bet · GG01FiU3 · 1992-11-17 00:00:00 — Kapital för tillväxt (prop. 1992/93:41) I betänkandet biträder finansutskottet regeringens förslagtill riktlinjer för utskiftningen av de medel ur de tidigarelöntagarfonderna som skall användas för de små och medelstoraföretagens riskkapitalförsörjning. Sammanlagt 6,5 miljarderkronor skall kanaliseras genom två portföljförvaltande bolag ochsex direktinvesterande riskkapitalbolag. Aktierna i bolagenskall skiftas ut till de företag som debiteratsvinstdelningsskatt. De ca 150 företag som betalat mest ivinstdelningsskatt kommer att tilldelas aktier i de bådaportföljförvaltande bolagen medan övriga företag erhåller aktieri de sex riskkapitalbolagen. Övergångsvis behålls avaktierna i de portföljförvaltande bolagen i statlig ägo.Utskottet avstyrker tre motioner i vilka begärs attpropositionen skall avslås.Socialdemokraterna har i anslutning härtill avgivit enreservation till förmån för motionerna Fi5 (s) och Fi6 (s). I ensärskild meningsyttring ger företrädare iutskottet sitt stöd åt förslagen i motion Fi7 (v).Utskottet behandlar också två motioner som tar upp frågan omriskkapitalbolagens lokalisering resp. verksamhetens inriktning.Båda motionerna avstyrks.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1992/93:41 om kapital för tillväxt,dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1992/93:Fi4 av (),1992/93:Fi5 av och (),1992/93:Fi6 av m.fl. (s),1992/93:Fi7 av m.fl. (v) och1992/93:Fi8 av och ().Finansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1992/93:41 jämte de motioner somväckts med anledning av propositionen.Näringsutskottets yttrande (1992/93:NU3y) återfinns ibilaga till detta betänkande.Statssekreteraren i harinför utskottet lämnat kompletterande upplysningar i anslutningtill proposition 1992/93:41. I proposition 1992/93:41 föreslår regeringen() -- efter föredragning av statsrådet --1. att godkänner föreslagna riktlinjer förutskiftningen av vissa medel ur de förutvarandelöntagarfonderna,2. att bemyndigar regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att vidta de åtgärder som behövs för attgenomföra utskiftningen. 1992/93:Fi4 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lokalisering av de nya riskkapitalbolagen.1992/93:Fi5 av och () variyrkas att avslår propositionen samt att hosregeringen begär ett nytt förslag till statens medverkan när detgäller riskkapital till mindre och medelstora företag.1992/93:Fi6 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår propositionen.1992/93:Fi7 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag i proposition1992/93:41 om kapital för tillväxt,2. att hos regeringen begär förslag att integrera6500 av löntagarfondernas medel medAP-fonderna i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att -- vid avslag på yrkandena 1 och 2 -- hosregeringen begär ett förslag där avlöntagarfondernas medel används som riskkapital utan attprivatiseras.1992/93:Fi8 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att riskkapitalverksamheten skall komma desmå företagen till del,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en rättvis geografisk spridning avriskkapitalverksamheten. InledningNär behandlade frågan om utskiftningen avlöntagarfondernas tillgångar (prop. 1991/92:92, bet.1991/92:FiU21, rskr. 339) godtogs huvuddragen i regeringensutskiftningsplan. I fråga om stödet till de små och medelstoraföretagen gjorde dock vissa ytterligare preciseringar.Enligt beslutet skall detta stöd kanaliseras via ett nyttriskkapitalbolag som tillförs av detidigare löntagarfondernas tillgångar. I bolaget skall inordnasäven vissa delar av statens nuvarande insatser påriskkapitalområdet. Bolaget skall drivas på strikt affärsmässigavillkor. Det skall inleda sin verksamhet och skall pålämpligt sätt privatiseras. Utan att direkt förorda någon visslösning pekade finansutskottet i sitt betänkande på möjlighetenatt låta de som erlagt vinstdelningsskatt komma i fråga