bet · GF01FiU20 · 1992-02-27 00:00:00 — Detta skapar stora problem i form avkompensationskrav inför kommande avtalsrörelser, som riskerar att undermineraden ekonomiska balansen och därmed tillväxten.Regeringens politik innebär också att förväntningarna sänks på vad vi somnation kan åstadkomma. Den försenar på detta sätt den återhämtning som kankomma till stånd.Som alternativ till den politik som presenteras i finansplanen villmotionärerna bedriva en ekonomisk politik som:förstärker den internationella konkurrenskraften för det svenska näringslivetoch bidrar till en exportinriktad expansion,stimulerar den ekonomiska aktiviteten och tar vara på företagensproduktionskapacitet,bekämpar både inflation och arbetslöshet,bidrar till en rättvis fördelning ochåstadkommer en uthållig tillväxt genom att säkra balansen mellan ekonomi ochekologi.Som motionärerna ser det kommer med denna inriktning av den ekonomiskapolitiken i en första etapp arbetslösheten att pressas ner till i ställetför att öka till 4--, vilket blir följden av regeringens politik. Däreftermåste arbetet fortsätta med att stärka tillväxten och få ned arbetslöshetenytterligare. Genom dessa åtgärder upphör enligt motionärerna fallet iinvesteringarna 1993. Hushållens köpkraft ökar mer än med regeringens politik.De offentliga utgifterna ökar med 1993 inom ramen för en ansvarsfullfinansiering och ett minskat budgetunderskott. Inflationen bibehålls på en lågnivå. Tillväxten av nya resurser ökar under både 1992 och 1993.Den i motionen föreslagna inriktningen av den ekonomiska politiken skall sessom ett uttryck för högre ambitioner när det gäller tillväxt, sysselsättningoch fördelning än vad regeringen ger uttryck för. chanser tas enligtmotionärernas uppfattning bäst till vara om den ekonomiska politikenvidareutvecklas efter följande handlingslinjer:Investeringar och underhållsåtgärder i nationell och lokal infrastruktur,dvs. vägar, järnvägar, broar, bör förstärkas kraftigt. Upprustning, ombyggnadoch reparation av bostäder, skolor, m.m. bör genomföras nu när det finns ledigkapacitet.Utbildning och kompetenshöjning bör förstärkas, inte rustas ned. Därför måsteden yrkesinriktade utbildningen i gymnasiet byggas ut, företagsutbildningenförstärkas samt vuxenutbildningen och folkbildningen främjas.Arbetsmarknadspolitiken måste därutöver förstärkas, bl.a. med resurser förotraditionella insatser.Regionalpolitiken måste inriktas på att skapa arbete och utveckling ochresurserna behöver förstärkas.Ekonomins funktionssätt måste förbättras och produktiviteten i arbetslivethöjas. Utöver insatser för att höja kompetensen i arbetslivet bör en förnyelseav arbetets organisation främjas både i näringslivet och i den offentligasektorn.Det tillgängliga riskvilliga kapitalet skall säkerställas för att användastill att utveckla och förstärka näringslivet. Regeringens politik att genomutförsäljning av statliga företag suga upp detta kapital för att finansierastatliga utgifter måste avvisas.En sjukförsäkring av hög kvalitet måste upprätthållas. Förslagen om attinföra och en avveckling av delpensionssystemet måste avvisas.Skattereformen är till gagn för ekonomi, och den balans mellanarbete och kapital som reformen byggde på måste upprätthållas. Skattereformenmåste därför i huvudsak återställas och barnbidraget höjas. Förslagen påskatteområdet i motionen beräknas ge en ökning av statens inkomster med drygt 6miljarder kronor /93.Skillnaderna mellan regeringens budgetförslag och det förslag som redovisas imotionen framgår av följande sammanställning.Socialdemokraternas budgetförslag, skillnader från regeringens förslagMiljarder kronor00> 64>Budgetåret 90>Helår00>64>1992/93 90>199300>Inkomstförstärkningar:00>Skatter 64>6,4 90>8,800>Statshypotek 64>5,0 90>000>Miljöavgift 64>0,2 90>0,200>Summa 64>11,690>9,000>Utgiftsförändringar:00>Arbete och utbildning 64>4,4 90>2,700>Bostadsfinansiering* 64>-0,5 90>-3,700>Karensdagar 64>2,3 90>4,700>Delpension 64>0 90>000>Barnbidrag 64>1,1 90>000>Övriga utgifter 64>0,1 90>0,100>Summa 64>7,4 90>3,900>Budgetsaldo 64>4,2 90>5,1* Räntelån i stället för minskade investeringsbidrag och räntebidrag ger ennettominskning av statens utgifter med 3,7--5,. Denlägre siffran har använts i tabellen.Sammanfattningsvis framhålls i motionen att den presenterade politiken förarbete, tillväxt och rättvisa är en ansvarsfull budgetpolitik, som innebär attde offentliga utgifterna ökar och leder till ett mindrebudgetunderskott än enligt regeringens förslag.Ny demokratis partimotion Fi208I motion Fi208 (nyd) framhålls att Ny demokrati delar regeringens politiskagrundsyn och det systemskifte som den leder till. Regeringen bör dock gåsnabbare fram med utgiftsminskningarna för att skapa utrymme för ytterligareskattesänkningar. Dessa skall då utgöras av tillväxtfrämjande skattesänkningarsom t.ex. en ytterligare sänkning av arbetsgivaravgifterna. Det sammanlagdaskattetrycket bör sålunda sänkas så snabbt som möjligt. Målet bör vara attkomma från till av BNP. Motionärerna anser mot denna bakgrund attskattesänkningstakten bör vara 1--1,av BNP . För att skapaförutsättningar för tillväxtfrämjande skattesänkningar föreslår motionärernaatt hälften av arbetslivsfondens resurser -- 6 miljarder -- används till dettaändamål.Privatisera stora delar av den statliga verksamheten, lägg ned landstingenoch rationalisera kommunerna. Detta måste, enligt motionärerna, varahuvuduppgiften för en omdaning av den offentliga sektorn. I regeringensbudgetproposition är det egentligen bara privatiseringen av statlig verksamhetsom kommer med. I statsfinanserna måste vi också lära oss att göra skillnad påutgifter i form av investeringar (med lönsamhet) och kostnader (där pengarnaförsvinner). Till lönsamma investeringar kan man givetvis låna medan lån tillkonsumtion är ett direkt hot mot statsfinanserna. Att införa balansräkningaroch vinst- och förlusträkningar i offentlig verksamhet skulle också ge deverktyg som är en grundförutsättning för att kunna rationalisera och optimaltutnyttja det enorma kapital som är bundet inom den offentliga sektorn.En nedläggning av landstingen innebär att den byråkratiska delen kan tasbort. Sjukvården, dvs. själva produktionen av sjukvården, bör ges andrahuvudmän, nämligen kommuner, stat och i allt snabbare takt kooperativ ochprivata företag. När sjukvårdshuvudmännen själva får bestämma, får vi, menarmotionärerna, en bättre och effektivare sjukvård utan ökade anslag.Kommunerna kan rationaliseras. All erfarenhet visar att alla storaföretag kan rationaliseras kraftigt. Den störste arbetsgivaren i de flestakommuner är, om inte ligger där, kommunen själv. Därför bör detutredas vad som inte kan privatiseras och allt övrigt utsättas för konkurrens.Kommuninnevånarna bör därvid engageras. Det är ju ytterst de, som blir berördaav de beslut som skall fattas och där finns