bet · GG01UU1 · 1992-11-26 00:00:00 — Utgångspunktenför denna analys var ett antagande om svensk nedrustninginnebärande en halvering av krigsorganisationen. Enligtutredaren var det angeläget att det skapades incitament för attresurserna inom försvarsindustrin skulle tas till vara i civilproduktion. Hon menade att staten tillsammans med berördaföretag borde formulera konkreta handlingsalternativ ochutarbeta instrument för en stegvis genomförd omställning. Ibetänkandet föreslogs att statsmakterna skulle skapa en centralomställningsfond, som skulle tillföras perår. Utredaren diskuterade olika finansieringsalternativ, avvilka en avgift på krigsmaterielexport förordades.Förslagen i utredning följdes upp av eninterdepartemental arbetsgrupp i rapporten (Ds 1988:19) Enrapport för nedrustning och utveckling. följa och dokumentera svensk och internationell forskningkring omställningsfrågor samt granska och ta vara påinternationella erfarenheter av omställningsprojekt. Enligtarbetsgruppen borde det bildas företagsanknutna förnyelsefonder.Företag inom försvarsindustrin skulle avsätta ett beloppmotsvarande av värdet av företagetskrigsmaterielexport. Därutöver borde det på statsbudgetenanvisas för stöd till exempelvis regionalainvesteringsbolag och specifika lokala initiativ på orter medett starkt försvarsindustriellt beroende. Slutligen förordadearbetsgruppen att regeringen skulle ta initiativ tillöverläggningar med företagen inom försvarsindustrin för ettinformationsutbyte kring deras strategier vid en omställning avproduktionen.Frågan om omställning till civil produktion behandlades ocksåav utredning om krigsmaterielexporten, som år 1990redovisade resultatet av sitt arbete i betänkandet (SOU1989:102) Utlandssamverkan på krigsmaterielområdet. Med hänsyntill krigsmaterielindustrins särart ansåg utredningen attminskad krigsmaterielproduktion endast i begränsad omfattningkan kompenseras med alternativ civil produktion. Företag inomförsvarsindustrin som drabbas av minskande beställningar möterenligt utredningen i stort sett samma problem som företag iandra branscher står inför i liknande situationer. Som endeinhemske köpare och som tillståndsgivare vid utlandssamverkanhar dock staten ett särskilt ansvar för utvecklingen inomförsvarsindustrin, anförde utredningen. Staten måste därför hagod beredskap att vidta olika åtgärder om sysselsättningsproblemskulle uppstå. Utredningen avvisade förslag om att man skallsöka åstadkomma en omställning av försvarsindustrin påadministrativ väg med hjälp av t.ex. omställningsfonder.Riksdagen har som tidigare nämnts vid flera tillfällenbehandlat motioner med krav på åtgärder för en omställning frånmilitär till civil produktion. avslogs ensådan motion (fp). kommenterade motionen i ettyttrande (1991/92:NU7y) till försvarsutskottet i samband medbehandlingen av frågor om totalförsvarets utveckling.Näringsutskottet anförde att det i första hand åligger deaktuella företagen att själva ta initiativ till erforderligastrukturåtgärder. Motionen följdes upp i en meningsyttring (v).Försvarsutskottet (1991/92:FöU12) intog samma ståndpunkt somnäringsutskottet och avstyrkte motionen.Regeringen meddelar i den nu aktuella propositionen (s.41)att den instämmer i uppfattningoch avvisar förslagen om inrättande av omställningsfonder. Deterinras om att det pågår en omfattandestrukturering av den svenska försvarsindustrin. Den anpassningsom kommer att bli nödvändig sker på samma villkor som inomandra branscher. Även med beaktande av att staten har ettsärskilt ansvar för denna industrigren bör utvecklingen intestyras på administrativ väg, anser regeringen.I två motioner efterlyses åtgärder för en omställning inomkrigsmaterielindustrin till civil produktion. skullekunna vara banbrytare på detta område, anförs det i motion1992/93:U6 (fp). Motionären erinrar om de förslag med dettasyfte som ambassadör presenterade . Nugäller det att omsätta förslagen i praktiken, heter det imotionen.Staten måste ta sitt ansvar för de anställda iförsvarsindustrin, sägs det i motion 1992/93:U3 (v). För attekonomiska "brandkårsutryckningar" och plötsligaomställningsproblem med hög arbetslöshet skall undvikas börnedskärningarna inom