bet · GF01LU23 · 1992-03-10 00:00:00 — Ekonomiska föreningar, m.m. I betänkandet behandlar utskottet tre motioner om ekonomiska föreningar ochen motion som rör frågan om lagstiftning beträffande ideella föreningar.Utskottet avstyrker bifall till motionerna. 1991/92:L202 av m.fl. (s) vari hemställs att somsin mening ger till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avlagen om ekonomiska föreningar.1991/92:L205 av () vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medlemsinflytandet iekonomiska föreningar.1991/92:So273 av m.fl. (s) vari hemställs6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagen om ekonomiska föreningar bör ses över med syfte attunderlätta bildandet av federativa organisationer.1991/92:N271 av () vari hemställs3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att organisationers befogenheter gentemot sina medlemmarutreds. Allmän bakgrundEn förening är en association som, i likhet med bolaget, utgör enpersonsammanslutning vars uppgift kan sägas vara att genom sin verksamhetfrämja ett för deltagarna gemensamt ändamål, ofta att åstadkomma vinst tillfördelning bland dessa. Föreningen är att anse som en juridisk person, dvs. denhar rättskapacitet i samma mening som fysiska personer och den kan förvärvarättigheter och ikläda sig skyldigheter samt har en egen från medlemmarnastillgångar avskild förmögenhet. En skillnad i förhållande till bolaget är attföreningen typiskt sett är en öppen association genom att medlemsantalet kanväxla utan att föreningens stadgar först måste ändras.Föreningarna delas i juridiskt hänseende in i ekonomiska föreningar ochideella föreningar. De ekonomiska föreningarna regleras i den sedan den 1januari 1988 gällande lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar som ersatt 1951års lag i samma ämne. En ekonomisk förening skall enligt lagen registreras. Förregistrering fordras enligt 1 kap. 1 § i den nya lagen (föreningslagen) --liksom enligt lag -- att föreningen har till ändamål att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i kooperativ form.Om någon av de för en ekonomisk förening grundläggande kännetecknen saknas,kan i stället en ideell förening föreligga. De ideella föreningarna är intelagreglerade och det saknas över huvud taget rättsregler som speciellt ärinriktade på dessa. För att en ideell förening skall anses som en juridiskperson och ha rättskapacitet krävs det enligt de principer som vuxit fram irättspraxis att det finns en styrelse och att stadgar av viss fullständighetantagits.En ekonomisk förening skall enligt föreningslagen ha minst fem medlemmar.Antalet medlemmar får dock vara tre eller fyra, om minst tre medlemmar ärjuridiska personer. I en förening skall det finnas en styrelse med minst treledamöter. Styrelsen skall i normalfallet väljas av föreningsstämman.Föreningslagen medger emellertid att det i stadgarna föreskrivs att en ellerflera styrelseledamöter skall tillsättas på annat sätt. Ett sådant annorlundatillvägagångssätt kan vara att styrelseledamot utses av en centralorganisation.En ekonomisk förening får enligt föreningslagen som huvudregel inte vägranågon inträde som medlem. Denna grundsats kan enligt lagen frångås om det finnssärskilda skäl för att vägra inträde med hänsyn till verksamhetens art elleromfattning m.m.Föreningslagen ger en medlem rätt att säga upp sig till utträde urföreningen. Föreningen har emellertid enligt lagen vissa möjligheter att genomföreskrifter i stadgarna binda sina medlemmar så att uppsägning inte får skeförrän efter inträdet. Den omständigheten att en medlem har sagt uppsig till utträde eller uteslutits innebär inte att medlemskapet omedelbartupphör. Vissa bestämmelser reglerar när avgång i så fall tidigast kan ske.Beslut om ändring av stadgarna i en förening skall fattas avföreningsstämman. Ett sådant beslut är enligt föreningslagen giltigt omsamtliga röstberättigade i föreningen har förenat sig om det eller beslutet harfattats på två på varandra följande föreningsstämmor och på den senare stämmanbiträtts av minst två tredjedelar av de röstande. För vissa ändringsbeslutuppställs krav på större majoritet. Om i stadgarna