bet · GF01BoU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Enligt bedömning kan en fortsatt kraftig ökning avombyggnadstakten förväntas under år 1992.Under år 1991 beviljades preliminära beslut om bostadslån förombyggnad av 69 000 lägenheter, vilket är den högsta nivånnågonsin. Bara fattades beslut om lån förombyggnad till 40 000 lägenheter. Bakgrunden till dennaärendetillströmning var de förändrade stödvillkor som trädde ikraft . Det kan dock förväntas att bortfallet idenna ärendemängd blir förhållandevis stort och att påbörjandetav ombyggnaderna kommer att delas upp . görbedömningen att ombyggnaden av mellan 30000 och 50000lägenheter kommer att påbörjas och mellan 25000och 35000 lägenheter år 1993.Tabell 7. Påbörjade lägenheter i moderniserade flerbostadshusföre moderniseringen i riket samt i storstadsområdena under åren1981-199100>År 21>Antal lägenheter före modernisering00> 21>Riket 41>Stor- 61>Stor-81>Stor-00> 41>Stockholm 61>Göteborg81>Malmö00>1981 21>14 600 41>2 200 61>3 10081>150000>1982 21>19 700 41>4 500 61>3 20081>140000>1983 21>22 100 41>4 000 61>3 60081>120000>1984 21>29 700 41>3 900 61>5 10081>140000>1985 21>24 500 41>4 400 61>2 90081>140000>1986 21>33 200 41>4 600 61>4 10081>150000>1987 21>32 100 41>4 600 61>3 80081>150000>1988 21>28 600 41>3 900 61>3 40081>110000>1989 21>22 500 41>3 200 61>2 90081>80000>1990 21>17 700 41>2 400 61>2 20081>80000>19911 21>21 700 41>4 300 61>1 80081>70000>1 Preliminär uppgift korrigerad för beräknadunderskattning00>Källa: SCBDet bör understrykas att uppgifterna i tabell 7 ovan endastavser ombyggnader i flerbostadshus. Orsaken är attombyggnadsstatistiken baseras på bostadslån, och endast enmindre del av småhusombyggnaderna sker med stöd av statligasubventioner. Normal ombyggnadsvolym för småhus med statliga lånhar varit ca 5000 lägenheter. Boverketräknar dock med att omkring 30000 egnahem genomgår meromfattande ombyggnad.ByggnadskostnaderByggnadskostnadernas utveckling var under slutet av 1980-taletföremål för en omfattande uppmärksamhet. Orsaken var attbyggnadskostnaderna ökade påtagligt snabbare änprisutvecklingen i övrigt. Åren 1986--1988 stegproduktionskostnaderna för bostäder nästan snabbareän inflationen. Därefter har kostnadsutvecklingen inombostadsbyggandet successivt närmat sig den allmännaprisutvecklingen som den mäts genom konsumentprisindex (KPI).Under de två senaste åren har kostnadsökningstakten förbostadsbyggandet i genomsnitt legat ungefär i nivå med denallmänna prisutvecklingen.Bilden av byggnadskostnadernas utveckling varierar någotberoende på vilken typ av statistik som man utgår ifrån.Uppgifter från visar dock entydigt påfallande byggnadskostnader i förhållande till KPI. har priserna även börjat minska i absolutatal, och rapporter från upphandlingar av större byggnadsprojekttyder på att ytterligare kostnadssänkningar kan förväntas underdetta år.För att mäta byggnadskostnadsutvecklingen används olika typerav index, bl.a. faktorprisindex. Faktorprisindex används vidkontraktsreglering av mindre entreprenad. Det används också föranalys av byggnadskostnadsutvecklingen och som underlag förberäkning av tidskoefficienten i bostadssubventionssammanhang.Faktorprisindex mäter den sammantagna effekten avprisutvecklingen för de produktionsfaktorer (byggmaterialpriser,arbetslöner etc.) som sätts in i byggnadsverksamheten.Indexserien brukar redovisas både inkl. och exkl. effekterna avlöneglidningen