bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — På sammasätt kan även andra typer av organisationer ges denna möjlighet.En sådan tanke har vi försökt föra fram till regeringen.Regeringen har dock inte velat eller hunnit göra en seriösutredning om hur ett sådant breddat ägande skulle kunna se ut.De förslag som har presenterats har stora brister. Jag villsärskilt peka på fyra.För det första: När det gäller ägarbilden är det bra att manvill ta in nya organisationer. Men det är obegripligt att justfolkrörelsegruppen, som har uttryckt sin beredskapatt stå kvar som ägare, skulle få sin ägarandel minskad från 60till , medan ägargrupper som uttalat sin tveksamhet fårbehålla sina andelar obeskurna. Dessutom anser vi atthembudsklausulen bäddar för ett förstatligande bakvägen avSveriges Radio. Kombineras detta dessutom med att moderbolagetavskaffas, ökar risken ytterligare för en statlig direktstyrningoch för att delar av den nuvarande koncernen avsnörs.För det andra: Att minska antalet ledamöter i styrelsernasamtidigt som man ökar antalet ägargrupper är också mycketdåligt motiverat. Det ges inga belägg för att styrelserna skullefungera effektivare om sex ledamöter motades ut. Denkompetens och professionalism som ägarrepresentanterna står förskulle minska. Man skulle också gå miste om stor del av denviktiga koppling till breda medborgargrupper som ägarna stårför. Dessutom skulle en sådan försnävning självklart minskaintresset hos organisationer och folkrörelser att i framtidenställa upp som ägare. Fyra ägargrupper med sammanlagt sexstyrelseposter i tre olika bolag skapar ett för stort avståndmellan ägarna och styrelsearbetet. Det handlar om att geägarrollen ett meningsfullt innehåll men också en ordentliginsyn och demokratisk delaktighet i public service-företagensledning. Det breddade ägandet tillåts genom denna försnävningknappast att få genomslag i praktiken.För det tredje: En avkortad avtalsperiod riskerar att förlängaden osäkerhet som företaget och dess medarbetare tvingats attleva i . Vi ser inga tunga skäl att gå ifrån ensexårig mandatperiod. En sådan avtalsperiod kan mycket välkombineras med en avstämning efter tre år.För det fjärde: Folkrörelsegruppen beklagar attkulturministern på dessa punkter och på ytterligare några hargått ifrån den enighet som uttrycktes i så sent som ijuni 1991. Vi menar att frågan om Radio-koncernensframtid är av nationellt intresse. Därför borde det ligga iregeringens intresse att försöka få till stånd breda lösningar iparlamentet och tillsammans med ägarna, lösningar som också gerde anställda arbetsro. Än finns det tid att hitta sådana bredalösningar. Regeringens proposition ger dock tyvärr fog förfrågan om viljan att söka dessa breda lösningar verkligen finns.Jag vill slutligen till ordföranden överlämna en skrivelse därvi från folkrörelsegruppen litet närmare utvecklat dessasynpunkter. Tack för ordet!Folke : Herr ordförande! Värderade ledamöter!Tidningsutgivareföreningen och presskonsortiet, dvs. detidningar och intressenter som äger aktier i , harinte diskuterat eller behandlat den proposition som nuföreligger. Däremot har man diskuterat principfrågan om ägandetav . På den punkten har TU yttrat sig tillkulturdepartementet. Vi har också ingivit en kompletterandeskrivelse med anledning av att vi ansåg att departementetmöjligen något hade missuppfattat TU:s position i sammanhanget.Tidningsutgivareföreningen är en av delägarna och har enaktiepost på 631 aktier, medan den största aktieägaren inompressgruppen är TT, Tidningarnas Telegrambyrå. Därefter kommer iordningen efter TT och TU, som är den näst största ägaren,, , , DagensNyheter, , , NorrköpingsTidningar och . De är de störstaaktieägarna på