tagits in ytterligarevillkor för ändring av stadgarna, gäller enligt föreningslagen det villkoret.Ett sådant villkor kan exempelvis vara en bestämmelse i stadgarna att förgiltigheten av ett ändringsbeslut krävs samtycke av någon utomstående, t.ex. enhuvudorganisation i vilken föreningen är medlem eller regeringen. Bestämmelsermed motsvarande innehåll finns för bostadsrättsföreningars del ibostadsrättslagen (1991:614).MotionsmotiveringarI motion L202 av m.fl. (s) anförs att utvecklingen på detkooperativa området ställer krav på förnyelse av associationsrätten. Somexempel på frågor som bör övervägas närmare nämner motionärernariskkapitaluppbyggnaden i kooperativ verksamhet, nya kooperativaverksamhetsformer t.ex. i glesbygd och inom den offentliga sektorn samtEG-kommissionens förslag till en europeisk kooperativ stadga.Enligt motion 1991/92:L205 av () bör bestämmelserna omstadgeändring i föreningslagen och bostadsrättslagen ses över i syfte attstärka medlemmarnas inflytande över föreningens angelägenheter. Nuvarandeordning ger enligt motionären stiftarna av en ekonomisk förening mycket storbestämmanderätt. Om stiftarna i de ursprungliga stadgarna för en föreningställer upp särskilda villkor för stadgeändring kan enligt motionärenmöjligheterna för de enskilda medlemmarna att senare vidta ändringar istadgarna avsevärt försvåras.I motion 1991/92:So273 av m.fl. (s) anförs att de flestabestämmelser i föreningslagen är tillämpliga även för det fall att en ekonomiskförening har andra ekonomiska föreningar som medlemmar, dvs. Föreningslagen är dock enligt motionärerna i första hand anpassadför den situationen att fysiska personer är medlemmar. Detta visar sig t.ex.när det gäller regleringen av rätten till utträde ur en förening. En föreningsutträde ur en federation kan, anförs det i motionen, få omfattande konsekvenserför övriga medlemmar vilket inte nuvarande bestämmelser tar hänsyn till(yrkande 6).I motion 1991/92:N271 av (), som handlar om kollektivasakförsäkringar, anförs att en facklig organisation som tecknar kollektivhemförsäkring för medlemskollektivet utan individuell anslutning vidgar sittverksamhetsområde in i medlemmarnas privata sfär. Detta innebär enligtmotionären ett hot mot rättssäkerheten för den enskilde organisationsmedlemmen.I motionen anförs att det finns behov av lagstiftning som klargör hur långt enorganisations befogenheter sträcker sig gentemot de enskilda medlemmarna(yrkande 3).Tidigare behandlingTill grund lagstiftning om ekonomiska föreningar lågkooperationsutredningens betänkande (SOU 1984:9) Kooperativa föreningar. Ibetänkandet framhölls att den kooperativa samverkansformen fått ny aktualitetsom ett alternativ för organisation av ekonomisk verksamhet. Utredningenföreslog, i syfte att främja den kooperativa samverkansformen, att en nylagstiftning om ekonomiska föreningar skulle öppna en möjlighet även förföreningar som inte helt uppfyllde de grundläggande föreningsrekvisiten attlåta registrera sig som ekonomiska föreningar. I proposition 1986/87:7 omekonomiska föreningar tog emellertid departementschefen på närmare anförda skälavstånd från tanken på att andra föreningar än de som främjar medlemmarnasekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet skulle kunna bli ekonomiskaföreningar. Departementschefens ståndpunkt föranledde inte några erinringarunder riksdagsbehandlingen av propositionen (bet. LU 1986/87:20).Ett ytterligare spörsmål som -- med anledning särskilt av motionsyrkande --övervägdes vid riksdagsbehandlingen av proposition 1986/87:7 var frågan omföreningsmedlemmarnas inflytande över stadgevillkoren, särskilt derasmöjligheter att besluta om ändringar av stadgarna. Utskottet underströk att detutmärkande för en ekonomisk förening är att medlemmarna deltar i verksamhetenpå olika sätt och att de även i övrigt har ett starkt inflytande när det gällerföreningens angelägenheter. Medlemmarnas engagemang i föreningen gör attverksamhetsformen i betydande grad skiljer sig från aktiebolaget. var det angeläget att den egenart som den kooperativa företagsformeninnebär upprätthölls i en ny föreningslag. Att medlemmarnas inflytande i