inom området.Den kvartalsvisa utvecklingen av byggnadspriserna under de tvåsenaste åren redovisas i tabell 8. Som jämförelse redovisasutvecklingen av konsumentprisindex.Tabell 8. Procentuell förändring av årstakt av faktorprisindex(inkl. löneglidning) och konsumentprisindex. Kvartalsvis föråren 1990 och 199100>År/ 25>Ökning i % gentemot motsvarande periodföregående år00>kvartal00> 25>Faktorprisindex för85>KPI00> 25>flerbostadshus 55>gruppbyggda småhus00>199000>1:a 25>11,5 55>11,585>9,800>2:a 25>11,4 55>11,385>10,000>3:e 25>10,1 55>10,085>11,100>4:e 25>10,1 55>9,885>11,200>1991100>1:a 25>8,9 55>8,585>10,800>2:a 25>6,2 55>6,285>10,300>3:e 25>4,1 55>4,085>8,500>4:e 25>1,7 55>1,885>7,900>1 Observera att nya mervärdesskatteregler gällerfr.o.m. 199100>Källa: SCBTabellen visar att den kvartalsvisa ökningstakten förfaktorprisindex inkl. löneglidning legat klart underkonsumentprisindex . Mot slutet av år 1991ökade skillnaden i utvecklingen mellan faktorprisindex och KPI.En jämförelse mellan faktorprisindex och konsumentprisindex bliremellertid aldrig helt rättvisande, eftersom det ena mäterprisutveckling på varor och lönekostnader medan det andra mäterprisutvecklingen på en viss konsumtion.Från januari 1991 till januari 1992 sjönk faktorprisindex(exkl. löneglidning) . Det är första gången enprisnedgång över har uppmätts sedan dennaindexserie började beräknas . Som jämförelse kan nämnasatt året innan ökade faktorprisindexmed . Av de kostnadsslag som ingår i faktorprisindex stodbyggherrekostnaderna (dvs. kapitalkostnaderna samt kostnader förprojektering, administration m.m.) för den största nedgången(--12,). Även kostnaderna för byggmaterial och transportersjönk något.Ett annat sätt att mäta byggnadskostnadernas utveckling ärgenom de beräknade produktionskostnader som redovisas i depreliminära besluten om bostadslån vid resp. tidpunkt. I tabell9 redovisas den genomsnittliga produktionskostnaden perkvadratmeter total primär bruksarea för den statligt belånadebostadsproduktionen under de två senaste åren.Tabell 9. Kostnadsutvecklingen för flerbostadshus ochgruppbyggda småhus kvartalsvis enligtpreliminära beslut om bostadslån00>År/ 21>Genomsnittlig produktionskostnad per00>kvartal 21>m2 total primär bruksarea00> 21>Flerbostadshus 61>Gruppbyggda småhus00> 21>kr/m2 41>Ökning i % 61>kr/m281>Ökning i %00> 41>från före-81>från före-00> 41>gående år81>gående år00>199000>1:a 30>9 700 44>13 70>9 60084>1700>2:a 30>10 200 44>16 70>9 90084>1600>3:e 30>10 300 44>14 70>9 90084>1300>4:e 30>10 200 44>8 70>10 10084>1500>199100>1:a 30>10 800 44>12 70>10 60084>1100>2:a 30>11 400 44>12 70>11 10084>1200>3:e 30>11 500 44>11 70>11 30084>1500>4:e 30>11 300 44>10 70>11 10084>900>Källa: BoverketDen genomsnittliga produktionskostnaden för flerbostadshus ihela landet var 11249kr./m2 , vilketinnebär en ökning jämfört med . För gruppbyggdasmåhus uppgick motsvarande produktionskostnad till 11021kr./m2 -- också det en ökning . Ökningstaktenför produktionskostnaden mätt på detta sätt var därmed någotlägre än . De redovisadeproduktionskostnaderna för har påverkatsförutom av "normala" kostnadsökningar också av de ändrademervärdesskatteregler som gäller för byggande sedan den 1januari 1991. En allt större del av byggnadsprojekten har underåret påverkats av de nya reglerna. Om effekterna av de ändrademervärdesskattereglerna räknas bort har kostnadsökningarnaenligt den aktuella statistiken varit