bet · GF01BoU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Vissa anslag till bostadsförsörjningen behandlar i betänkandet förslagen ifinansdepartementets bilaga till budgetpropositionen avseendeanslag till bostadsförsörjningen. Ett undantag utgör dockanslaget till räntebidrag som kommer att behandlas i ettbetänkande . Dessutom behandlas drygt 70motionsyrkanden helt eller delvis.Med anledning av de i budgetpropositionen framlagda förslagengör utskottet två tillkännagivanden. Förslaget om att de s.k.förköpslånen skall avvecklas avstyrks avutskottet. Med anledning av motionsförslag (s) samt (c, fp)föreslår utskottet bl.a. att statligt stöd vid vissa kommunalaförköp bör kunna utgå även . I fråga omutbetalningen av förnyelsebidrag förordar utskottet att dispensfrån den av regeringen föreslagna sista tidpunkten för ansökanom bidrag skall kunna lämnas under vissa förutsättningar. Medanvändande av sin initiativrätt föreslår utskottet att dettidigare gällande högre investeringsbidraget i fråga omlåntagarbyggda egnahem skall kunna utgå för de projekt som iövrigt uppfyller förutsättningarna härför om projektet påbörjassenast . Enligt det ursprungligariksdagsbeslutet skulle projektet hapåbörjats senast under april månad.Till betänkandet har fogats 30 reservationer samt enmeningsyttring av suppleant av utskottssuppleanten frånVänsterpartiet.SJUNDE HUVUDTITELN Regeringen föreslår i proposition 1991/92:100 bilaga 8(s.93--118) ()dels att riksdagen1. godkänner att den huvudsakliga inriktningen av verksamhetenvid skall vara i enlighet med vad iregeringsprotokollet förordats i avsnittet Förslag,2. godkänner att den huvudsakliga inriktningen av verksamhetenvid länsbostadsnämnderna skall vara i enlighet med vad iregeringsprotokollet förordats i avsnittet Förslag,3. godkänner vad i regeringsprotokollet förordats i fråga omavveckling ava) statsbidrag till hyresrabatter,b) nybyggnadsbidrag,c) bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad,d) räntebidrag för förvärv av vissa fastigheter som harförköpts enligt förköpslagen,e) ungdomsbostadsstödet,4. godkänner vad i regeringsprotokollet förordats i fråga omavveckling av tilläggslån för åtgärder i bostadshus som är yngreän ,5. medger att beslut om tilläggslån för åtgärder i bostadshussom är får meddelas inom en ram på 175 000 000kr. för /93,6. godkänner vad i regeringsprotokollet förordats i fråga omutbetalning ava) förnyelsebidrag,b) boendemiljöbidrag,dels att för /93 anvisar till7. : Förvaltningskostnader ett ramanslag på144787000 kr.,8. : Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag på 1000kr.,9. Länsbostadsnämnderna ett ramanslag på ,10. Investeringsbidrag för bostadsbyggande ett förslagsanslagpå ,11. Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärderi hyres- och bostadsrättshus ett förslagsanslag på 220000000kr.,12. Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter m.m. ett förslagsanslag på ,13. Bidrag till förbättring av boendemiljön ett förslagsanslagpå ,14. Vissa lån till bostadsbyggande ett förslagsanslag på1000000 kr.,15. ett förslagsanslag på 1000kr. I betänkandet behandlas följande under allmänna motionstiden1992 väckta motioner:1991/92:A259 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om s.k.ROT-program enligt vad som i motionen anförts.1991/92:Bo201 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att med avslag på budgetpropositionen i dennadel bibehålla de s.k. förköpslånen.1991/92:Bo202 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att få i gång bostadsbyggandet.1991/92:Bo203 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag om ändraderegler för statliga lån till egnahem i enlighet med desynpunkter som framförts i motionen.1991/92:Bo204 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anpassning av schablonerna för beräkningav