olikafrågor garanterades var vidare en förutsättning för att den ekonomiskaföreningsrörelsen skall präglas av ett demokratiskt synsätt, något som är avgrundläggande betydelse för föreningslivet. Även om lagstiftningen såledesmåste slå vakt om de intressen som bär upp föreningsrörelsen var det samtidigtviktigt att föreningarna ges möjligheter att självständigt besluta om hurverksamheten skall bedrivas och organiseras. Endast om starka skäl talade fördet bör, fortsatte utskottet, inskränkningar ske i beslutanderätten förföreningen och dess medlemmar. Utskottet kunde med hänvisning till det anfördainte finna det motiverat att den ordning som gällde enligt lag skullefrångås i den nya föreningslagen. Något missbruk av reglerna syntes inte hellerha förekommit. Det demokratiska synsättet gynnades därför enligt utskottetsmening bäst om föreningarna även i fortsättningen själva fick uppställa devillkor som utöver bestämmelserna i föreningslagen skall gälla för giltighetenav beslut om stadgeändringar.Villkoren för företagen i har tagits upp i den regeringsförklaringsom statsministern lämnade . Han framhöll därvid att det blirav största vikt för ekonomiska utveckling att små-och medelstora företag får en renässans. Det är i dessa företag som de nyamöjligheterna och de nya arbetena finns. Det är enligt regeringsförklaringennyföretagandet som måste bli ekonomins spjutspets mot framtiden. Regeringenskulle, anfördes det vidare i regeringsförklaringen, därför redan under hösten1991 lägga fram förslag som tillsammans innebär en ny start för små ochnyföretagandet.Hösten 1991 behandlade en motion med samma inriktning som den nuaktuella motionen L202 (bet. 1991/92:LU1). Med hänvisning till innehållet iregeringsförklaringen utgick utskottet från att de i den dåifrågavarande motionen aktualiserade lagstiftningsfrågorna skulle komma attuppmärksammas och övervägas vid det beredningsarbete på associationsrättensområde som förestod inom . Någon åtgärd från sidamed anledning av motionen var således inte erforderlig, och utskottet avstyrktebifall till motionerna.I regeringens proposition 1991/92:51 om en ny småföretagspolitik följsregeringsförklaringen upp genom att ett samlat program för en nysmåföretagspolitik läggs fram. Den omläggning av småföretagspolitiken somförordas i propositionen innefattar bl.a. förbättrad rättssäkerhet genom attäganderätten och näringsfriheten skrivs in i grundlagen. Vidare skall eneffektiv riskkapitalmarknad för småföretag skapas samt nyetablering ochEuropakontakter underlättas. Riskkapitalmarknaden för småföretag bör enligtpropositionen successivt byggas upp utan statlig inblandning genom generelltinriktade åtgärder.Vid riksdagsbehandlingen av propositionen ställde sig näringsutskottet i sittav godkända betänkande bakom vad regeringen anfört om en effektivareriskkapitalmarknad (bet. 1991/92:NU14). Utskottet uttalade att förslagen omsmåföretagens riskkapitalförsörjning bör ses i ett större sammanhang ochhänvisade till förslag till ändringar på beskattningsområdet som regeringenlagt fram i annat sammanhang och som enligt utskottet har stor betydelse föratt underlätta småföretagens riskkapitalförsörjning.Frågan om lagstiftning rörande ideella föreningar har sedan år 1971prövats åtskilliga gånger av , , med anledning avmotioner med samma syfte som den nu aktuella motionen. På förslag avlagutskottet har motionerna avslagits av . Beträffande fråganstidigare behandling och de närmare skälen för ställningstagandena tillmotionerna hänvisas till LU 1985/86:5, LU 1985/86:15, LU 1986/87:15, LU1987/88:22, 1989/90:LU2, 1989/90:LU16 och 1990/91:LU16.Utredningsarbete m.m.Kooperationsutredningens förslag för att främja den kooperativasamverkansformen aktualiserades åter av den tillkalladefolkrörelseutredningen som hade i uppdrag att föreslå åtgärder med syfte att geett ökat ansvar åt folkrörelser, föreningar och kooperativ i offentligverksamhet. Utredningen avlämnade betänkandena (SOU 1987:33) Ju mer viär tillsammans och (SOU 1987:35) Ju mer vi är tillsammans, del 3 Underlag förreformer samt förslag. I betänkandena föreslog utredningen olika åtgärder isyfte att underlätta för