vidutskiftningen av det nya bolagets aktier liksom de som valde attinte delta i det premiegrundande allemansfondssparandet.Riktlinjer för utskiftningenI den nu aktuella proposition 41 återkommer regeringen tillfrågan om hur utskiftningen av dessa medel skall genomföras ochvilken organisation som bör användas för de små och medelstoraföretagens riskkapitalförsörjning. Regeringen begär attriksdagen dels godkänner de riktlinjer som föreslås förutskiftningen, dels bemyndigar regeringen att vidta de åtgärdersom behövs för utskiftningen.Regeringen föreslår att riskkapitalstödet kanaliseras -- integenom ett bolag som riksdagsbeslutet närmast utgick från --utan genom två större portföljförvaltningsbolag och sex mindredirektinvesterande riskkapitalbolag. Den valda modellen bidrarenligt propositionen till att skapa mångfald.De direktinvesterande riskkapitalbolagen skall byggas upputifrån sex befintliga bolag, nämligen de sex regionaltlokaliserade riskkapitalbolag som ägs avStiftelsen . Vart och ett av de nya bolagenskall enligt förslaget inledningsvis ha ett eget kapital på ca400 . De skall investera i små och medelstoraföretag och genom aktivt ägarengagemang medverka tillinvesteringsobjektens tillväxt. Investeringarna skallhuvudsakligen göras via aktier eller aktierelaterade instrument.Riskkapitalbolagen skall emellertid också kunna arbeta med s.k.mellankapital, dvs. utlåning utan säkerhet som ligger mellaneget kapital och traditionellt lånekapital. De skall dessutomkunna göra indirekta placeringar via andra riskkapitalbolag.Portföljförvaltningsbolagen skall i första hand bidra tillfinansieringen av riskkapitalbolag, såväl de sex här nämnda somandra. De skall också ha möjlighet att lämna lånegarantier samtatt gemensamt eller var för sig bedriva verksamhet med s.k.mellankapital. Det skall även vara möjligt för bolagen attbedriva sådan verksamhet genom särskilda dotterbolag. Vart ochett av portföljförvaltningsbolagen skall tilldelas ett kapitalpå ca , vilket till en del skall utgå iform av aktier i riskkapitalbolagen. De bådaportföljförvaltningsbolagen skall sålunda vardera inneha avaktierna i tre av riskkapitalbolagen.Riskkapitalbolagens aktier skall i övrigt fördelas på ca16000 företag som betalat vinstdelningsskatt.Fördelningen sker efter ett särskilt anmälningsförfarande varvidtilldelningen av aktier görs i proportion till debiteradvinstdelningsskatt. Oavsett hur lite sådan skatt som debiteratskommer dock alla att tilldelas aktier med ett substansvärdemotsvarande lägst ca 1500 kronor.De ca 150 företag som debiterats mest vinstdelningsskattkommer inte att erhålla några aktier i de direktinvesteranderiskkapitalbolagen. De blir i stället delägare iportföljförvaltningsbolagen och tilldelas av aktierna idessa bolag. Staten, genom en särskild utskiftningsdelegation,behåller tills vidare resterande aktier vilka motsvarar ettsubstansvärde på ca 1600 miljoner kronor.Varje företag som tilldelas aktier får sitt ägandekoncentrerat till ett av de åtta bolagen. Fördelningen påportföljförvaltningsbolag resp. riskkapitalbolag görsslumpmässigt på ett sådant sätt att antalet ägare i de bådaportföljförvaltningsbolagen inledningsvis blir ungefär likamånga och att motsvarande ägarspridning åstadkoms för de sexriskkapitalbolagen.Som ett resultat av den överenskommelse som regeringenträffade med socialdemokraterna omvissa ekonomisk-politiska åtgärder utsåg regeringen enjuristgrupp med uppgift att studera de rättsliga aspekterna vidett eventuellt beslut om att avbryta det premiegrundandeallemansfondssparandet. I proposition 41 sägs att regeringenavser att återkomma till när juristgruppen är färdigmed sitt arbete och lämna förslag om hur man skall förfara medden aktiepost som tills vidare behålls i statlig ägo.Juristgruppen redovisade sina slutsatser för regeringen den 26oktober 1992. Regeringen har därefter i proposition 133föreslagit att det premiegrundande allemanssparandet skallavbrytas med verkan