pressidan. Övriga 34 tidningar äger tillsammansungefär så många aktier som Tidningsutgivareföreningen.I remissyttrandet till harTidningsutgivareföreningen angett att man avser att lämnaaktieägarskapet i . Anledningen till detta är attett antal tidningar kommer att gå in på radioområdet. Framförallt kommer man att starta lokalradiostationer. vet viinte hur många det blir, men vi vet att det finns ett stortantal som har planer på detta. Det sannolika är att det inteblir så många men att det kommer att bli ett antal tidningar somstartar konkurrerande verksamhet. Pressen skulle då komma inågot slags mellanställning, ett jävsförhållande där man delsvar delägare i public service-företaget, dels hade medlemmar sombedrev en konkurrerande verksamhet till denna.Tidningsutgivareföreningen som organisation anser inte att manvill sätta sig i denna situation. Det är anledningen till att TUkommer att sälja sina aktier i del tidningar kommer säkerligen att göra på samma sätt. Vihar inte i presskonsortiet undersökt vilka planer det finns. Vivet att en del tidningar avser att behålla sitt aktieinnehav.Jag kan inte säga hur många och vilka. Vi vet alltså inte hurstor ägargruppen pressen kommer att vara i iframtiden.Det finns alltså ändå ett antal tidningar som inte kommer attägna sig åt radioverksamhet utan fortfarande tänker att ägna sigåt sin huvudsakliga uppgift att utge tidningar. En del av demkan tänka sig att kvarstå som ägare. Anledningen till att manvill göra det är att man anser att man har en uppgift att fylla,på samma sätt som vi hörde från folkrörelsegruppens sida, på olika sätt vill verka för integritet ochpublic service-verksamheten.I en kompletterande skrivelse till departementet om SverigesRadio, där vi alltså meddelar att TU avser att lämna ägarskapeti , har vi pekat på att en lämplig ägarform kundevara stiftelse. Anledningen till det är att det vid dentidpunkten fanns planer på att avskaffa moderbolaget, där juTidningsutgivareföreningen varit företrädd sedan lång tidtillbaka genom ordföranden, sedan verkställande direktören ochpå sistone andra personer.Vi ansåg att det i det läget kunde finnas skäl att sätta innågon instans mellan regeringen, och radiobolagen.Stiftelseformen har vi inom pressen diskuterat som en form somvi har erfarenhet av. Det finns ett betydande antal tidningarsom ägs på detta sätt. har vi hört argumentet attstiftelseformen skall förändras. Jag kan förstå om man iavvaktan på hur den kommer att se ut vill avvakta hur man skallordna det för del. Dock har jag svårt attföreställa mig att det skulle vara något intresse för riksdageneller regeringen att avskaffa de möjligheter som finns förtidningar som ägs av stiftelser, där vi har funnit attstiftelseformen har varit till fördel för tidningarnasintegritet. Det har också visat sig vara ett praktiskt sätt attäga tidningen där det inte finns privata ägare. Vi har ocksåtidningar som ägs av privata familjer och liknande. Stiftelse äralltså en annan form som visat sig kunna fungera.Det finns en lång rad olika stiftelser och en lång rad olikasätt att äga. Gemensamt för alla är dock atttidningsstiftelserna inte är tillsatta för att sköta pengar. Vihar andra typer av stiftelser som har stora kapitaltillgångar.Tidningsstiftelserna äger på sin höjd aktierna i tidningarna,har i allmänhet inga utdelningar från företaget utan har som sinhuvudsakliga uppgift att förvalta tidningsföretagen. Det är välden rollen som vi har föreställt oss att den stiftelse som ägerSveriges Radio skulle kunna inta.När det gäller vårt deltagande i Radiosmoderbolag och olika styrelser har ledamöterna utsetts avföreningens styrelse men har representerat det s.k.presskonsortiet. Presskonsortiet är dock inte ett konsortium