föreningar att verka på olika samhällsområden,exempelvis inom barnomsorg, fritid och kultur, och att därmed åta sig annarskommunala uppgifter. Förslagens huvudprinciper har övervägts vidare av den år1990 tillsatta Nykoop-företagsutredningen.Sistnämnda utredning, som hade i uppdrag att analysera den kooperativaföretagsformens utvecklingsmöjligheter på olika områden, avlämnade i mars 1991sitt betänkande (SOU 1991:24) Visst går det an! I betänkandet föreslås ettantal åtgärder för att utveckla den kooperativa företagsformen. Ett avförslagen gäller en översyn av föreningslagen med särskild hänsyn till fråganom minsta antalet fysiska personer som får bilda en ekonomisk förening.Betänkandet har remissbehandlats och bereds inomregeringskansliet.Enligt årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 14) kommer regeringenatt överväga ändringar i föreningslagen som bl.a. innebär att kravet på minstaantal fysiska personer som kan bilda en ekonomisk förening sänks från fem tilltre personer.Regeringen har också beslutat tillkalla en kommitté med uppgift att övervägaolika åtgärder för att stärka den lokala demokratin (dir. 1992:12). Ikommitténs uppdrag bör enligt direktiven ingå att beskriva och analyseraframväxten av alternativa produktions- och driftformer i verksamhet.Som exempel på sådana alternativ nämns att verksamhet bolagiseras, attde anställda övertar driften av viss verksamhet och att entreprenader i privateller kooperativ regi startas.Frågor rörande kooperativ verksamhet övervägs också i EG. Inom kommissionenhar sålunda utarbetats ett förslag till en förordning avseende en kooperativstadga, som skall möjliggöra samarbete mellan kooperativa företag i fleraländer genom ett gemensamt Europakooperativ. Ett Europakooperativ, EC,utgör en förening som bedriver rörelse i syfte att tillfredsställa sinamedlemmars behov och stödja dem ekonomiskt. Varje fysisk eller juridisk personsamt enkla bolag kan enligt förslaget erhålla medlemskap i ett EC. Ett EC skallha minst fem medlemmar, men det räcker med två medlemmar om båda är juridiskapersoner. Lagstiftningen i det där har sitt sätereglerar enligt förslaget i princip kooperativets rättsförhållanden. Grundenför ett EC:s kapital är medlemmarnas insatser som kan vara av olika slag ochförenade med olika rättigheter. Förslaget till stadga medger även andra änmedlemmar att teckna insatser som inte är förenade med rösträtt och attvinstandelsbevis utfärdas som kan överlåtas fritt. Ett EC har också rätt attutfärda obligationer och förlagsbevis. Vinstdisposition kan enligt förslagetske bl.a. i form av avkastning på insatskapitalet och som återbäring.Utskottets övervägandenSom utskottet uttalade (bet. 1991/92:LU1) vid behandlingen av enmotion med samma syfte som motion L202 är det angeläget att denassociationsrättsliga lagstiftningen erbjuder alternativa former förföretagande som är anpassade till näringslivets skiftande behov ochsamhällsutvecklingen i stort. Det är också viktigt att reglerna på området igörligaste mån är konkurrensneutrala så att inte en företagsform gergynnsammare villkor för en viss verksamhet än de övriga kan erbjuda för sammaverksamhet. De associationsformer som lagstiftningen ställt tillnäringslivets tjänst är främst aktiebolag, ekonomisk förening och handelsbolag.Under de senaste årtiondena har en betydande modernisering skett av debestämmelser som gäller för aktiebolagen, de ekonomiska föreningarna ochhandelsbolagen. Huvuddragen i lagstiftningen är dock i stort sett oförändrade,och har i olika sammanhang aktualiserats frågor om alternativ tilloch förändringar av de nuvarande associationsformerna.Av den ovan lämnade redogörelsen framgår att vikten av gynnsamma villkor förföretagen i betonats i statsministerns regeringsförklaring hösten 1991.Redogörelsen visar också att olika frågor rörande ekonomiska föreningar förnärvarande är föremål för överväganden i skilda sammanhang. Särskilt näraanknytning till spörsmålen i motion L202 har de förslag somNykoop-företagsutredningen framlade och som syftar till att underlättabildandet av ekonomiska föreningar och främja den kooperativa verksamhetsformeni övrigt. Av