industrin och omställningen till civilverksamhet ske i ordnade former, anser motionärerna. De menaratt omställningsfonder behövs på femår. Fonderna skulle finansieras genom en avgift motsvarandeminst av krigsmaterielexportens värde.Näringsutskottet vill i den nu aktuella frågan anföraföljande.Av hänsyn till det svenska försvaret är det angeläget med eninhemsk krigsmaterielindustri. Därtill gäller att detkvalificerade tekniska utvecklingsarbete som bedrivs inom dennaindustri även kommer andra industribranscher till del. Som enföljd av den internationella avspänningen har det uppstått ettminskat behov av vissa typer av krigsmateriel. pågåren utveckling mot ökat teknikinnehåll i produkterna. Inom densvenska krigsmaterielindustrin har därför vissa strukturellaåtgärder vidtagits och ytterligare är att vänta.I likhet med regeringen och Krigsmaterielexportutredningenanser näringsutskottet att man inte bör söka åstadkomma enomställning av krigsmaterielindustrin på administrativ väg.Militär produktion skiljer sig i väsentlig utsträckning fråncivil produktion, bl.a. i fråga om produkter och kunder. Enövergång till civil produktion är därför en komplicerad process.Enligt näringsutskottets mening bör nödvändiga anpassningar inomkrigsmaterielindustrin inte frambringas med administrativaåtgärder. Som näringsutskottet tidigare anfört åligger det iförsta hand de aktuella företagen själva att ta initiativ tillerforderliga strukturåtgärder. Statsmakterna har attbeakta vilka konsekvenser sådana strukturförändringar får fördet svenska försvaret. Om omstruktureringarna leder tillfriställning av arbetskraft måste de åtgärder som står tillförfogande inom ramen för bl.a. arbetsmarknads-, utbildnings-och regionalpolitiken sättas in.Med hänsyn till det anförda anser näringsutskottet att de nuaktuella yrkandena i motionerna 1992/93:U3 (v) och 1992/93:U6(fp) inte bör föranleda något initiativ av . Deavstyrks alltså av näringsutskottet.Stockholm den 3 november 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), Axel (), (), Bo Finnkvist(s), (), (), (), (), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Enligt min mening har staten -- bl.a. såsom enda inhemskaköpare av krigsmateriel -- ett särskilt ansvar för utvecklingeninom krigsmaterielindustrin. Med de ytterligarestrukturförändringar som denna industri står inför är detangeläget, inte minst för de anställda, med en målmedvetenplanering för en omställning av industrin. Det högteknologiskakunnandet inom krigsmaterielindustrin bör i ökad utsträckningkunna tas till vara för civil verksamhet.Med instämmande i vad som sägs i motion 1992/93:U3 (v) och ilinje med vad som anförs i motion 1992/93:U6 (fp) anser jag attregeringen bör ta initiativ till inrättande avomställningsfonder för att främja en övergång till civilproduktion. Fonderna bör finansieras genom en avgift påkrigsmaterielexporten. Staten bör under en omställningsperiodåta sig att täcka delar av sitt behov av aktuella civilaprodukter från de berörda företagen. Sammanfattning 1Skrivelsen 1Propositionen 2Motionerna 2Motioner väckta under allmänna motionstiden 2Motioner väckta med anledning av regeringens proposition1991/92:102 4Motioner väckta med anledning av regeringens proposition1991/92:174 4Inledning 8Propositionens huvudsakliga innehåll 9Utskottet 121. Generell syn på export från av krigsmateriel2. Generell syn på propositionen och lagförslaget 133. Riktlinjer för krigsmaterielexport 194. Följdleveranser; reservdelar och ammunition.Export av krigsmateriel till stat som befinner sig i krig 194. Återkallande av exporttillstånd 214. Neutralitetsrättsliga regler (ovillkorligahinder) 224. Mänskliga rättigheter 234. Brott mot reglerna vid svenskkrigsmaterielexport 244. Samarbetsavtal med utländsk part 264. Krigsmaterielexport till enskilda länder ellerområden 275. Multilaterala åtgärder för att kontrollera handelnmed krigsmateriel 306. Övrigt 32Hemställan 34Reservationer 37Graden av restriktivitet (mom. 5) 37Samarbetsavtal (mom. 14) 37Riktlinjer i övrigt för krigsmaterielexport och annanutlandssamverkan (mom. 22) 38Meningsyttring från suppleant 39Bilaga 1 41Bilaga 2 49Bilaga 3 50Bilaga 4 yttrande 51Bilaga 5 yttrande 58