somträffas då och då och diskuterar vad man skall göra med SverigesRadio. Såvitt jag vet har presskonsortiet överhuvud taget inte sammanträtt utan det företräds avTidningsutgivareföreningen. Jag är alltså bådeTidningsutgivareföreningens och presskonsortiets ordförande. diskuterar man inte hellerprogramfrågor i , utan man tillsätterrepresentanter i de olika styrelserna. De har inga bundnamandat. De redovisar inte i vad de gör, men viförutsätter och vi vet att de ser som sin uppgift att verka förde syften som jag nämnde, för massmediernas integritet, tryck-och yttrandefriheten och för radiobolagens bästa. Det är så vihar sett uppgiften från pressens sida.Iwan : Jag vill i detta inledande inlägg beröratre frågor: ägarfrågan, organisationen och medelstilldelningen.Jag börjar med ägarfrågan. Från näringslivsgruppens sida harvi förordat en övergång till statligt ägande via en stiftelsesom skulle ha till uppgift att utse styrelse för SR-bolagen. Vimenar att ett statligt ägande inte innebär något större hot motintegritet och oberoende än den nuvarande ordningen, som närmastär en skenlösning. Vi anser att någon legitimering av SverigesRadios verksamhet i form av enskilt aktieägande inte erfordras.Ägande utan ansvar eller faktiskt inflytande bör inte bestå. Ettstatligt styrt företag bör också vara statligt ägt.För att ytterligare markera och säkerställa företagetsoberoende i programfrågor har vi förordat att staten inträdersom huvudman för en stiftelse som tilldelas ett kapital somdärefter omvandlas till aktier i de aktiebolag som driver radio-och TV-verksamheten. Stiftelsen utser styrelser för bolagen.I propositionen har stiftelseformen inte ansetts kunna komma ifråga. Skälen härför har inte utvecklats närmare, utöver enhänvisning till en pågående utredning om lagreglering avstiftelsen. Det är svårt att argumentera gentemot en ifrågasattlagstiftning, vars innebörd ej är bekant. synesstiftelseformen ha varit det bästa alternativet.I andra hand bör enligt vår mening staten inträda somdirektägare, med uttryckliga garantier mot inblandning i denjournalistiska verksamheten, vars integritet måste värnas. Dettahar gått bra i t.ex. nordiska grannländer. Därmed skulle dennuvarande skenlösningen avvecklas. Statens -- ytterst -- bestämmande inflytande över riktlinjer, avtal ochfinansiering skulle återspeglas också i ett formellt ägaransvar.Propositionens förslag kan i sista hand godtas endast som enövergångslösning . Vi ser det i dettasammanhang som en fördel att avtalsperioden föreslås förkortadfrån sex till fyra år.Näringslivsorganisationerna har var för sig ännu inte tagitslutlig ställning till ett frånträdande av aktierna i . Man vill självfallet avvakta beslut. Ingentingtalar dock emot att det stora flertalet kommer att vidhålla sintidigare aviserade avsikt att sälja sina aktier. Dessa aktierskall inlösas av staten, som därigenom och genom andraaktieägares vilja att sälja blir innehavare av ett nu okäntantal aktier. Den tänkta fördelningen av aktierna mellan olikaägargrupper kommer därmed att halta redan från början.Jag vill dock i sammanhanget understryka att vi inte har någotatt invända mot det tilltänkta aktieägandet för akademier m.fl.Dessa nya grupper bör kunna vidga kompetensen i de nyastyrelserna.Härefter några ord om organisationen.Vi har inget att invända mot förslaget att avvecklamoderbolaget, under förutsättning att en lämplig ordning förhandhavande av programbolagens gemensamma frågor tillskapas. Vivill därvid särskilt betona vikten av att säkerhets- ochberedskapfrågorna inte försummas.Vi har varit kritiska mot sammanförandet av riks- ochlokalradion till en enhet. Vår uppfattning kvarstår, menbeslutet har redan börjat genomföras, varför