mycken kreativitet att ta vara på.I motionen understryks att monopol -- statliga, kommunala, kooperativa,fackliga och privata -- måste slopas utom de som är absolut nödvändiga i endemokrati. Uppkomsten av karteller och oligopol måste förhindras, då dessa ärtill stor skada för konsumenterna. Detta gäller i lika hög grad det frianäringslivet. Den fria konkurrensen måste skyddas med effektiva lagar, vilketmotionärerna ser som ett av de få områden, som måste stärkas för attupprätthålla en fungerande konkurrens.I motionen framhålls att den nuvarande lågkonjunkturen sannolikt kommer attpågå under större delen av 1992, varför man borde pröva nya former förarbetsmarknadspolitik. Det är bra att vi har system som till viss del skyddarde arbetslösa ekonomiskt. Men som motionären ser det leder endast i litenutsträckning dessa åtgärder till produktivt arbete. En effektivarearbetsmarknadspolitik, som syftar till att bereda produktivt arbete förtusentals arbetslösa utan ökade kostnader för staten, måste därför komma tillstånd. Arbetslösheten måste nu angripas med praktiska åtgärder av typen:tidigareläggning av investeringar i infrastruktur och utbildning, införande avungdomslöner och förlängd provanställningstid.Bruttoinvesteringarna är den främsta faktorn bakom nedgången i BNP, varfördet är mycket viktigt att stimulera en ökning av investeringarna. Utvecklingeni tillverkningsindustrin pekar mot att det förekommer en betydandeavindustrialisering i . Investeringsincitamenten är små med tanke på densvaga efterfrågan och det fallande kapacitetsutnyttjandet. Realkapitalstockenkommer att fortsätta att minska i . Investeringarna beräknas minskaunder perioden --1992 med 30--för att hamna på samma nivå som för 20år sedan. Det finns emellertid en betydande investeringspotential hos mångautländska företag och kanske då framför allt japanska. Dessa möjligheter börSverige, menar motionärerna, bättre bevaka, då vi med hänsyn till vår högatekniska standard, vår industrikompetens och vårt förbättrade kostnadslägeborde framstå som ett intressant investeringsalternativ. En bättre och riktadinformation och lobbyverksamhet bör därför omgående genomföras. Därför bör mant.ex. positivt medverka till att ett Japan-center i kommertill stånd, gärna med en eller flera japanska banker.Den ekonomiska politikens viktigaste uppgift är, sägs det i motionen, attskapa förutsättningar för företagen att verka och kunna expandera. Detta skulleresultera i ökad sysselsättning och därmed tryggad ekonomi för alla. En viktigdel i detta är att ge de små och medelstora företagen tillgång tillriskkapital, vilket är en bristvara på grund av affärsbankernassituation. Det är därför viktigt att använda det kapital, som finnstillgängligt -- nämligen det samlade löntagarfondkapitalet -- på rätt sätt.Motionärernas uppfattning är att en väsentlig del av detta kapital börutnyttjas som egenkapital i en privat investeringsbank. I en särskild motionföreslås att en sådan bank inrättas.Vad gäller fördelningspolitiken uppmärksammas särskilt följande områden:Regeringsförslaget att förändra medborgarnas ersättningsdel avtandvårdskostnaden måste avvisas.Arbetsskadeförsäkringen har vuxit på ett orimligt sätt och har i många fallanvänts på ett icke avsett sätt. En total översyn av försäkringen är nödvändig.Fattigpensionärernas situation måste förbättras. Det är inte rimligt att desom byggt upp vårt samhälle skall leva sin