låneunderlag och pantvärde till den faktiska kostnadsnivån påbostadsinvesteringar.1991/92:Bo205 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information om riksdagsbeslutet omålderdomshem.1991/92:Bo207 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om övergångsbestämmelser förinvesteringsbidrag och ändringar av regler för räntebidrag.1991/92:Bo208 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anpassning av subventionsräntan till denfaktiska räntenivån.1991/92:Bo210 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till bostäder i områden meduthyrningssvårigheter eller sociala problem.1991/92:Bo211 av m.fl. (s) vari yrkas2. att beslutar att ompröva beslutet ombostadsfinansiering,3. att som sin mening ger regeringen till känna attförutsättningarna för bostadsbyggande fr.o.m. den 1 juni 1993bör anges,4. att som sin mening ger regeringen till känna attdet bör läggas fram ett nytt långsiktigt ROT-program förbostadsfastigheter, bostadsmiljöer och offentliga lokaler.1991/92:Bo213 av och (c, fp)vari yrkas1. att beslutar att systemet med räntebidrag vidförvärv av bostadshus som förköpts skall bibehållas tillsvidare,2. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar att de somredan beviljats räntebidrag får behålla dessa enligt de reglersom gällde när förvärvet genomfördes.1991/92:Bo215 av och () variyrkas1. att beslutar att den s.k. ingångsvärdebelåningenåterinförs vid ombyggnad av ålderdomshem,2. att beslutar att kostnaderna för målning ochtapetsering liksom installation av vitvaror m.m. skall ingå ilåneunderlaget vid ombyggnad av ålderdomshem som inte endast ärav mindre omfattning.1991/92:Bo218 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lån till äldre fastigheter.1991/92:Bo219 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom studentbostäderna och regelverken.1991/92:Bo220 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av allmännyttiga bostadsföretag.1991/92:Bo221 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om investeringar i VA-nätet somkonjunkturregulator,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida inriktningen på offentligainvesteringar.1991/92:Bo223 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att investeringsbidraget förbostadsbyggandet skall utgå ,2. att avslår propositionens förslag om ytterligaresänkning av räntebidragen ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om klarhet i hur bostadsfinansieringen skallutformas,4. att beslutar att för bostadsprojekt somigångsätts nuvarande finansieringsregler skall gälla,oavsett tidpunkt för färdigställande,5. att avslår propositionens förslag att avskaffatilläggslånen för reparations- och ombyggnadsåtgärder.1991/92:Bo224 av i (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regler som gör det svårt förkommunerna att tillgodogöra sig medel från de kommunalabostadsföretagen bör ändras,2. att upphäver lex ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avskaffa de kommunala bolagenssärställning och allmännyttan som begrepp,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att aktiebolagslagens regler för utdelningoch förlustavdrag bör gälla även för de allmännyttiga företagen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skapa smidiga förutsättningar förutförsäljningar av allmännyttans bostadsbestånd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att möjliggöra aktieköp för de boende.1991/92:Bo225 av och () variyrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att lämna förslag till hur staten kan bidra till att ettflerfamiljsbostadsområde byggs utan krav på markytor, garageetc. för permanent innehav av bil.1991/92:Bo232 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den sociala bostadspolitiken,2. att beslutar att införa räntelån i enlighet medriksdagens beslut och ochdärmed upphäva beslut av ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att markvillkoret, den kommunalabostadsanvisningsrätten, skall hävdas som krav för statligt stödi bostadsfinansieringssammanhang, samt att en försöksverksamhetmed produktionskostnadsprövning påbörjas,4. att -- vid avslag på yrkande 2 -- beslutar attför byggnadsprojekt som igångsätts fram till dessatt nytt riksdagsbeslut fattas om bostadsfinansiering skallnuvarande finansieringsregler gälla,5. att beslutar att investeringsbidraget förbostadsbyggande skall utgå fr.o.m. ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om flexibilitet med bibehållande avfunktionskraven vid byggande av gruppbostäder,7. att beslutar avslå förslaget om att bil. 8 anslagG 4 ungdomsbostadsstöd avskaffas samt -- -- -- (yrkandet i vadavser anslaget till räntebidrag behandlas av utskottet i ettkommande betänkande),8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ungdomsbostadsdelegationen böråterupprättas,9. att beslutar avslå propositionens förslag om attbil. 8 anslaget G 6 Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder avskaffas,10. att beslutar att ramen för bil. 8 anslaget G 6Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder /93 ökas med 250 milj.kr. utöver regeringensförslag, således ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det fortsatta arbetet med den s.k.Byggutmaningen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag om fonder för att motverka problemmed outhyrda lägenheter,15. att beslutar avslå propositionens aviseradeförslag om ytterligare sänkning av räntebidragen ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bosparande för hyresgäster i deallmännyttiga bostadsföretagen.1991/92:Bo234 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom främjande av generationsboende.1991/92:Bo235 av () vari yrkas2. att beslutar att ompröva beslutet ombostadsfinansiering,3. att hos regeringen begär att regeringen angerförutsättningarna som skall gälla för byggbranschen fr.o.m. den1 ,4. att hos regeringen begär ett nytt långsiktigtROT-program för bostadsfastigheter, bostadsmiljöer, skollokaleroch andra offentliga lokaler.1991/92:Bo236 av och i (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lägga om den bostadspolitiska kursen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avskaffa de snedvridandegenerella bostadssubventionerna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av lagstiftningen så attkommunala bostadsföretag inte favoriseras i något hänseende,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att medverka till att den svenska bygg-och byggmaterielbranschen i övrigt får stimulerande utländskkonkurrens,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett särskilt skydd i form av riktadebidrag till de grupper som inte kan tillgodogöra sig deändringar som sker, parallellt med minskade bostadssubventioner,i form av bl.a. skattesänkningar.1991/92:Bo237 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att investeringsbidraget förbostadsbyggande skall utgå ,2. att beslutar att avslå budgetpropositionensförslag om ytterligare sänkning av räntebidragen ,3. att beslutar att för bostadsprojekt somigångsätts skall nuvarande finansieringsregler gällaoavsett tidpunkt för färdigställandet,4. att beslutar att bibehålla ungdomsbostadsstödet,6. att beslutar att avslå budgetpropositionensförslag angående tilläggslånens avskaffande.1991/92:Bo238 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar införa det tidigare beslutaderäntelånesystemet rörande bostadsfinansiering från den 1 januari1993,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder på kort sikt för att lindra bygg-och bostadskrisen,3. att beslutar att återställa investeringsbidragettill tidigare nivå ,4. att till Investeringsbidrag för bostadsbyggandeför /93 