bet · GF01NU25 · 1992-04-28 00:00:00 — Det är angeläget, anförs det vidare, attbasen för teknikutveckling breddas, t.ex. till kommunalaenergiverk och skogsindustrin. Till bl.a. denna fråga förutsättskommissionen återkomma i sitt slutbetänkande, påpekarregeringen.Administrationen av det nya stödet bör, enligt regeringensuppfattning, knytas till . Vidare bör stödinsatserna utgöraett eget program. Beslut i stödärenden bör fattas i enprogramstyrelse, anför regeringen, som också förordar att högteknisk och industriell kompetens skall finnas representerad istyrelsen.Regeringens förslag innebär en alltför defensiv hållning tillteknikutvecklingsfrågor, heter det i motion 1991/92:N29 (kds).Stödet bör snarare inriktas på många, enkla och småskaligaanläggningar som på marknadsmässiga villkor kan kopplas in påett elnät, anser motionären. En sådan ordning skulle möjliggörauppbyggnaden av en elproduktion för lantbrukare som är inriktadepå omställning till energigrödor; de kan därigenom få avsättningför egenproducerade biobränslen. borde göra ettuttalande med denna innebörd.Kritik av närbesläktad art kommer till uttryck i motion1991/92:N30 (v). Även småskaliga projekt av okonventionellkaraktär för annat än elproduktion borde bli stödberättigade,anser motionärerna och begär att skall uttala sig tillförmån för en sådan inriktning. Förslag av mer övergripandekaraktär framförs i motion 1991/92:N419 (v). Användningen avbiobränslen kan enligt motionärernas uppfattning öka med ;produceras ca på basis av sådana bränslen.De anser att hos regeringen skall begära förslag såatt produktionen och konsumtionen av biobränslen gynnas medmålet att biobränsleandelen av energikonsumtionen kraftigt ökar.De invändningar mot förslaget i propositionen som framförs imotionerna 1991/92:N29 (kds) och 1991/92:N30 (v) och som går utpå att stödet i alltför liten utsträckning är inriktat påsmåskalig teknik bemöts av jordbruksutskottet i dess yttrande(1991/92:JoU6y) till näringsutskottet. Jordbruksutskottetåberopar därvid vad som anförs i propositionen om utgångspunktenatt biobränslena skall lämna ett betydande bidrag tillelproduktionen redan från omkring och att detta bidragskall kunna öka successivt. En sådan teknikutveckling måstehärvid främjas som medger att de möjligheter till kommersiellproduktion som kan finnas blir optimalt utnyttjade. Detsärskilda stödet bör därför inriktas främst på teknik som ärlämpad för anläggningar i de storleksintervall där huvuddelen avpotentialen för kraftvärmeproduktion från biobränslen finns,anförs det. Enligt jordbruksutskottets uppfattning finns detinte något motsatsförhållande mellan de riktlinjer för stödetsom anges i propositionen och det förslag som framförs i motion1991/92:N29 (kds) om utvecklingen av småskalig teknik. Därför,menar jordbruksutskottet, bör några bestämda storleksgränserinte sättas som villkor för stöd.Inte heller näringsutskottet anser det vara lämpligt attfastställa bestämda storleksgränser för stödet. De riktlinjersom anges av biobränslekommissionen -- och som regeringen harställt sig bakom -- är enligt näringsutskottets meningändamålsenliga. Med det sagda avstyrker utskottet motionerna1991/92:N29 (kds) och 1991/92:N30 (v), den senare i här berörtavseende. Med hänvisning till det arbete som ännu återstår förbiobränslekommissionen i fråga om att föreslå ytterligareåtgärder för främjande av biobränsleanvändningen avstyrkerutskottet även motion 1991/92:N419 (v) såvitt den gäller krav pågynnande av biobränslen.I motion 1991/92:N30 (v) berörs även sammansättningen hos denföreslagna programstyrelsen. I denna bör inte bara teknisk ochindustriell kompetens vara representerad -- såsom regeringen harförordat -- utan även kompetens som innefattar miljöteknik,naturvård och småskalig teknik, hävdar motionärerna och föreslåratt skall göra ett uttalande av denna innebörd.Jordbruksutskottet förutsätter att programstyrelsen kommer attpräglas av såväl hög teknisk och industriell kompetens som storkunskap om miljö- och