vi begränsar osstill önskemålet om att särskild uppmärksamhet ägnas denregionala programverksamhetens fortsatta utveckling.Enligt propositionen skall ha två separatanyhetsredaktioner. Vi menar för vår del att denna fråga inte börlåsas genom direktiv från . Det bör i stället ankommapå styrelsen för att avgöra hurnyhetsbevakningen skall organiseras.Förslaget om ett publikråd är för vagt för att närmare kunnakommenteras, utöver det självklara i vikten av allsidigsammansättning. Dess faktiska roll förefaller kunna pendlamellan ett värdefullt idéforum och ett allmänt tyckartorg utanvärde.Avgiftsuppbörden bör övervägas ånyo. Den skulle enklare ochrationellare kunna ske i samband med skatteuppbörden. Dethandlar de facto om en av fastställd skatt, klädd iavgiftsdräkt.Till sist några ord om medelstilldelningen.Det förefaller inte utan vidare vara befogat att verksamheten-- utöver vad som följer av föreslaget kompensationsindex --skall behöva ytterligare medelstillskott av föreslagenstorleksordning i ett läge då moderbolaget skall avvecklas,radioverksamheten samordnas, med angivna besparingseffekter,samt TV-verksamheten inriktas mera på komplettering av utbudetmellan de två kanalerna än på konkurrens dem emellan. Därtillkommer nya intäkter genom koncessionsavtalet med 4.En avgiftshöjning på 6,från förefalleroacceptabelt hög, både av de angivna skälen och med hänsyn tilldet nuvarande ekonomiska läget, som för annan verksamhet -- bådeoffentlig och privat -- präglas av stränga besparingskrav.Åke , ordförande: Jag tackar er alla för dennainledande genomgång.FrågestundÅke , ordförande: Som företrädare förSocialdemokraterna vill jag ställa en första fråga till CarinFischer och till sade i sitt inledningsanförande att denproposition som lagts fram i stort sett sammanfaller med deriktlinjer som beslutades av . Det som harhänt är att man har ändrat avtalstiden från sex , att moderbolaget har avskaffats, attfolkrörelseorganisationernas inflytande har reducerats, attmedelsfördelningen mellan programbolagen låses , attantalet ledamöter i styrelsen minskas, man inväntar ettpublikråd, man lägger sig i inreorganisation och man flyttar, som det uttrycks frånregeringshåll, kontrollperioden fram i tiden.Min fråga är egentligen: Är detta att betrakta som att manvidhåller de riktlinjer som gällde ?Det skulle vara intressant att också få höra hur chefen förmoderbolaget uppfattar de ändringar som har skett i förhållandetill riksdagsbeslutet.Carin : Jag vill vidhålla att man på mycket storaoch väsentliga punkter bibehåller det som sades i propositionenfrån 1991, dvs. man kan kalla uppdraget oförändrat. Det tror jagär oerhört viktigt för hela public service-verksamheten.Det är sant som du säger, , att de ekonomiska villkorenslås fast för vart och ett av programbolagen för den aktuellafyraårsperioden. vidhålls storleken på de ekonomiskainsatser som görs.Principen för ägandet tycker jag består, genom att alla deägargrupper som har funnits kommer att få stå kvareller också tillförs en ägargrupp. Principen om ägandet finnsfaktiskt kvar.Det man också sade i propositionen var attorganisationen -- här kommer jag till moderbolaget -- skulle sesöver. Den skulle göras tydligare. Det finns i propositionen från1991 rätt tydliga skrivningar om detta. Även den tidigareregeringen sade att man fick se över detta under resans gång.Det är precis vad vi har gjort. Vi har gjort en mycket klarareoch tydligare rollfördelning än den som har funnits tidigare.Jag vidhåller att de väsentliga delarna ligger kvar från 1991.