något lägre än inflationenunder år 1991.Som framgår av tabell 9 ovan sjönk produktionskostnadernaenligt besluten om bostadslån mellan tredje och fjärde kvartalet1991. Minskningen var för flerbostadshus resp. förgruppbyggda småhus. De minskade byggkostnaderna mot slutet av år1991 anses vara en följd av den minskade verksamheten inombyggsektorn. Enligt bedömning kan ytterligareminskningar av byggkostnaderna förväntas av sammaskäl.BostadsmarknadslägetUnder den senaste tioårsperioden har vi fått uppleva flerasvängningar i den bild som ges av bostadsmarknadsläget i mediaoch i den allmänna debatten. var tommalägenheter i delar av bostadsbeståndet ett uppmärksammat problemi många kommuner. Under den senare delen av var det istället bostadsbristen och de bostadssökandes situation somdominerade debatten. har åter rapporter omuthyrningssvårigheter och tomma lägenheter förekommit alltoftare. kvarstår långa köer med bostadssökande i mångakommuner. De regionala skillnaderna på bostadsmarknaden harsåledes ökat.Orsakerna till svängningarna på bostadsmarknaden står attfinna på flera områden. Nyproduktionens storlek påverkargivetvis bostadsutbudet, medan efterfrågan påverkas bl.a. avutvecklingen av hushållsbildningen, invandringen, avvecklingenav olika former av institutioner m.m. Det ekonomiska läget iallmänhet och då speciellt bostadskostnadernas utvecklingpåverkar givetvis också bostadsefterfrågan. Man bör emellertidkomma ihåg att även om svängningarna mellan bostadsbrist ochbostadsöverskott ibland ter sig snabba och kraftiga så är detendast en liten del av det totala bostadsbeståndet som ärberört. bedöms av antalet permanentbostäder ståtomma.Bostadsmarknadsläget kan avläsas på flera olika sätt.Överskott av bostäder brukar redovisas med andelen outhyrdalägenheter i olika regioner. Brist på bostäder är svårare attfinna något rättvisande mått på. Förändringar av antaletbostadssökande i olika bostadsköer ger en viss bild avutvecklingen. Antalet registrerade bostadssökande är emellertidstarkt beroende av vilka anmälningsvillkor som tillämpas i resp.bostadskö.Boverket genomför i början av en enkätundersökning avbostadsmarknadsläget i landets kommuner. Enkätsvaren belyserdels kommunernas egen bedömning av läget vid årets början, delsredovisas antalet registrerade i kommunens bostadskö.I kommunernas bedömning av bostadsmarknadsläget rapporterade81 % av kommunerna bostadsbrist . I början av år 1991hade andelen kommuner med bostadsbrist minskat till 56 %.Uppgifter års enkät visar att andelen kommuner medbostadsbrist påtagligt fortsatt att minska under det senasteåret. ansåg av kommunerna att detförelåg bostadsbrist i den egna kommunen. Av övriga kommunersvarade en lika stor andel -- -- att det rådde överskott påbostäder som dem som ansåg att det i stort var balans mellanefterfrågan och utbud.Den andra delen av undersökning avser kommunernasbostadsköer. Antalet bostadssökande hushåll som är registreradei dessa köer har ökat . Det totala antaletsom var registrerade som bostadssökande kanutifrån undersökningen uppskattas till 568000hushåll. Avdessa hushåll beräknas ungefär 238000, , varabostadslösa i den bemärkelsen att de saknade eget kontrakt.