naturvårdsfrågor. Vidare bör kunskapfinnas om bl.a. småskalig teknik, anför jordbruksutskottet ocherinrar om att programstyrelsen torde vara oförhindradatt anlita konsulter och särskild expertis.Näringsutskottet kan för sin del ansluta sig tilljordbruksutskottets uppfattning såvitt gäller administrationenav stödet. Något uttalande av i frågan ter sig dockinte motiverat; motion 1991/92:N30 (v) avstyrks därmed i berörddel.I nyssnämnda motion tas även upp en rad andra frågor, som ivarierande utsträckning har beröring med det framlagda förslagettill riktlinjer för stödet. Motionärerna efterlyser nya aktöreri biobränsleproduktionen; det är inte givet att är de mest lämpade företagen att utvecklasmåskaliga tekniker, heter det. Vidare anser motionärerna attbiobränslebaserad fjärrvärmeproduktion knappast utgör ettalternativ vid glesare bebyggelse. De pekar därför på behovet avstimulans till utvecklingen av småskalig teknik med bättremiljöegenskaper; det är främst vedeldning i villapannor sommotionärerna här åsyftar. De befarar också att en ökadbiobränsleproduktion -- i den mån denna innebär s.k.totalavverkning -- hotar skogsmarkens näringsbalans. Resurserborde därför avsättas för ett forsknings- och utvecklingsarbetenär det gäller skogsråvara för att finna optimala -- intemaximala -- uttagsnivåer, anförs det. Även möjligheten tillsysselsättningsskapande effekter av biobränslefrämjande insatserbör beaktas, hävdar motionärerna och föreslår att riksdagenskall göra uttalanden till regeringen i nu angivna avseenden.I biobränslekommissionens återstående uppgifter ingår bl.a.att lägga fram förslag som främjar en ökad kommersiellanvändning av biobränslen. Bedömningen av biobränslenas roll förel- och värmeförsörjningen skall omfatta såväl skogsbränslen ochenergigrödor som vissa sorterade avfallsfraktioner. Kommissionenskall även bedöma risken för såväl direkta som indirektamiljöeffekter av ökad biobränsleanvändning och utforma sinaförslag med utgångspunkt i att de samlade negativa effekternaför miljön skall bli så små som möjligt.I sin kommentar till de nu aktuella yrkandena betonarjordbruksutskottet vikten av effektiva insatser för att en ökadenergiproduktion med förnybara bränslen skall möjliggöras.Avvecklingen av kärnkraften förutsätter en successiv utvecklingmot ett energisystem som i huvudsak är baserat på varaktiga,förnybara och inhemska energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan, fortsätter jordbruksutskottet. Resultatet avkommissionens arbete kan förväntas ge ökade möjligheter att iallt väsentligt tillgodose syftet med de nu berördamotionsyrkandena.Näringsutskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotion 1991/92:N30 (v) även i här aktuella delar.AnslagSom har framgått i det föregående föreslår regeringen ettanslag på 625 milj.kr. till främjande av biobränsleanvändningen.Stödet bör, enligt regeringens uppfattning, begränsas i tidentill högst ; det kommer därmed att i huvudsak sammanfallamed perioden för investeringsstöd till anläggningar förkraftvärmeproduktion för biobränslen. Hela beloppet föreslås blianvisat för /93. Regeringen anser att stödet börutformas på ungefär samma sätt som stödet frånenergiteknikfonden.Medelstilldelningen är otillräcklig, hävdas det i motion1991/92:N30 (v). Motionärerna föreslår därför att anslaget ökasmed 500 milj.kr. Härutöver borde resurser kunna anskaffas genomatt andra finansiärer erbjuds samarbete kring olika projekt,heter det vidare.Jordbruksutskottet har i sitt yttrande tillstyrkt regeringensförslag om anslag.Näringsutskottet konstaterar att den föreslagna nivån påstödet överensstämmer med vad som beräknades ienergiöverenskommelsen. Utskottet godtar regeringens förslag;därmed avstyrks motion 1991/92:N30 (v) i här behandlat avseende.Effektivare energianvändningVåren 1991 antog ett femårigt program föreffektivare energianvändning. Det ersatte ett tidigare programsom fattade beslut om . Genom 1991 årsbeslut utvidgades stödet till att omfatta all energieffektivteknik.I budgetpropositionen (bil. 13 s. 129 f.) anförs attverksamheten med energihushållning bör fortsätta i enlighet meddet av godkända programmet. Regeringen föreslår att150 milj.kr. skall anvisas för /93.