från . I propositionenuppger föredragande statsrådet att han avser attsenare återkomma med förslag i vissa angränsandefrågor och att han i det sammanhanget också kommer att ta uppfrågan om de som inte deltagit i det premiegrundandeallemanssparandet skall få del av de förutvarandelöntagarfondernas medel i enlighet med tidigare beslut. Medhänsyn till den begränsade omfattning som premietilldelningenkan väntas få när sparandet nu avbryts förutskickarstatsrådet i proposition 133 att han bedömerdet som mindre sannolikt att det blir aktuellt med någonutdelning av medel till dem som inte deltagit i sparandet.Av proposition 41 framgår att regeringen ser det som angelägetatt den nya riskkapitalverksamheten privatiseras så snart sommöjligt. Den särskilda delegationens arbete bör därför bedrivasi sådan takt att utskiftningen av i första hand den andel på ca75 % av aktierna som skall ägas av företag kan vara genomfördsenast vid utgången av . Det är också regeringensambition att riskkapitalbolagen skall börsintroduceras snarastmöjligt.Eftersom bolagen inledningsvis kommer att ha en starkfinansiell ställning finns det enligt propositionen viss riskför att de köps upp och att medlen används för andra ändamål ändet avsedda. Regeringen anser därför att verksamheten bör försesmed sådana regler att uppköp och likvidation av bolagen under denärmaste åren starkt försvåras. Det gäller bl.a. verksamhetensinriktning, mandatperioden för styrelsen m.m. som för de bådaportföljförvaltningsbolagen inte skall kunna ändras före 1998med mindre än att förslag till sådana ändringar biträds avaktieägare med av bolagets aktier. Motsvarandekvalifikationskrav väntas för ett riskkapitalbolag sättas vid2/3 av bolagets samtliga aktier. För portföljförvaltningsbolagenkommer dessutom övergångsvis en rösträttsspärr att finnas.Enligt den får vid en bolagsstämma ingen för egna och andrasaktier rösta för av de vid stämman företräddaaktierna.Fem motioner har väckts med anledning av proposition 41. I treav dessa yrkas avslag på regeringens förslag till riktlinjer förutskiftningen.Socialdemokraterna anser i motion Fi6 av Hans Gustafssonm.fl. (s) att det är motiverat med åtgärder som underlättar demindre och medelstora företagens finansiering. Propositionenavstyrks emellertid, eftersom det enligt motionärerna inte finnsskäl för staten att inrätta nya riskkapitalbolag som sedanskänks bort till storföretag och banker. I rådande finansiellaläge är det enligt deras mening inte rimligt att på det sätt somföreslås i propositionen försvaga de offentliga finanserna medytterligare . Det riskerar att undergrävamedborgarnas respekt och förståelse för de uppoffringar som ärnödvändiga för att vända den statsfinansiella utvecklingen.Motionärerna ser å andra sidan inget hinder för att användamedel ur Allmänna pensionsfonden för att underlättariskkapitalförsörjningen för mindre och medelstora företag. Detskall dock ske utan att medlen skänks bort. Det kunde enligtderas mening också övervägas om detta kunde göras genom sådanariskkapitalbolag som föreslås i propositionen, men bolagen bör iså fall kvarstanna i Allmänna pensionsfondens ägo.Vänsterpartiet anser i motion Fi7 av m.fl.(v) att regeringens förslag till lösning har små förutsättningaratt fungera effektivt. Börsnotering, kravet på affärsmässighetoch möjligheten till hög avkastning på relativt riskfriaplaceringar kommer med stor sannolikhet att motverka deriskfyllda och långsiktiga engagemang som behövs. Dessa ochandra brister i förslagen är så stora att propositionen enligtmotionärernas uppfattning måste avslås (yrkande 1). De erinrarom att avvisade regeringens förslagtill utskiftning av löntagarfondernas tillgångar och att man dåi stället föreslog att dessa tillgångar skulle läggas samman medAP-fonden och bidra till att stärka pensionerna. I enlighet meddenna uppfattning föreslår motionärerna nu att 6500 miljonerkronor av de tidigare löntagarfondernas medel tillförs