Åke , ordförande: Jag vill bara följa upp frågangenom att säga att de förändringar som har skett och de motivtill förändringar som man hänvisar till, bl.a. tekniskutveckling och att ägarsammansättningen skulle leda till attmånga lämnar ägarskapet i , var faktorer som varkända när beslutet fattades i den 11 juni.Detta ger möjligen anledning till följdfrågan: Vad är det somhar inträffat sedan riksdagsbeslutet fattades som motiverar deändringar som man nu gör?Carin : För det första skrev förra statsrådet ett brev till de olika ägargrupperna ,där han ställde frågan på sin spets. Han ville ha ägargruppernassyn på det framtida ägandet. Ett svar från de olikaägargrupperna kom in . Det är också sant att den härdiskussionen pågick , men den blev mer bekräftadunder hösten.För det andra kom den nya lagen om kabelradio och kabel-TVtill , vilket var en snabbare utveckling än man kanskehade väntat sig . Därtill kom en uppsnabbning avett förslag om en kommande reklamradio. Detta har ocksådebatterats, vilket kan ha lett till att t.ex.tidningsägargruppen har fått en litet annorlunda inställning änman faktiskt hade våren 1991.Örjan : Det är en principiellt stor skillnadmellan det förslag som finns i propositionen och den tankegångsom framfördes . Propositionen innebäratt man upplöser en koncern, vilket i och för sig är en processsom inte går i en handvändning.Om propositionen följs, ändras också förutsättningarna för treaktiebolag, som vart och ett skall leva efter lagens mening.Detta är den springande punkten. Som jag inledningsvisexemplifierade i mitt anförande fanns det på avtalsområdet, påskatteområdet, när det gäller avsättning av resurser -- åretsvinst så att säga -- och på en rad andra områden fördelar förkoncernen i och med att man vid bokslutstidpunkten kunde spelamellan olika verksamhetsgrenar. Därmed kunde man kanaliserakoncernbidrag etc., som gjorde att det slutliga resultatet blevsnyggt och propert samt framför allt företagsmässigt mycketeffektivt. Den möjligheten utesluts i och med förslaget. Dettaär ett batteri av frågor som måste lösas om propositionensförslag går igenom.En sak som jag vill peka på, men där jag inte har någonsynpunkt just , är frågan om den här konstruktionen låter siggenomföras med ett oförändrat aktiekapital. Vi har förnärvarande 2 milj.kr. som aktiekapital inför en omsättning på3,5--. Detta är möjligt i en koncern, med deintäktsregler som gäller och med de nämnda spelmöjligheterna. är en rimlig summa för de tre bolagen tillsammans ärför mig en mycket öppen fråga. Jag kan tänka mig, herrordförande, att de nya premisserna för de olika bolagen urlikviditetsplaneringssynpunkt sannolikt måste innebära att manhar ett betydligt större eget kapital. Detta vet jag icke, mendet är en av de frågor som man bör beakta.Anders : Herr ordförande! Jag vill fortsätta litetgrand med ägarfrågorna. Folkrörelserna är den stora ägargruppeni dag, och jag förstår av det inlägg som att folkrörelserna är mycket kritiska till den föreslagnakonstruktionen. Jag vill vända på frågan: Ser ni ifolkrörelserna som ägare några fördelar med förslaget ipropositionen vad gäller ägarkonstellationen?Thord-Ove : Vi ser en fördel, och den antydde jagredan i mitt inledningsanförande, nämligen breddningen tillakademierna och andra grupper som kan innebära en tydligförstärkning av kompetens och kontakter med viktigaicke-kommersiella aktörer på marknaden. Det är en klar tillgång.Däremot har jag velat ifrågasätta att den bindningen skall skeenbart på folkrörelsegruppens bekostnad.Anders : Jag skulle vilja ställa ett parföljdfrågor till är uppenbart att det både i pressens ägargrupp och inäringslivets råder stor tveksamhet om deras engagemang. Finnsdet då något rimligt skäl att i en ny konstruktion minskaägarandelen för den grupp som vill vara kvar som ägare och somdessutom har uttalat att man är beredd att bredda sin egensammansättning