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag om medel.En nationell energieffektivitetsplan efterlyses i motion1991/92:N419 (v). Med ett ökat sparande och en höjdenergieffektivitet kan, enligt motionärernas mening, enenergibesparing om uppnås. De anser att detta är denfaktor i energisystemet som har störst utvecklingspotential. Närdet gäller byggnormer är kraven högt ställda men det saknas ettsystemtänkande som går ut på en energiminskning i alla led,anförs det.Enligt energiöverenskommelsen skall förslagtill ytterligare åtgärder föreläggas i det fall attinsatserna för energieffektivisering bedöms som otillräckligavid omställningen av energisystemet. Redovisning skall, somredan har nämnts, ske i budgetpropositionen. Enredogörelse för gjorda insatser för en effektivareenergianvändning förutses ingå energirapport frånNUTEK.Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottet motion1991/92:N419 (v) såvitt här är i fråga.EnergitillförselFossila bränslenKolets andel av användningen av energislagen bör minskas från30 TWh till fram , heter det vidare i motion1991/92:N419 (v). borde hos regeringen begära förslagom en tidsplan för en sådan minskning av kolanvändningen. Enmotsvarande begäran avseeende bensin, dieselolja ocheldningsolja återfinns i samma motion. Motionärerna anser attanvändningen av bensin och dieselolja bör sänkas från 100 TWhtill fram ; för eldningsolja bordemotsvarande reduktion ske från till 30 TWh.Med hänvisning till riktlinjerna för energipolitiken avslogriksdagen (bet. 1990/91:NU40 s. 107) yrkanden i tremotioner (m; v; mp) som gick ut på att de skadliga effekterna avkoldioxidutsläpp från fossila bränslen skulle minskas. Denstrategi för minskad klimatpåverkan som var resultatet avtrepartiöverenskommelsen är väl ägnad att tillgodose kravet påen energipolitik som utgår från vad natur och miljö kan bära,anförde utskottet. Två reservationer (m; v, mp) avgavs.Förutom energihushållningsåtgärder kräver en avveckling avfossila bränslen att det skapas ersättningsenergi, exempelvisgenom biobränslen. Såsom har framgått i det föregående undersöksförutsättningarna för ökad användning av biobränslen avbiobränslekommissionen. Med hänvisning till vad som har sagtsavstyrker utskottet motion 1991/92:N419 (v) i här aktuell del.Vid förädling av råolja till lågsvavlig eldningsolja, gasoloch liknande produkter uppstår restprodukter med höga halter avbl.a. svavel, tungmetaller och klorerade kolväten. Sådana s.k.restoljor kan blandas med lättare produkter, t.ex. dieselolja.Utblandade restoljor exporteras av raffinaderiföretagetSkandinaviska () till bl.a.Storbritannien för användning som eldningsolja. --som den 1januari 1992 har ombildats till aktiebolag,-- har projekterat ett kraftverk intill Scanraffsanläggning i i . I kraftverket, varseffekt avsågs uppgå till 400 MW, ämnade testa ochdemonstrera ny teknik -- förgasning med kombicykel förelproduktion -- genom vilken man på ett från miljösynpunktskonsamt sätt skulle kunna utnyttja sådana restoljor sombränsle. har emellertid beslutat attprojektet saknar aktualitet; den starkakraftbalansen -- och det därav föranledda lägre priset påelkraft -- uppges vara den främsta orsaken. framhållsatt kraftverket kan komma till stånd på sikt.I motion 1991/92:N403 (fp) understryks vikten av att planernapå kraftverket fullföljs; motionären begär att skallge regeringen till känna vad som i motionen har anförts omkravet på att restoljor skall omhändertas inom landet. Riksdagenborde också göra ett uttalande om restriktioner när det gällerexport av restoljor, anser motionären och hänvisar till demiljöeffekter som uppkommer i som en följd avförbränningen i importlandet.En liknande motion (v) -- som gick ut på att frågan omersättande av kol med förgasade restoljor borde utredas --avslogs av . Utskottet hänvisade (bet.1990/91:NU40) till investeringsplaner och denytterligare prövning av projektet i som Vattenfallförutsattes göra.Enligt förordningen (1985:841) om miljöfarligt avfall fåravfall exporteras endast om det kan visas att avfallet slutligtkommer att omhändertas på ett sätt som från hälso- ochmiljösynpunkt hade varit godtagbart om det hade omhändertagits iSverige. Tillstånd ges av statens naturvårdsverk.Scanraff betraktar inte de restoljor som uppkommer i processensom miljöfarligt avfall. Efter utblandningen kan de användas someldningsolja och utgör därmed en handelsvara. hardärför inte ansökt om exporttillstånd hos naturvårdsverket.Regeringen beslutade att en särskild utredare(1990:04; tekn.dr. ) skulle tillkallas meduppgift att utreda vissa frågor rörande miljöfarligt avfall m.m.I uppgiften (dir. 1990:45) ingår bl.a. att klarlägga olikamöjligheter för omhändertagande av miljöfarligt avfall. Medmiljöfarligt avfall avses främst kemiskt industriavfall,oljeavfall och annat kemiskt avfall. Utredningen förutses varaslutförd vid utgången av . Utskottet har inhämtat attfrågor med anknytning till den nu aktuella kommer att behandlasav utredningen.Den s.k. om gränsöverskridande transporterav farligt avfall, som har ratificerats av bl.a. , träderi kraft . Konventionen kan innebära ökademöjligheter att förhindra handel med avfall av det slag somrestoljorna är exempel på.Riksdagens beslut (prop. 1990/91:87, bet. NU38) att omvandlaaffärsverket till ett aktiebolag, ,innebär bl.a. att ansvaret för beslut om bolagets investeringarvilar på bolaget och dess styrelse.Utskottet delar de farhågor för restoljornas skadlighet förmiljön som kommer till uttryck i den nu berörda motionen. Medhänvisning till de överväganden som förestår i utredningen ommiljöfarligt avfall och vad utskottet i övrigt har anförtavstyrks emellertid motion 1991/92:N403 (fp).TorvTorv är beteckningen på ett biologiskt mer eller mindrenedbrutet växtmaterial. Återbildningen sker långsamt. Sedanlänge pågår en debatt om huruvida torv skall anses vara fossiltbränsle eller biobränsle och sålunda en form av förnybartbränsle. Om torv skulle klassificeras som biobränsle skulledetta innebära att den omfattades av visst statligt stöd, främstdet investeringsstöd till biobränsleeldade kraftvärmeverk somriksdagen beslutade om . Enligt lagen (1990:582) omkoldioxidskatt tas sådan skatt inte ut på biobränslen, avfall,torv samt metanol och etanol. I den proposition (prop.1989/90:111) som låg till grund för beslutet om dessa undantagmeddelades att den fortsatta skattebefrielsen för torv skulleutredas.I tre motioner begärs att torv skall klassificeras sombiobränsle. erbjuder den kanske största tillväxtpotentialenunder den närmaste tioårsperioden, heter det i motion1991/92:N416 (s). Så länge uttaget inte överskrider tillväxtenkan torv betraktas som förnybart; förbränningen av torv skulledärmed inte ge något nettotillskott av koldioxid tillatmosfären. Motionärerna anser att bör göra ettuttalande av denna innebörd.Tidigare beslut om investeringsstöd för biobränslen vidkraftvärmeproduktion inger stor osäkerhet om torvens framtid,hävdas det i motion 1991/92:N423 (c). Torven borde därför bliklassad som biobränsle. Ett uttalande av av dennainnebörd liksom ett uttalande om att uttaget av torv inte fåröverskrida tillväxten begärs av motionärerna. De anser vidareatt bör besluta att torv skall omfattas av detnyssnämnda investeringsstödet till kraftvärmeproduktion.Också i motion 1991/92:N428 (fp) begärs ett uttalande avriksdagen om torvens betydelse för den framtidaenergiförsörjningen och om att torven borde bli klassad sombiobränsle.Motioner (s, m; c) med krav på att torv skulle definieras sombiobränsle avslogs av (bet. 1990/91:NU40).Utskottet fann att det knappast var lämpligt att riksdagenuttalade sig i denna fråga. Utskottet utgick från att hithörandefrågor skulle komma att diskuteras ytterligare inombiobränslekommissionen. Vidare kunde frågan komma att övervägasav i samband med att verket fullgör ettuppdrag