Övriga har alltså en bostad med eget kontrakt, men önskar bytabostad. Av de ca 238 000 hushållen i bostadskön som saknade egetkontrakt uppskattas vara ungdomar som bor kvar iföräldrahemmet. Övriga bostadssökande i denna kategori var bl.a.personer som hade andrahandskontrakt, bodde på institution ellersom ville flytta in från annan kommun.De tecken på ett ökat antal tomma lägenheter som funnits underdet bekräftas av SCB:s statistik över outhyrdalägenheter i flerbostadshus. mäts antaletouthyrda lägenheter hos de allmännyttiga bostadsföretagen.Enligt den senaste undersökningen stod drygt 10 900 lägenheterlediga till uthyrning i detta bostadsbestånd i september 1991.Det innebar nästan en så hög nivå som året innan ochvar den högsta nivå som registrerats . hadedock de allmännyttiga bostadsföretagen ca 37 000 lägenheter,dvs. av beståndet, lediga till uthyrning.Flera olika bedömare anser att det totala antalet tommalägenheter i hela bostadsbeståndet, inkl. nyproduceradebostadsrätter, uppgick till ca 25000 i slutet av år 1991.Boverket har gjort beräkningen att antalet tomma lägenheterunder kan öka med ytterligare ca 20000 och såledesuppgå till omkring 45000 lägenheter . Detbör emellertid noteras att de tomma lägenheterna är mycketojämnt fördelade i landet. Enstaka kommuner har över 10 %av de allmännyttigt ägda bostäderna outhyrda, medan exempelvisStockholm i princip saknar lediga lägenheter.BoendekostnadernaDe senaste årens skatteomläggningar och följdändringar inombostadsfinansieringens ram har i hög grad påverkatboendekostnaderna. Kostnadsökningar har drabbat allaupplåtelseformer, men tidpunkten för höjningarna har varierat.På hyreshussidan kom de stora höjningarna . Föregnahemmen har de avdragsbegränsningar som skett i flera stegunder haft stor inverkan på boendekostnaderna,speciellt för högt belånade fastigheter utan räntebidrag. Närboendekostnadernas förändring diskuteras är det emellertidviktigt att komma ihåg att kostnaderna inom resp. upplåtelseformvarierar kraftigt. Detta torde speciellt gälla för egnahemmen.Enligt preliminära uppgifter från SCB:s bostads- ochhyresundersökning uppgick den genomsnittliga årshyran i riketshyreslägenhetsbestånd till ca 522kr./m2. Ijanuari 1992 låg den genomsnittliga hyresnivån på ca559kr./m2. I förhållande till januari föregående år hadehyrorna därmed i genomsnitt höjts med ca 30 %.Konsumentprisindex steg med 5,3%.I tabell 10 redovisas de årliga hyreshöjningarna för dengenomsnittliga lägenheten under den senaste tioårsperiodenenligt SCB:s undersökning av januarihyrorna resp. år. Förjämförbarhetens skull redovisas även konsumentprishöjningarnaför motsvarande perioder.Tabell 10. Förändringar i hyra mellan januari resp. år ochjanuari året innan för en genomsnittlig hyreslägenhet (beräkningper m2 )00>År 25>Hyreshöjning55>Konsumentprisförändring00> 25>jan.-jan. %00>1982 25>15,3 55>9,500>1983 25>11,6 55>10,000>1984 25>5,2 55>8,000>1985 25>6,4 55>7,300>1986 25>5,9 55>6,200>1987 25>5,6 55>3,200>1988 25>6,2 55>5,000>1989 25>6,8 55>6,700>1990 25>10,2 55>8,400>1991 25>8,6 55>10,600>19921 25>30,6 55>5,300>1 Preliminär uppgift00>Källa: SCBSom ovan påpekats är det svårare att erhålla en rättvisandebild av boendekostnadernas utveckling för egnahemmen än ihyreslägenhetsbeståndet. SCB publicerar emellertid endelindexserie till konsumentprisindex, som bygger på beräkningarav höjningarna av olika delkostnader för egnahemsboendet. Enligtdenna indexserie ökade kostnaderna i egnahemmen underperioden -- . Motsvarande delindex förhyres- resp. bostadsrättslägenheter ökade med ca 27%.Boendekostnaderna för nytillkommande egnahemsägare påverkasgivetvis av prisutvecklingen för