AP-fonden(yrkande 2). Skulle avvisa detta förslag förordarmotionärerna i andra hand att regeringen skall återkomma medförslag där löntagarfondsmedel används som riskkapital utan attprivatiseras (yrkande 3).I motion Fi5 av och ()hävdas att riskbenägenheten hos de föreslagna riskkapitalbolagenkommer att vara låg för att inte säga obefintlig om verksamhetenskall drivas strikt affärsmässigt. Det är, anser motionärerna,av näringspolitiskt intresse att få önskvärd uthållighet ochtillfredsställande tillgång till riskkapital, vilket kan skegenom att staten dels skapar goda förutsättningar för privataaktörer, dels själv på olika sätt uppträder som aktör påmarknaden. Motionärernas slutsats blir att staten ävenfortsättningsvis bör spela en aktiv roll när det gäller attgarantera riskvilligt kapital. bör enligt motionärernaavslå propositionen och av regeringen begära ett nytt förslagtill statens medverkan när det gäller riskkapital till mindreoch medelstora företag.Näringsutskottet avstyrker i sitt yttrande -- NU3y -- dehär återgivna motionerna och biträder propositionens förslag.Enligt näringsutskottet är det mycket viktigt att de små ochmedelstora företagens behov av riskkapital tillgodoses.Verksamheten i dessa företag är av avgörande betydelse för attkunna bryta den negativa ekonomiska utvecklingen i . Defarhågor som motionärerna framför om att riskkapitalbolagensverksamhet skulle kunna försvåras av krav på affärsmässighet ochprivatisering finner näringsutskottet vara ogrundade. Snarare ärdet så att dylika krav kan väntas leda till ökad effektivitet iverksamheten, hävdar näringsutskottet.Finansutskottet får för egen del anföra följande. beredning av detta ärende har framställts yrkande omatt propositionen och motionerna skulle sändas på remiss tillFinansinspektionen och samt att yttrande i fråganockså skulle inhämtas från . De skäl somdärvid åberopats är bl.a. att förslaget inte haft en sådanutformning och inte beretts på ett sådant sätt att det kunnatligga till grund för utskottets ställningstagande. Bl.a. harförslaget inte remissbehandlats.De i proposition 41 redovisade förslagen utgör svar på detuppdrag gav till regeringen . Det beslutetinnebar bl.a. att det tilltänkta riskkapitalbolaget skulleinleda sin verksamhet års utgång. Enligt utskottetsmening är det angeläget att så kan ske, inte minst mot bakgrundav att antalet företagskonkurser ökat dramatiskt och attfinansieringssystemet för näringslivet inte fungerartillfredsställande.Om propositionen och motionerna i enlighet medutskottsminoritetens förslag sänds på remiss skulle det ledatill att beslutet i ärendet fördröjs, vilket i sin tur medföratt de föreslagna riskkapitalbolagen inte kan inleda sinverksamhet förrän tidigast . Medhänsyn till rådande situation i vilken åtgärder snabbt måstevidtas för att förbättra näringslivets riskkapitalförsörjningskulle en sådan försening vara till avsevärt men. Utskottet hardärför med stöd av 4 kap. 10 § riksdagsordningen beslutat attinte sända ärendet på remiss.De riktlinjer som regeringen förordar för utskiftningen liggerväl i linje med det beslut fattade . I ettavseende skiljer sig propositionens förslag dock från dettidigare beslutet, nämligen i fråga om verksamhetensorganisation. Medan riksdagsbeslutet närmast utgick från attriskkapitalstödet skulle kanaliseras genom ett bolag förordarregeringen en organisationsstruktur med sex mindredirektinvesterande bolag och två större bolag som i princip harrätt att göra endast indirekta placeringar i tillväxtföretag. Iriksdagsbeslutet talades emellertid inte bara om ettriskkapitalbolag utan betonades också att verksamheten skullebyggas upp på ett sådant sätt att mångfalden i riskkapitalstödetinte gick förlorad, och i så motto svarar den föreslagnaorganisationen väl mot beslut. Mångfalden och de bådaportföljbolagens placeringar via riskkapitalbolagen bidrarenligt utskottets mening till att främja konkurrensen, vilket ärtill gagn för verksamheten. Den