från regeringen om att redovisa en analys av åtgärdermot klimatförändringar. Regeringens förslag om att stöd inteskulle utgå till nya anläggningar för kraftvärmeproduktion därtorv svarar för den huvudsakliga bränsleförsörjningen godtogs avriksdagen.I biobränslekommissionens delbetänkande (SOU 1991:93) El frånbiobränslen hänvisas (s. 26) till direktiven för kommissionensarbete enligt vilka torv inte anges som biobränsle. Kommissionenanmäler emellertid att dess arbete tills vidare även skallinnefatta frågor om torv. Detta beslut sägs vara betingat avpraktiska skäl, bl.a. till följd av att marknaderna för torv ochbiobränslen företer stora likheter och att bränslena i vissutsträckning är utbytbara i anläggningar för el- ochvärmeproduktion. Inför det slutliga ställningstagandet i fråganville kommissionen emellertid avvakta resultatet av detnyssnämnda uppdraget till naturvårdsverket.Resultatet av detta uppdrag presenterades irapporten (4011) Växthusgaserna -- Utsläpp och åtgärder i ettinternationellt perspektiv. Enligt verkets uppfattning bör torvinte klassificeras som biobränsle. Rapporten harremissbehandlats.Utskottet hänvisar -- liksom tidigare -- till attbiobränslekommissionen överväger frågan. Motionerna 1991/92:N416(s), 1991/92:N428 (fp) och 1991/92:N423 (c) avstyrks således.BiobränslenBiogasTvå motioner rör ett fullskaleprojekt för biogasproduktion iKungsörs kommun.Hittills har projektet inte kunnat finansieras på etttillfredsställande sätt, anförs det i motion 1991/92:N420 (s).Detta medför att kostnaderna för producerad energi har blivithöga. Eftersom detta fullskaleprojekt är det enda som är baseratpå energigrödor, skulle det vara av stort intresse om projektetkunde fullföljas, heter det. bör göra etttillkännagivande om behovet av stimulansåtgärder förbiogasprojekt som medverkar till att hålla odlingslandskapetöppet, anser motionärerna.En samordning bör eftersträvas när det gäller att uppfyllajordbruks-, miljö- och energimålen, sägs det i motion1991/92:N422 (kds). Motionären anser att en översyn bör göras idetta syfte. Han anger det nämnda projektet i kommunsom exempel på behovet av samordning.I motion 1991/92:N30 (v) begärs ett uttalande av omnödvändigheten av stöd till biogasprojekt.Biobränslekommissionen har, som tidigare redovisats, enligtsina direktiv till uppgift att analysera de långsiktigaförutsättningarna för en ökad kommersiell användning avbiobränslen och lämna förslag till åtgärder för att stärkabiobränslenas konkurrenskraft på lång sikt.Det är, menar utskottet, naturligt att frågor av det slag somtas upp i motionerna kommer att omfattas av kommissionensfortsatta arbete. Enligt utskottets uppfattning bör riksdageninte föregripa kommissionens överväganden och förslag. Medhänvisning till vad som har anförts avstyrker utskottetmotionerna /92:N420 (s), 1991/92:N422 (kds) och1991/92:N30 (v), den sistnämnda i nu berörd del.Studsvik AB:s forskning och utveckling på deticke-kärntekniska området avser främst utveckling av teknik förinhemska bränslen. Mot bakgrund av bolagets otillfredsställandeekonomiska resultat beslöts (prop. 1990/91:184, bet.NU48) om en överföring av ägarfunktionen till , somsamtidigt har fått i uppdrag att genomföra en omstrukturering avbolaget. Styrelsen för har beslutat om vissastrukturförändringar, som bl.a. innebär att enheten Energi ochmiljö -- som innefattar ett forsknings- och utvecklingsarbeterörande förgasning av biomassa i småskaliga anläggningar --skall läggas ned om det inte går att finna nya intressenter förverksamheten.Hotet om en nedläggning av denna enhet berörs i motion1991/92:N30 (v). Medel bör avsättas för fortsatt verksamhet,anser motionärerna. De framhåller att biogas kan baseras påolika insatsvaror.Enligt vad utskottet har inhämtat pågår förhandlingar medandra finansiärer än när det gäller den berördaenheten vid . Med hänsyn härtill avstyrker utskottetmotion /92:N30 (v) i nu aktuellt avseende.EtanolEtanol framställs genom förjäsning av socker- ellerstärkelserika produkter, främst