egnahem. Priserna på egnahem(ej nyproduktion) sjönk mätt i reala termer under den förstahälften av . Under den senare delen av stegdäremot priserna kraftigt även realt. (t.o.m.tredje kvartalet 1991) har prisökningarna i hela landet varit ca6 % i reala termer. harstillastående eller fallande priser kunnat noteras. Detta harmedfört att den reala prisnivån i riket som helhet sjunkit fråntoppnivån . Stora regionala skillnader finns dock iprisutvecklingen.ByggsysselsättningenDen stigande arbetslösheten bland byggnadsarbetare har underdet ägnats allt större uppmärksamhet i olikasammanhang. Ett flertal av de motioner som har lagts fram underårets allmänna motionstid tar också denna utveckling somutgångspunkt för yrkanden om olika bostadspolitiska åtgärder.För endast var problemet det omvända. Bristenpå byggnadsarbetare ansågs leda till en ovanligt storlöneglidning som i sin tur bidrog till de snabbt ökandebyggnadskostnaderna under ett antal år.Enligt arbetskraftsundersökningar() ökade det genomsnittliga antalet sysselsatta inombyggnadsindustrin från 257 1985 till 1990. År1991 uppgick årsmedeltalet till 312000. Därefter har antaletsysselsatta gått ned, och beräknades antaletsysselsatta uppgå till 273000. Även om den senare uppgiften,på grund av att den avser en enskild månad därsäsongsvariationer m.m. spelar in, inte är fullt jämförbar medde övriga belyser den en nedåtgående tendens.Arbetslöshetssiffrorna för branschen pekar i samma riktning.Andelen arbetslösa inom byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassahar sålunda ökat . Vid denna tidpunktuppgick andelen arbetslösa till medan den i februari 1992hade ökat till 16,7 %.Den minskade sysselsättningen inom byggsektorn beror avminskningar inom alla verksamhetsområden. Enligt boverketsbedömning svarade dock s.k. övrigt byggande (kontor, butiker,industrilokaler och annat byggande) för huvuddelen avsysselsättningsminskningen. Inom bostadsbyggandet är aktivitetenenligt verket fortfarande hög. Detta beror dels på att antaletpågående projekt är relativt stort, dels på attombyggnadsverksamheten har ökat kraftigt. InledningUtskottet vill inledningsvis något beröra de förutsättningarm.m. som bildar utgångspunkt för detta betänkande.Riksdagen fattade beslut om att det vårensamma år beslutade s.k. räntelånesystemet inte skulle införas.Samtidigt aviserade regeringen sin avsikt att under år 1992lägga fram förslag om ett nytt förenklatbostadsfinansieringssystem . I avvaktan härpåförelades ett regeringsförslag om bostadsbyggandetsfinansiering . Förslaget, som antogs av (1991/92:BoU9), innebär bl.a. att ett system med statligakreditgarantier införs för lån som tas upp på den allmännakreditmarknaden. Räntebidragen behålls i huvudsak enligttidigare gällande regler, men vissa villkor som markvillkor,konkurrensvillkor och förmedlingsvillkor samtproduktionskostnadsprövningen tas bort. Även i övrigt innebär deför antagna reglerna vissa förändringar i syfte attåstadkomma förenklingar i förhållande till tidigare gällanderegelsystem.För att arbeta fram förslag om statens stöd förbostadsfinansieringen för tiden har regeringentillsatt en särskild utredare -- utredningen om statens stöd förbostadsfinansieringen. Enligt direktiven skall målen förbostadspolitiken vara att alla skall ha möjlighet till en godbostad till ett rimligt pris och att var och en skall hainflytande över sin egen situation. Vidare anges att valfrihetenskall