föreslagna ägarstrukturen -- medbanker och andra större ägare knutna tillportföljförvaltningsbolagen och en mycket stor grupp mindreägare knutna till de direktinvesterande bolagen -- fungerardessutom som en spärr mot att enskilda ägare skall kunna utövaett dominerande inflytande över de placeringar somriskkapitalbolagen gör, vilket också befrämjar verksamheten.Att staten tills vidare står som ägare till av aktierna iportföljförvaltningsbolagen ser utskottet som enövergångslösning. Den ställning staten har när det gäller attutforma regler för privat näringsverksamhet gör det olämpligtför staten att ikläda sig rollen som ägare av företag.Utskottet utgår från att regeringen senare kommer att redovisaett förslag i frågan om ägandet av dessa aktier.I likhet med näringsutskottet biträder således finansutskottetpropositionens förslag till riktlinjer för utskiftningen avvissa medel ur de förutvarande löntagarfonderna. Utskottettillstyrker också att regeringen, eller myndighet som regeringenbestämmer, bemyndigas att vidta de åtgärder som behövs för attgenomföra utskiftningen.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet avstyrker deförslag om avslag på propositionen som framförs i motionernaFi5 (s) i denna del, Fi6 (s) och Fi7 (v) yrkande 1.Utskottets ställningstagande innebär att utskottetavvisar de förslag till alternativa riktlinjer förutskiftningen som förordas i motionerna Fi5 (s) i denna deloch Fi7 (v) yrkandena 2 och 3.Verksamhetens lokaliseringI motion Fi4 av () begärs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som sägs i motionenom lokaliseringen av de nya riskkapitalbolagen. Motionärenhävdar att de nya bolagen inte bildas för att operera på denfinansiella marknaden och att de därför har litet behov av attha sitt säte i . bör uttala sig för att denya riskkapitalbolagen etableras också med avsikt att ökaintresset för olika orter och regioner i hela landet. Särskildaskäl talar enligt motionärens mening för att den nyariskkapitalverksamheten får en tyngdpunkt i ochVästsverige.Näringsutskottet har i sitt yttrande avstyrkt motion Fi4 (m).Som finansutskottet redan inledningsvis nämnt kommer sex bolagägda av Stiftelsen Småföretagsfonden att utgöra grund för de nyariskkapitalbolagen. De sex bolagen och sätet för deras styrelserärKapN AB i ,Capital i ,i ,Partinvest (Partnerinvesteringar i ) AB i ,i i Malmö.Portföljförvaltningsbolagen kommer att ha sitt säte iStockholm och Göteborg.Som näringsutskottet understryker i sitt yttrande är detväsentligt att små och medelstora företag i alla delar av landetfår del av riskkapitalstödet. En regional spridning avverksamheten bör eftersträvas. En sådan spridning av bolagenger, som också näringsutskottet framhåller, en signal ombetydelsen av att uppmärksamma olika delar av landet. De åttabolagen kommer att vara fördelade över hela landet. Någotuttalande av den innebörd motionären begär är enligtfinansutskottets mening inte motiverat. I likhet mednäringsutskottet avstyrker finansutskottet således motion Fi4(m).Verksamhetens inriktningI motion Fi8 av och () begärs att som sin mening ger regeringen tillkänna att riskkapitalverksamheten skall komma de små företagentill del (yrkande 1). Motionärerna erinrar om att det avpropositionen och det tidigare riksdagsbeslutet framgår att denföreslagna verksamheten skall främja små och medelstora företag.De vill särskilt peka på vikten av att de små företagengaranteras del av de avsatta medlen i rimlig proportion tillderas antal. Inom gruppen små och medelstora företag är antaletsmå företag totalt dominerande, framhåller motionärerna.Motionärerna ser det också som angeläget attriskkapitalsatsningarna får en rättvis geografisk spridning. Denföreslagna verksamheten kan bli ett viktigt medel för att främjaföretagsamheten i utsatta landsändar med en arbetslöshet övergenomsnittet. Motionärerna föreslår att gör ettuttalande av denna innebörd (yrkande 2).Näringsutskottet avstyrker i