sista tid på pensioner, som liggerpå eller under existensminimum. Vidare måste reglerna för pensionärernasförmögenhetsskatt ses över då de genom diskriminerande avdragsregler betalarmer förmögenhetsskatt än övriga medborgare.Motionärerna delar regeringens uppfattning att bostadssubventionernastillväxt måste hejdas. Det är mycket viktigt att man redan nu anger entillräckligt lång tidsrymd samt takten på en avveckling så att berörda fårrimlig tid för en omställning.De budgetförändringar i relation till budgetpropositionen som föreslås imotionen framgår av följande uppställning.Ny demokratis förslag till budgetförändringarMilj.kr.00>Åtgärd 68>Minskning 86>Ökning00>Sänkt partistöd 68>35 86>-00>Sänkt alkoholskatt68>- 86>50000>Slopad begravningsmoms 68>- 86>15000>Förändrat bistånd 68>2 500 86>-00>Ökning av pensioner till00>fattigpensionärer 68>-86>20000>Effektiviserad sjukvård00>och tandvård 68>3 000 86>-00>Minskning av organisationsbidrag 68>2 000 86>-00>Slopad hemspråksundervisning 68>1 300 86>-00>Tidigareläggning av snabbtåg 68>- 86>50000>Slopat bidrag till 68>140 86>-00>Minskad inkomstskatt från företagare 68> - 82620000>Slopade bidrag till vindkraft68>150 86>-00>Behovsprövat barnbidrag 68>1 200 86>-00>Minskad energiskatt för företagen 68>- 86>1 30000>Sänkning av turistmomsen* 68>1 000 86>-00>Satsning på turism 68>-86>10000>Återföring av anslag till00>arbetslivsfonden** 68>6 00086> -00>Slopande av FAS-90 68>1 00086>-00>Effektivare flyktingpolitik 68>500 86>-00>Summa 68>18 825 86>2 95000> 70>(12 825)*Ökade skatteintäkter p.g.a. ökad turism orsakad av sänkt turistmoms. **Återförs som budgetförstärkning för arbetsskapande åtgärder.Avslutningsvis framhålls i motionen att Ny demokratis förslag tillstatsbudget för /93 innebär en utgiftsnivå som ligger 15,875(9,875) miljarder kronor lägre än regeringens förslag. Detta trots att man intehar, sägs det i motionen, räknat in några dynamiska effekter som definitivtkommer att uppstå genom den föreslagna politiken.Vänsterpartiets partimotion Fi209I motion Fi209 (v) framhålls att risken är stor att den europeiskakonjunkturen försvagas ytterligare. Detta innebär att också 1992 kan bli ett årsom kännetecknas av lågkonjunktur i åtskilliga länder. För svensk ekonomiinnebär detta att draghjälpen utifrån låter vänta på sig. Men problemen försvensk industri förvärras närmast av det nattsvarta läget på hemmamarknaden.Den svaga byggmarknaden i kombination med en omfattande omstrukturering inomindustrin gör att orderingången fortsätter att falla. Den låga aktiviteten iekonomin gör att varslen fortsätter att dugga tätt. Antalet sysselsatta har påett år minskat med närmare 150000 personer. Kraftigast är nedgången inomindustrin, men även inom byggbranschen och den privata tjänstesektorn harsysselsättningen minskat påtagligt. var, enligt SCB, sammantaget159000 personer arbetslösa. Det utgör 3,av arbetskraften. För industrinsdel gör regeringen den bedömningen att för kommer attgälla att 150000 arbetstillfällen har fallit bort. Men regeringen gör ocksåden bedömningen att trots en påtaglig nedgång i industrisysselsättningen kommernettoexporten att öka påtagligt. Handelsbalansen som andel av BNP beräknas bli3,, den högsta nivån i modern tid. Mot denna bakgrund är det, menarmotionärerna, svårt att förstå regeringens ovilja mot en expansion inom desektorer av ekonomin som inte är utsatta för yttre konkurrens. Regeringen tycksmena att