öka för de enskilda människorna. I fråga om inriktningenav utredningsuppdraget innebär direktiven i korthet följande:En utgångspunkt för utredningsuppdraget skall vara attåstadkomma en minskad statsfinansiell belastning frånbostadssektorn. Omläggningen av bostadspolitiken måstegenomföras i flera steg där såväl målen för omläggningen somtakten i genomförandet läggs fast från början. Skilda teknikersom kan användas för att fördela kapitalkostnaderna över tidenskall värderas. Härvid skall särskild uppmärksamhet ägnas åt hurbehovet av stöd för omfördelning kan minskas genom utnyttjandeav sparande som byggts upp av fastigheternas ägare eller av deboende. Ett fortsatt generellt stöd i form av räntebidrag börendast komma i fråga i den omfattning som andra åtgärder inte ärtillräckliga. Allt stöd skall lämnas oberoende av hurinvesteringarna faktiskt finansieras. Villkoren bör varalikvärdiga för alla upplåtelseformer och alla kategorier avfastighetsägare. En ytterligare utgångspunkt skall vara attkapitalbeskattningen även fortsättningsvis bör vara symmetriskså att skattelättnaden för ränteutgifter överensstämmer med denskattesats som tillämpas för kapitalinkomster.Utredningen har lagt fram delbetänkandetAvreglerad bostadsmarknad. I betänkandet läggs fram förslagavseende stödet till bostadsfinansieringen fr.o.m. år 1993.Förslagen innebär bl.a. att en avreglering sker av villkoren förstöd och att statens subventioner till bostadsbyggandet minskasgenom en successiv avtrappning av räntebidragen.De bostäder som uppbär räntebidrag berörs inte avförslaget. Som en följd av den förändrade kapitalbeskattningenfr.o.m. föreslås dock att den garanterade räntan förhyres- och bostadsrättshus skall trappas upp med 0,4procentenheter i stället för de som i daggäller.Utredningen föreslår att regeringen sänder ut förslaget påsnabbremiss för att möjliggöra ett riksdagsbeslut under våren1992.I ett kommande betänkande avser utredningen att behandlaskattefrågor, bosparstimulans och ytterligare förenklingar avbostadsreglerna. Detta betänkande skall enligt utredningenpresenteras i slutet av april månad 1992.Som framgår ovan avser regeringen att avgeförslag om ett nytt förenklat bostadsfinansieringssystem fr.o.m.år 1993. Det finns således anledning för utskottet och riksdagenatt senare under detta år ytterligare överväga hithörandefrågor.Bostadspolitikens inriktning och utformning m.m.Bostadspolitikens allmänna utformningUtskottet behandlar inledningsvis sex motionsyrkanden medförslag om bostadspolitikens allmänna utformning.I den socialdemokratiska partimotionen Bo232 framhålls attbostaden måste vara en grundläggande social rättighet. Enligtmotionärerna måste bostadspolitiken därför utgå från en socialmålsättning och samhället och de boende ha ett avgörandeinflytande över bostadsförsörjningen. Med hänvisning härtillförordas i motionens yrkande 1 att skall ge regeringentill känna att den sociala bostadspolitiken ävenfortsättningsvis skall vara vägledande för samhällets insatser.Enligt Ny demokratis partimotion Bo236 har vi trots storastatliga subventioner höga boendekostnader. Bl.a. anges de högasubventionerna ha bidragit till en okänslighet förprisstegringar. Det är enligt motionärerna väldigt svårt atthålla maximal kostnadspress som man subventionerarkraftigt. Den bostadspolitiska kursen måste därför läggas om föratt få ett bättre resursutnyttjande och mindre rundgång avpengar -- yrkande 