sitt yttrande motion Fi8 (c).Finansutskottet gör följande bedömning av motionärernasförslag. Enligt tidigare beslut skall den föreslagnariskkapitalverksamheten bedrivas på strikt affärsmässiga villkoroch vara inriktad mot små och medelstora företag. De riktlinjersom förordas i propositionen och som utskottet ställt sig bakominnebär att denna inriktning ligger fast. Det är som utskottetser det inte befogat att gå ett steg längre och genomkvoteringar eller på annat sätt fördela riskkapitalstödet på småresp. medelstora företag för att, som motionärerna ser det,kunna garantera de små företagen en rimlig proportion av stödeti förhållande till deras antal. Dylika restriktioner gerlåsningar som hämmar effektiviteten i verksamheten och låter siginte heller förenas med kravet på strikt affärsmässighet.Utskottet kan med hänsyn härtill inte biträda motionärernasförslag.Utskottet finner det inte heller motiverat att riksdagenuttalar sig om den geografiska spridningen avriskkapitalverksamheten på det sätt som motionärerna begär.Skall ett sådant uttalande fylla ett praktiskt syfte måste detåtföljas av någon form av formell reglering, vilken även denskulle komma i konflikt med kravet på affärsmässighet. ser det är ett uttalande av denna innebörd inte hellernödvändigt.Riskkapitalbolagens ägare kommer att utgöras av de företag somdebiterats vinstdelningsskatt, dvs. företag från olika delar avlandet. Inledningsvis kommer det att finnas ca 2600 ägare ivarje bolag. Utskiftningen av aktier kommer att görasslumpmässigt. Dessa omständigheter och det förhållandet attriskkapitalbolagen är spridda över hela landet talar enligtutskottets mening starkt för att deras satsningar kommer att fåen god fördelning över hela landet.Därtill kommer att den föreslagna satsningen påriskkapitalstöd är av betydande omfattning även internationelltsett. Skall medel av denna omfattning kunna placeras på bästasätt får det förutsättas att de sex riskkapitalbolagen inteavgränsar sina placeringar till vissa regioner utan undersökerförutsättningarna i samtliga delar av landet för att finnatänkbara uppslag till satsningar i små och medelstora företag.Som näringsutskottet framhåller kan de regionalautvecklingsfonderna, länsstyrelserna och handelskamrarna genomsin sakkunskap om de lokala förutsättningarna och den verklighetsom de små företagen arbetar i vara till god hjälp i dettaarbete.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi8(c). beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1992/93:Fi5 i denna del,1992/93:Fi6 och 1992/93:Fi7 yrkande 1,res. 1 (s)2. beträffande riktlinjer för utskiftningenatt med bifall till proposition 1992/93:41 samtmed avslag på motionerna 1992/93:Fi5 i denna del och 1992/93:Fi7yrkandena 2 och 3dels godkänner de i propositionen föreslagnariktlinjerna för utskiftningen av vissa medel ur de förutvarandelöntagarfonderna,dels bemyndigar regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att vidta de åtgärder som behövs för attgenomföra utskiftningen,res. 2 (s)men. (v)3. beträffande verksamhetens lokaliseringatt avslår motion 1992/93:Fi4,res. 3 (s) - motiv.4. beträffande verksamhetens inriktningatt avslår motion 1992/93:Fi8.res. 4 (s) - motiv.Stockholm den 17 november 1992På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), Per (), TomHeyman (m), (), (), Bo GJenevall (nyd), (), (), SoniaKarlsson (s), (), (), OlleSchmidt (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Avslag på propositionen (mom. 1), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "avstyrker" och på s. 7 slutar med "Fi7(v) yrkande 1" bort ha följande lydelse:Finansutskottet får med anledning härav anföra följande. Såsomockså framhålls i motionerna Fi5 (s) och Fi6 (s) är det irådande läge motiverat med åtgärder som underlättar de små ochmedelstora företagens finansiering. Enbart ökad tillgång påriskkapital till små och medelstora företag leder dock inte tillatt företagen tillförs nytt kapital.