arbetslösa industriarbetare måste vänta på att nya jobb skall uppståinom industrin. Men det kommer emellertid att ta innan 150000 nyaindustrijobb skapats. Resultatet blir långtidsarbetslöshet och utslagning.Regeringen försöker ge sken av att man värnar om den fulla sysselsättningen.I praktiken innebär emellertid den väg man slagit in på att arbetslöshetenfortsätter att öka för att sedan permanentas på en hög nivå. I motionen avvisasregeringens politik att genom skattesänkningar för kapital få fart på ekonomin.Det är, sägs det i motionen, i mångt och mycket en arbetslöshetsskapandepolitik.Man ställer sig även mycket kritisk till fixeringen vid hushållssparandet ochdess kopplingar till investeringar och tillväxt. Regeringens syfte är, menarmotionärerna, att ersätta den generella välfärdstryggheten med ökatindividuellt sparande i pensioner, sjukförsäkringar m.m. I motionen konstaterasatt vi lever i där nyliberala budskap dominerar. Det är, förvånande nogmed tanke på att finansministern kommer från , en politik som harmycket litet gemensamt med gamla tiders liberala idéer -- socialliberalismen.I motionen avvisas regeringens förslag till försämringar för de arbetande,bl.a. införande av karensdagar, försämringar i tandvårdsförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och vuxenutbildningen. Dessutom avvisas förslaget attavskaffa delpensionen och att dra in från kommunerna.Som motionärerna ser det kan inte konkurrenskraft förbättras genomlåga löner och sänkta kapital- och företagsskatter. I stället är detinvestering i modern teknik, bred kunskap i arbetslivet och en demokratiskarbetsorganisation som kan bli trumfkort. Denna inriktning är enligtmotionärerna ett "måste" om vi skall hävda oss på en internationell marknad,oavsett svenskt medlemskap i eller inte.De viktigaste inslagen i den ekonomiska politik som måste förassammanfattas av motionärerna på följande sätt:Att bekämpa arbetslösheten. 18 000 beredskapsarbeten, ungdomsgarantiunder , starkare regionalpolitik, fler utbildningsplatser, nej tillbesparingar på komvux m.m.Att öka insatserna för nya jobb. ROT-program för bl.a. nya byggjobb,borttagande av turistmomsen, avslag på indragningen från kommunerna,infrastruktursatsningar, trafiksatsningar m.m.Att fördela rättvist. Till hushållen: Förlängd föräldraförsäkring till 13månader, höjt pensionstillskott till låginkomstpensionärerna,barnbidragshöjning från , slopad moms på fjärrvärme, slopad momspå kollektivtrafik, sänkt moms på mat m.m. Från kapital och rika: slopatgrundavdrag för höginkomsttagare, höjd marginalskatt för inkomster över 250 000kr., skärpt kapital- och förmögenhetsskatt och finansskatt m.m.Vänsterpartiets budgetalternativ skapar, menar motionärerna, utrymme för ökadsysselsättning och en rättvisare fördelningspolitik. Skattekvoten är på sammanivå som före den borgerliga regeringens skattesänkningar. Budgetunderskottetökar inte, trots omfattande satsningar på bl.a. fler jobb, en effektivarearbetsmarknadspolitik och utökad utbildning.Vänsterpartiets budgetalternativ sammanfattas i följande sammanställning.Redovisningen ger även en bild av inriktningen av den fördelningspolitik sommotionärerna ser som nödvändig att genomföra.Vänsterpartiets budgetsammanställning. Förändring i relation till förslageti budgetpropositionen.00>Utgifter, milj.kr.00>Avslag på indragningen från kommunerna 82>3 75000>Avslag på minskade bostadssubventioner 