1. bör strävan enligt motionärernavara att komma ifrån det snedvridande systemet med generellasubventioner -- yrkande 4. Enligt förslaget bör i ställetriktade bidrag som är familjepolitiskt motiverade införas --yrkande 11.En bra bostad är enligt partimotion Bo238 ensocial rättighet jämförbar med rätten till vård, omsorg ochutbildning. Trots den framgångsrika svenska bostadspolitikenkvarstår dock enligt motionärernas mening betydande problem. Föratt på kort sikt komma till rätta med dessa problem föreslås imotionens yrkande 2 bl.a. att någon extra upptrappning avräntebidragen inte skall ske, att investeringar i infrastrukturskall tidigareläggas, att tilläggslånen till yngre hus,ungdomsbostadsstödet m.fl. stödformer skall behållas samt att deallmännyttiga bostadsföretagen skall tillföras tillfälliga extralånemedel för inköp av bostadsfastigheter m.m.Sedan efterkrigstiden har det grundläggande bostadspolitiskamålet formulerats som att alla människor skall ha tillgångtill en sund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligt utrustadbostad till ett rimligt pris. Som grund för de bostadspolitiskasträvandena har detta mål fortsatt giltighet. Med utgångspunkt ide boendes önskemål och den bostadsefterfrågan som finnsgäller frågan därför närmast hur det allmänt formulerade måletskall utvecklas och konkretiseras. Detta måste ske bl.a. pågrundval av de boendes egna prioriteringar. För att skapaförutsättningar härför måste bostadspolitiken utformas så attalla upplåtelseformer, bostadstyper och fastighetsägarebehandlas lika. De hittillsvarande regleringarna bör ersättasmed ett system där det är de boendes önskemål och behov som ärstyrande för bostadsefterfrågan och därmed också förbostadsmarknaden. Härigenom kan en balanserad bygg- ochbostadsmarknad i hela vårt land skapas.Utskottet kan inte finna att den nu i korthet redovisademålsättningen innebär ett avsteg från vad som väglettsamhällets bostadspolitiska insatser. Inte heller kan utskottetfinna att denna politik på något avgörande sätt skulle stå istrid med vad som i de nu aktuella motionerna framförts. Etttillkännagivande i enlighet med motionsförslagen skulle därmedinte tjäna något reellt syfte. Med det anförda avstyrkerutskottet partimotionerna Bo232 (s) yrkande 1, Bo236 (nyd)yrkandena 1, 4 samt 11 och Bo238 (v) yrkande 2.Bostadsfinansieringens långsiktiga utformningMot bakgrund av att bostadsbyggandet är långsiktigt är detenligt den socialdemokratiska partimotionen Bo232 nödvändigt attaktörerna vet vilka villkor som skall gälla när bygget ärfärdigt och det är dags att lyfta lånen. beslut attinte införa räntelånen har enligt motionärernas mening skapatstor oro och ovisshet inom byggbranschen och medverkat till detbyggstopp och det kaos som råder. medför beslutetatt inte införa räntelånesystemet tillsammans med bl.a. desänkta investeringsbidragen att boendekostnaderna inyproduktionen ökar kraftigt. Med hänvisning härtill föreslås imotionens yrkande 2 att räntelånen skall återinföras.Även i partimotioner Bo238 yrkande 1 och Fi209yrkande 15 förs fram krav på att det s.k. räntelånesystemetskall införas -- detta för att åstadkomma enbostadsfinansieringsform som är långsiktigt hållbar. Enligtmotionärerna skulle ett räntelånesystem dessutom gebostadsstödet en mera fördelningspolitisk karaktär, bl.a. genomatt det eliminerar en del av de effekter av dagens system somalltför mycket gynnat höginkomsttagare.