stor betydelse på området är också de frågor som skall belysas avkommittén med uppgift att överväga olika åtgärder för att stärka den lokalademokratin. Även de åtgärder avseende en ny småföretagspolitik, bl.a. i frågaom en effektiv riskkapitalmarknad, som regeringen aviserat i proposition1991/92:51 har nära anknytning till de spörsmål som tagits upp i motionen.Det anförda visar enligt utskottets mening att några åtgärder från riksdagenssida med anledning av motion L202 inte är påkallade. Utskottet utgår därvidfrån att också frågan om ett införlivande av förslaget till en europeiskkooperativ stadga kommer att tas upp till prövning av regeringen sedanförslaget lett till rättslig reglering inom EG. Utskottet avstyrker såledesbifall till motion L202.Vad härefter angår önskemålet i motion So273 yrkande 6 rörande federativaorganisationer vill utskottet erinra om att lagstiftningen om ekonomiskaföreningar medger föreningarna att i vissa avseenden själva reglera sinaangelägenheter i stadgarna. Därmed kan en förening i viss utsträckning anpassaorganisationen och verksamheten efter föreningens speciella förutsättningar.När det gäller den av motionärerna särskilt nämnda frågan om utträde ur enförening kan en förening möjligheten att genom föreskrifter istadgarna binda sina medlemmar så att uppsägning inte får ske förrän viss tidefter inträdet. Det sagda innebär emellertid inte att utskottet saknarförståelse för syftet med motionen. Otvivelaktigt kan avsaknaden av särskildabestämmelser för organisationer av federativ natur medföra problem förföreningarna. Det finns därför skäl för att också detta spörsmål bör tas upptill överväganden vid det beredningsarbete som förestår påassociationsrättens område. Också det fortsatta arbetet inom EG med eneuropeisk kooperativ stadga kan föranleda att behovet av lagstiftningsåtgärdermåste övervägas. Stadgan kan förväntas bli ett instrument för en samverkan övergränserna mellan främst andra föreningar av kooperativ karaktär. EttEuropakooperativ får därmed en federativ prägel.Med hänsyn till vad som sålunda anförts anser utskottet att någon riksdagensvidare åtgärd med anledning av motion So273 yrkande 6 inte är erforderlig, ochutskottet avstyrker alltså bifall till motionsyrkandet.Utskottet övergår härefter till det i motion L205 upptagna spörsmålet omändringar av föreningsstadgar. Som framgår av redogörelsen ovan underavsnittet behandling övervägdes frågan om föreningsmedlemmarnasinflytande över stadgevillkoren ingående vid tillkomsten av den nyaföreningslagen. Utskottet är för sin del inte berett att med anledning avmotionen nu förorda någon ändring av de gällande reglerna på området. Frågan ommedlemsinflytandet i hela dess vidd kan emellertid komma att aktualiseras isamband med det förestående beredningsarbetet rörande ekonomiska föreningar.Det får då också ankomma på regeringen att överväga behovet avlagstiftningsåtgärder för att föreningsmedlemmarna skall tillförsäkras ettinflytande över stadgarnas innehåll. Det anförda innebär att något initiativfrån sida på grund av motion L205 inte är påkallat, och utskottetavstyrker därför bifall till motionen.Vad slutligen gäller önskemålet i motion N271 yrkande 3 omlagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar vill utskottet hänvisatill att motioner med samma syfte har prövats av i stort sett varjeår . Senast prövades frågan (se bet.1990/91:LU16) då utskottet fann att det saknades skäl för att införa enlagstiftning om ideella föreningar i vårt land. Någon anledning för riksdagenatt nu inta en annan ståndpunkt i frågan föreligger inte. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till motionsyrkandet. beträffande översyn av lagen om ekonomiska föreningaratt avslår motion 1991/92:L202,2. beträffande medlemsinflytandet i ekonomiska föreningaratt avslår motion 1991/92:L205,3. beträffande federativa organisationeratt avslår motion 1991/92:So273 yrkande 6,4. beträffande ideella föreningaratt avslår motion 1991/92:N271 yrkande 3.Stockholm den 10 mars 1992På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), StigRindborg (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.