82>1 96500>Trafik 82>1 50600>Utbildning82>2 47200>Arbetsmarknadspolitik 82>1 60000>Regionalpolitik 82>50000>Näringspolitik 82>69200>Höjda barn- och studiebidrag 82>1 10000>Förlängd föräldraförsäkring82>1 00000>Höjt pensionstillskott (1/1 1993) 82>1 00000>Läkemedelsförmåner 82>46000>Vuxenstudiestöd82>35000>Tandvårdsförsäkringen 82>58000>Miljöpolitik82>45000>Livsmedelspolitik 82>30100>U-landsbistånd 82>1 44600>Minskad statlig byråkrati 82>-1 50000>Sänkt inkomsttak i sjuk- och föräldraförsäkringen82>-1 50000>Införande av räntelånesystem 82>-1 50000>Övrigt 82>22800> 64>Summa 82>14 90000>Skatteintäkter, milj.kr.00>Slopat grundavdrag för höginkomsttagare 82>5 00000>Höjd marginalskatt för inkomster . 82>2 50000>Skärpt kapital- och förmögenhetsskatt 82>3 30000>Stämpelskatt 82>1 30000>Energibeskattning 82>7 80000>Bibehållna särskilda varuskatter, m.m. 82>70000>Alkohol och tobak 82>1 50000>Reklamskatt 82>30000>Finansskatt 82>2 00000>Slopad turistmoms 82>-2 70000>Slopad moms på kollektivtrafik 82>-1 50000>Slopad moms på fjärrvärme (1/1 1993) 82>-1 00000>Sänkt matmoms till (1/1 1993) 82>-1 50000>Slopad uttagsskatt på fastighetsarbeten (1/1 1993) 82> - 50000>Avslag på regeringens förslag om höjda00>arbetsgivaravgifter 82>-2 30000> 64>Summa 82>14 900 Den ekonomiska politikenDen internationella utvecklingenDen svenska varuexporten avsätts till helt övervägande del, , på devästeuropeiska och nordamerikanska marknaderna. Marknadstillväxten för våraexportvaror var t.o.m. 5--6,. bromsade denemellertid upp och stannade vid . Detta bidrog till att exportenminskade med nära 2,. Det finns flera förklaringar till denna negativautveckling. Hit hör exempelvis den internationellt sett oförmånligakostnadsutvecklingen och den svaga produktivitetsutvecklingen i svenskindustri. Vidare har under nuvarande lågkonjunktur både produkt- ochländerinriktningen varit negativa för vår export. Som framhålls i denpreliminära nationalbudgeten har i jämförelse med konkurrentländerna enstörre andel produkter från basindustrin i exporten, jämfört med drygt13% för OECD.Tabell 1. Den svenska varuexportens ländersammansättning år 1991Andelar av total varuexport i procentLänderinriktningNorden 21,5EG exkl. 48,8Östeuropa 2,2Nordamerika 9,1Latinamerika 1,7DAE:s i 2,6Japan 2,1Mellanöstern 3,1Afrika 1,4Övriga länder 7,5Anm. : Med Sydostasiatiska DAE:s avses här , , Sydkoreaoch Taiwan.Därtill har de växande problemen för den globalt sett överetableradebilindustrin givetvis också drabbat svenska företag. Länderinriktningen avexporten innebär nackdelar för i den meningen att av svenskexport går till de nordiska länderna, och somsamtliga uppvisar en stagnerande eller minskad total produktion.Regeringens bedömning av den internationella utvecklingen avviker inte inågon större utsträckning från de prognoser som redovisades (prop. 38 om inriktningen av den ekonomiska politiken). Det framgår dock avfinansplanen att man för förutser en något lägre tillväxt för helaOECD-området än tidigare.Tabell 2. Internationella förutsättningar (finansdep., dec. 1991)Årlig procentuell förändring1990 1991 1992 1993BNPFörenta staterna 1,0 -0,8 (-0,5)* 2,0 (2,5) 3,5 (3,3)5,6 4,5 (4,8) 2,5 (3,0) 2,8 (3,8)4,5 3,3 (3,0) 2,3 (2,3) 2,0 (2,0)0,8 -2,0 (-1,8) 2,0 (1,5) 3,0 (2,5)** 1,5 0,3 (-0,3) 1,8 (1,3) 2,8 (2,5)2,8 1,3 (1,3) 2,0 (2,3) 2,5 (2,5)OECD-totalt 2,5 1,0 (1,0) 2,3 (2,5) 3,0 (3,0)5,1 4,5 4,0 3,8OECD-totalt 4,9 4,3 (4,5) 