jordbruksgrödor och skogsavfall.Etanol är användbart som motorbränsle (motoralkohol).Världsmarknadspriset på etanol är mycket lågttill följd av överskottsproduktion. Denna omständighet minskarmöjligheten till en prishöjning på inhemskt producerad etanol.I motion 1991/92:N405 (s) begärs uttalanden av somsammanfattningsvis går ut på att etanolproduktionen skall gesökad stimulans. Satsningar borde göras på utveckling avalternativ energiproduktion för transport- ochuppvärmningssystemen men också av etanolproduktion baserad bl.a.på socker. Vidare borde försök inledas för omvandling avbiomassa och skogsavfall till etanol. Såvitt gäller skogsavfallborde försöken förläggas till , anser motionären.Överskott av spannmål kommer i stor utsträckning att uppstå iområdet norr om ; har stora fördelar somlokaliseringsort för en etanolproduktion, menarupphovsmännen till motion 1991/92:N410 (s). Norrköpingförespråkas däremot i motion 1991/92:N408 (fp) som en lämpligort för en sådan produktion.I trepartiöverenskommelsen om energipolitiken ingår åtgärderför att främja etanoltillverkning (prop. 1990/91:88, bet. NU40).Utgångspunkten för dessa åtgärder är beslut våren1990 om en ny livsmedelspolitik, som innebär en successivmarknadsanpassning och avreglering av jordbruket. För att dettaskall åtstadkommas lämnas bl.a. ett omställningsstöd för sådanareal som varaktigt ställs om från livsmedelsproduktion tillalternativ användning.Inom EG behandlas ett förslag om reducering avpunktskatterna för motorbränsle framställt av jordbruksråvaror.Förslaget går ut på att skatten på sådant bränsle inte fåröverstiga av skatten på den mineraloljeprodukt som detaktuella bränslet är avsett att ersätta. Ett syfte med förslagetär att en bärkraftig etanolindustri skall kunna kommatill stånd.I ett antal motioner (s; fp; c) föreslogs attriksdagen skulle uttala sig för att en etanolanläggning skullelokaliseras till en viss region eller ort. Utskottet uttalade(bet. 1990/91:NU40) att det inte är uppgift att läggasynpunkter på var i landet intressenter bör förlägga enanläggning för produktion av etanol. gick påutskottets linje och avslog de berörda yrkandena.Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker härmedmotionerna 1991/92:N405 (s), 1991/92:N410 (s) och 1991/92:N408(fp), den förstnämnda i här berörd del.VäxtoljorFör att utvecklingen i län skall främjas bör försök medtillverkning av vegetabilisk olja inledas i regionen, anförs detvidare i motion 1991/92:N405 (s). Motionärerna begär attriksdagen skall göra ett uttalande till förmån för tillverkningav dels miljövänlig vegetabilisk "dieselolja", delsvegetabiliskt baserad tryckfärg.Växtoljor eller vegetabiliska oljor framställs ur fröet avoljeväxter. Av växtföljdsskäl bör inte den andel av åkerarealensom avser oljeväxter överskrida . odlasoljeväxter på motsvarande av arealen. Vegetabilisk olja kananvändas som dieselolja, såväl i konventionella motorer som is.k. I konventionella dieselmotorer krävs dockatt oljan genom s.k. omförestring görs mer lik vanligdieselolja. För att jordbrukets behov av dieselolja -- främsttill traktorparken -- skall kunna tillgodoses med vegetabiliskolja krävs att av den totala arealen tas i anspråk.Lönsamheten för produktion av vegetabilisk olja bestäms avpriset på dieselolja men också av priset på det proteinfoder somutvinns vid oljeproduktion. Enligt uppgift är tillverkningen avvegetabilisk olja inte lönsam med den prisnivå på oljan som nuråder.För agroindustriella projekt -- som den i motionen åsyftadetillverkningen av växtoljebaserade tryckfärger utgör exempel på-- lämnas stöd från bl.a. skogs- och jordbrukets forskningsrådsamt från Stiftelsen utskottets mening saknas anledning för att tainitiativ till de regionala projekt som efterlyses i motion1991/92:N405 (s). Denna avstyrks sålunda i aktuell del.ElproduktionKärnkraftFrågan om kärnkraftens roll i det svenska energisystemet hargenom åren varit föremål för en omfattande behandling iriksdagen.År 1980 uttalade (prop. 1979/80:170, bet.