgrundtrygghetssystem inom socialförsäkringen.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att -- närbegränsningar av statsfinansiella skäl måste göras i deoffentliga utgifterna -- de största sociala behoven skallprioriteras och mindre angelägna utgifter skäras ned. Statenskall dock ha det yttersta ansvaret för att alla medborgare gesen grundläggande trygghet vid arbetslöshet, sjukdom, ålderdomoch handikapp.