3,5 (4,5) 3,8 (3,8)Dollarkurs i kr. 5,93 6,07 (6,11) 5,94 (6,18) 5,94 (6,18)Råoljepris,dollar per fat 23,6 20 (20) 21 (20) 21 (20)* Siffrorna inom parentes anger bedömningar i proposition 1991/92:38 ioktober 1991** Exkl. SverigeDenna neddragning av tillväxten förklaras till mycket stor del av enförväntad sämre utveckling i . I likhet med många andraOECD-länder var 1991 i med fallande total produktion.Den privata konsumtionen stagnerade , ochåterhämtningen efter recessionen har gått oväntat långsamt. En förutsättningför att en markant ökning av aktiviteten i den amerikanska ekonomin skall kommatill stånd är att den privata konsumtionen åter ökar. har hindret fören sådan återhämtning främst varit den kris på kredit- ochfastighetsmarknaderna som drabbar hushåll och företag. Det tar uppenbarligenlängre tid än de flesta konjunkturbedömare hade väntat sig innan hushållenfinner att deras skuldsättning har nedbringats så långt att de åter vill ökasin konsumtion.Till skillnad mot den djupa konjunkturnedgången hartillväxten i och legat kvar på en hygglig nivå. Somframhålls i finansplanen tydde dock och början av hösten1991 allt fler konjunkturindikatorer på att en avmattning var på väg iTyskland. Industriproduktionen växte långsammare och den inhemska orderingångendämpades. Enkätundersökningar -- som visar företagens förväntningar om denframtida ekonomiska utvecklingen -- signalerade pessimism. Exporten bromsadesupp, framför allt på grund av konjunkturavmattningen i . Under de sistamånaderna ökade emellertid orderingången från utlandet något. harkonjunkturnedgången i motverkats av en fortsatt tillväxt iJapan och . En viss risk föreligger att konjunkturuppgången i Förentastaterna låter vänta på sig som den ekonomiska aktiviteten i Japanoch blir allt lägre. En sådan utveckling skulle kraftigt kunnaförstärka de faktorer som hotar att förlänga lågkonjunkturen.Utformningen av den ekonomiska politiken i de stora industriländerna kan bliavgörande för styrkan i konjunkturuppgången. De relativt kraftigapenningpolitiska stimulansåtgärder som tidigare vidtagits i Förenta staternaoch har ännu inte givit några påtagliga effekter. Definanspolitiska insatser som kan väntas i anslutning till den nu påbörjadeamerikanska valkampanjen kommer knappast att påverka ekonomin förrän senare ihöst. Med hänsyn till de svårigheter som föreligger att minskabudgetunderskottet kan budgetstimulanserna inte väntas bli av någon störreomfattning. Den mycket expansiva finanspolitik som blev följden avReaganadministrationens åtgärder och som då på ettavgörande sätt medverkade till att föra världsekonomin ut ur den svåralågkonjunkturen kan mot denna bakgrund knappast komma att upprepas.Som framgår av tabell 2 är den ekonomiska aktiviteten i mycket låg. Enviss förbättring kan förutses under innevarande år. Arbetslösheten ligger dockkvar på mycket höga nivåer. I kommer arbetslösheten ävenfortsättningsvis att överstiga . Även i väntas arbetslösheten nåsamma omfattning.År 1989 steg arbetslösheten i kraftigt. I den senaste prognosen från Statistisk Sentralbyrå i börjanav februari varnas för att av arbetskraften kan vara utan arbetei slutet av detta år.Utvecklingen i SverigeDen svenska ekonomin befinner sig i recession. Som framgår av tabell 3 kommerden samlade produktionen att minska även om nedgången inte bedöms bli avsamma omfattning som förra året.Tabell 3. Försörjningsbalans (finansdep., dec.