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit,7. att hos regeringen begär att får iuppdrag att lämna förslag om stöd till avspjälkning av mindrelägenheter.1991/92:Bo239 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ett behovsprövat stödsystem för förvärv av egnahemför flerbarnsfamiljer.1991/92:Bo241 av (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning avboverkets verksamhet, vilken går ut på att avvecklasoch att dess verksamhet överförs till byggandets intressenteratt lösa själva.1991/92:Bo513 av och () variyrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att samla alla berörda inom bygg- och bostadssektorn föratt gemensamt utarbeta en plan för att anpassa bygg- ochbostadssektorn till ett bärkraftigt samhälle.1991/92:Bo514 av och () variyrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att ta fram ett förslag till byggandet av ettekologiskt anpassat flerfamiljshusområde bestående av åtminstoneett hundratal hushåll.1991/92:Bo522 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom försöksbyar med möjlighet till djurhållning och mark förträdgårdsodling.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av räntelånesystem.1991/92:Fi604 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om () framtid.1991/92:So224 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den nuvarande bostadspolitikenskonsekvenser för handikappades möjligheter att få tillgängligabostäder.1991/92:T219 av m.fl. (m) vari yrkas6. att upphäver lagen om byggnadstillstånd m.m.(1971:1204).Skrivelser m.m.Skrivelser har inkommit från , AB , iStor-Stockholm, avdelningen i , ,, AB Botkyrkabyggen samtHuskvarnabyggen AB.Gemensamt med arbetsmarknadsutskottet anordnadebostadsutskottet en offentligutfrågning om byggsysselsättningen. Program för utfrågningensamt protokoll har som bilaga fogats till detta betänkande.Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen m.m.BostadsbeståndetEnligt uppgifter från den senaste folk- och bostadsräkningen-- FoB 90 -- finns det drygt 4miljoner permanentbostäderi landet. Därutöver finns ca 630000 fritidshus. Avlägenheterna i permanentbostadsbeståndet ligger iflerbostadshus och återstoden -- -- således i småhus.Antalet hushåll uppgick till drygt 3,8 miljoner. Itabell 1 redovisas permanentbostadsbeståndets fördelning påolika hustyper och ägarkategorier år 1990.Tabell 1. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochägarkategori år 199000>Hustyp 21>Antal 39>Ägarkategori %00> 21>lägenheter00> 39>Staten, 53>Allmän- 65>Bostads- 79>Privata91>Privata00> 39>lands- 53>nyttiga 65>rätts- 79>perso-91>företag00> 39>ting, 65>före- 79>ner91>m.fl.00> 39>kommuner 65>ningar00>Alla hus 32>4 044 000 42>1 56>22 70>17 84>4998>1000>småhus32>1 875 000 42>1 56> 3 70> 4 84>9198>100>flerbostads-00>hus 32>2 169 000 42>1 56>38 70>28 84>1398>1700>Källa: SCB, FoB 90Som framgår av tabell 1 ägs småhusen till övervägande del avenskilda. Flerbostadshusen uppvisar en mer varieradägarfördelning. Största ägarkategorin är här de allmännyttigabostadsföretagen av lägenhetsbeståndet.Ägarfördelningen avspeglar sig också i upplåtelseformerna. Avsamtliga lägenheter upplåts ungefär lika stor andel -- -- med hyresrätt som med äganderätt. Andelen lägenheter medbostadsrätt uppgår till . I flerbostadshusen dominerarhyresrätten av lägenheterna. Denna upplåtelseformanvänds bara i av bostäderna i småhus.Den vanligaste lägenhetsstorleken räknat på helabostadsbeståndet är 3 rum och kök. I flerbostadshusbeståndetdominerar två- och trerumslägenheterna. Den helt övervägandeandelen stora lägenheter återfinns i småhusbeståndet. Av delägenheter som var större än 3 rum och kök låg i småhus.Smålägenheter på mindre än 3 rum och kök återfanns till iflerbostadsbeståndet.Tabell 2. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochlägenhetstyp år 199000>Hustyp 25>Lägenhetstyp %25>-1RK 37>2RK 51>3RK 65>4RK 79>5RK91>6RK+00>Alla hus 30>12 42>23 54>25 68>19 82>1296>903>småhus 30>3 42>7 54>18 68>30 82>24 96>1803>flerbostadshus 30>20 42>36 54>31 68>10 82>296>100>Källa: SCB, FoB 90Över av dagens bostadsbestånd har byggts . har ca 2,2 miljonerlägenheter nyproducerats och 0,5 miljoner lägenhetermoderniserats. av hela det nuvarandebostadsbeståndet producerades under det s.k. miljonprogrammetåren 1965--1974.Tabell 3. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochfärdigställandeår år 199000>Hustyp 27>Färdigställandeår %00> 27>- 37>1921- 47>1941- 57>1966-67>1976- 77>1986- 87>uppg.00> 27>1920 37>1940 47>1965 57>1975 67>198577>1990 87>saknas00>Alla hus 30>11 40>12 50>34 60>23 70>1380>5 90>203>småhus30>17 40>13 50>23 60>20 70>18 80>5 90>403>flerbostadshus 30>6 40>11 50>43 60>26 70>880>5 90>100>Källa: SCB, FoB 90BostadsproduktionenNyproduktionenNyproduktionen av bostäder har varierat mycket kraftigt underhela efterkrigstiden. Produktionsrekorden uppnåddes kring år1970 med ett årligt bostadsbyggande på över 100000 lägenheter.Därefter minskade bostadsbyggandet successivt fram t.o.m. år1985 då efterkrigstidens lägsta produktionsnivå på27500 lägenheter kunde noteras. Under den senare delen av1980-talet ökade åter bostadsbyggandet t.o.m dåbyggandet av 69300 lägenheter påbörjades. Vi tycks nu varainne i en ny period med ett minskat bostadsbyggande. Enligtpreliminära uppgifter påbörjades nyproduktionen av ca 57400lägenheter , vilket innebär en minskning med 17%i förhållande till år 1990.Tabell 4. Antalet påbörjade lägenheter i nyproduktionen iriket som helhet samt i storstadsområden under åren 1981-199100>År 21>Påbörjade lägenheter i nyproduktionen i00> 21>Riket 41>Stor- 61>Stor- 81>Stor-00> 41>Stockholm 61>Göteborg 81>Malmö00>1981 21>44 500 41>6 600 61>3 10081>2 80000>1982 21>41 900 41>7 100 61>2 70081>2 30000>1983 21>37 800 41>9 700 61>3 40081>2 00000>1984 21>34 000 41>9 700 61>3 40081>1 70000>1985 21>27 500 41>5 800 61>2 40081>2 00000>1986 21>30 600 41>5 900 61>2 70081>1 70000>1987 21>39 800 41>7 600 61>3 50081>2 60000>1988 21>50 800 41>8 200 61>4 80081>2 80000>1989 21>58 700 41>7 800 61>3 50081>2 60000>1990 21>69 300 41>9 300 61>4 60081>3 20000>19911 21>57 400 41>7 900 61>4 10081>3 80000>1 Preliminär uppgift korrigerad för beräknadunderskattning00>Källa: SCBFörändringar i bostadsbyggandet kan avläsas i olika former avstatistik. Tabell 4 ovan redovisar som framgått antaletpåbörjade lägenheter . Detta är den statistikseriesom normalt används när nyproduktionen diskuteras. Statistiskacentralbyrån (SCB) publicerar även statistik över antaletfärdigställda lägenheter. Denna statistik beskriverutförligare bostadsproduktionens sammansättning avseendelägenhetstyp, ägarkategori m.m. Som ett mått på nyproduktioneninnebär dock färdigställandestatistiken omkring ett årseftersläpning i förhållande till uppgifterna om påbörjandet. Entidig -- men osäker -- indikation på vilka förändringar inyproduktionen som är att vänta kan manfå genom att studera förändringar av lägenhetsantalet iansökningar om bostadslån resp. antalet lägenheter som fåttpreliminärt beslut 1991 har antalet lägenheter i förhållande tillföregående år minskat både i de ansökningar om nya bostadslånsom kom in till landets länsbostadsnämnder (--) och i depreliminära beslut om bostadslån som fattades (--).I tabell 5 redovisas data för åren 1989--1991 för dediskuterade måtten på planerat, pågående och avslutatbostadsbyggande.Tabell 5. Data om nyproduktionen av bostäder åren 1989-199100>År 19>Antal lägenheter00> 19>Ansökningar 39>Preliminära59>Påbörjade79>Färdig-00> 19>om bostads- 39>beslut om79>ställda00> 19>lån 39>bostadslån00>1989 19>58 300 39>51 200 59>58 70079>50 40000>1990 19>73 500 39>67 700 59>69 30079>58 40000>1991 19>62 800 39>62 400 59>57 40079>66 90000>Källa: , SCBDen relativt begränsade minskningen av antalet låneansökningaroch preliminära lånebeslut kan sannolikt inte tassom ett mått på den förväntade nedgången 1992. har med utgångspunkt i ett antalytterligare indikatorer, bl.a. enkäter till byggherrar ochbyggföretag, gjort bedömningen att antalet påbörjadelägenheter i nyproduktionen kommer att uppgå till ca 40 000under . Det skulle innebära en minskning i nyproduktionenmed i förhållande till år 1991.Prognoser över bostadsbyggandet på än innevarandekalenderår blir med nödvändighet mycket osäkra. Beslut om denframtida bostadsfinansieringen och den allmänna ekonomiskautvecklingen får givetvis stor betydelse. Enligt boverketsbedömning kan emellertid en nyproduktion på 30 000--35 000lägenheter förväntas . Därefter räknar man med atti genomsnitt 35 000 lägenheter kommer att påbörjas underresten av 1990-talet.Olika förskjutningar i nyproduktionen sker kontinuerligtavseende lägenhetstyp, upplåtelseformer m.m. En sådan förändringgäller fördelningen mellan flerbostadshus och småhus.Flerbostadshusen har dominerat bostadsproduktionen . låg av de påbörjadebostadslägenheterna i småhus. Detta är den lägsta andelen underde . En ännu tydligare trend under det senasteårtiondet gäller fördelningen mellan olika upplåtelseformer.Framför allt har andelen lägenheter med hyresrätt ökat ochandelen äganderätt minskat successivt i nyproduktionen.Redovisningen i tabell 6 över fördelningen mellan olikaupplåtelseformer avser de lägenheter som har färdigställts resp.år.Tabell 6. Fördelning mellan olika upplåtelseformer i hus somfärdigställts under perioden 1981-199100>År 21>Antal 41>Fördelning mellan upplåtelseformer(%)00> 21>lägen-00> 21>heter00> 41>Hyres- 61>Bostads-81>Ägande-00> 41>rätt 61>rätt 81>rätt00>1981 21>51 597 41>30 61>16 81>5400>1982 21>45 108 41>34 61>20 81>4600>1983 21>43 374 41>32 61>29 81>3900>1984 21>34 988 41>36 61>27 81>3700>1985 21>32 932 41>38 61>29 81>3300>1986 21>28 791 41>42 61>28 81>3000>1987 21>30 884 41>41 61>32 81>2700>1988 21>40 574 41>45 61>32 81>2300>1989 21>50 404 41>45 61>34 81>2100>1990 21>58 400 41>51 61>32 81>1700>1991 21>66 900 41>54 61>27 81>1900>Källa: SCBDen förändrade fördelningen mellan olika upplåtelseformer inyproduktionen förklaras delvis av den minskade andelen småhus.En ännu mer betydelsefull faktor i sammanhanget är dockförändringen av upplåtelseformerna inom småhusproduktionen. Frånatt tidigare till helt övervägande del ha upplåtits medäganderätt har de två andra upplåtelseformerna successivt ökatsin andel i småhusproduktionen. Av nyproducerade småhusuppläts med äganderätt, med bostadsrätt och medhyresrätt. För flerbostadshusen var motsvarande fördelning 77 %hyresrätt och bostadsrätt. Detta innebär en viss minskningav bostadsrätternas andel i förhållande till de föregående årensnyproduktion.Den genomsnittliga lägenhetsstorleken i nyproduktionen harminskat . var av denyproducerade lägenheterna större än 4 rum och kök. Förändringen förklaras delvis aven minskad andel småhus, men även bland småhusen har andelenlägenheter större än 4 rum och kök sjunkit från år 1980till år 1991.OmbyggnadsverksamhetenÄven omfattningen av ombyggnadsverksamheten har varieratkraftigt . Variationerna har grovtsett varit de motsatta i förhållande till nyproduktionen. Underbörjan av med en vikande nyproduktion ökade såledesombyggnadsverksamheten kraftigt och nådde sin störstaomfattning då ombyggnaden av 33 000 lägenheter iflerbostadshus påbörjades. De restriktioner förombyggnadsverksamheten som tillämpades under slutet av1980-talet ledde till en minskning av antalet ombyggnader. Nutycks ombyggnadstakten åter öka som nyproduktionen avbostäder minskar kraftigt. påbörjades ombyggnad av21700 lägenheter i flerbostadshus. Detta innebar en ökning avombyggnadsverksamheten i förhållande till föregåendeår.