och släppa in nya grupper?Den andra följdfrågan gäller principen om ägandet. CarinFischer sade i sitt svar till att principen förägandet står kvar. Men i det nya förslaget går staten sannoliktin som ägare, är inte det en uppenbar förändring av principen?Carin : Jag menar nog att principen om det spriddaägandet står kvar. Det är klart att man vid framtagandet av enproposition också måste resonera kring vilka det är som vill ståkvar som ägare.Därmed kommer man osökt in på frågan om det hembud somexisterar inom de olika ägargrupperna. Den yttersta konsekvensenav detta är faktiskt att vi kan ha tre stycken ägare, en inomvarje grupp, varav en är majoritetsägare. Vi anser att det inteär riktigt bra.Det är klart att jag också kan förstå att man inte harresonerat i de termerna vid tidigare avtal . Detär först som denna rörelse uppkommit, dvs. att manfaktiskt aktivt har angett att man tänker lämna ägandet inomSveriges Radio. Med tanke på den diskussion som har förts isammanhanget finns det anledning att se över vad det är visyftar till och varthän den nuvarande konstruktionen kommer attleda.Anne : Jag har en fråga till ledningarna förSveriges Radio resp. . Upplever ni att deolika ägarna tillför er någonting? Är det nödvändigt att definns över huvud taget? Märker ni något av dem i er dagligaverksamhet?Sam : Som jag sade i mitt inledningsanförande ärdet oerhört väsentligt att vi har ett spritt ägande, därsamhället i dess helhet finns representerat i form av ledamöteri våra styrelser. Det har varit en stor styrka, inte minst närman ser det i sken av den debatt som har förts om bl.a. attförändra public service-företagens roll och uppgifter. Då harvännerna funnits i folkrörelserna, delvis inom pressen, kanskeinte fullt ut inom näringslivet alla gånger. Det spridda ägandethar varit en stor styrka och en tillgång för publicservice-företagen.Örjan : Jag har ganska lång erfarenhet, ochvindarna har blåst i olika riktningar jag harvarit vid . Jag kan kort och gott instämma i vadSam sade om den representation som framför alltfolkrörelserna har utgjort i i olika avseenden.Anne : Det innebär alltså i stort sett attfolkrörelserna skall kvarstå i nuvarande utsträckning och därmedmotverka all förändring?Örjan : Jag föreslår att någon representant förfolkrörelserna får svara. Faktum är att den legitimitet som ettbrett ägande utgör är en stor fördel vid de tillfällen då det såatt säga brinner i knutarna. Då har man agerat på ett sätt somhar inneburit att kunskap tillförts Radio-koncernen.Därigenom har också kontakter skapats. I integritetshänseendehar detta varit av stor betydelse framför allt under vissaperioder.Sam : Det beror på vilken värdering man lägger ibegreppet förändring. Om man med en förändring menar enurholkning och på det sättet en förändring av grunden för publicservice, tror jag att denna typ av ägare är en garanti för attsådana förändringar inte kommer att ske. Däremot är inte dessaägargrupper ovilliga att vidta andra typer av förändringar somhar att göra med att stärka verksamheten. Det har funnits mångaexempel på det under årens lopp.Lasse : Frågan bollades över till oss också. Jagtycker att vi har pekat på viljan till förändring redan i detinledningsanförande som hölls. Där sades att vi gärna villmedverka till att också nya folkrörelser kommer med, som i daginte finns i folkrörelsegruppen. En av de kritiska invändningarsom kommit från regeringens sida när man har diskuteratägarfrågan har varit just att det är enbart de gamla etableradefolkrörelserna som finns med. Vi har pekat på att vi gärnatillsammans med departementet vill gå vidare och få med nyafolkrörelser för att ytterligare bredda ägandet.Elisabeth : Det verkar föreligga närmast en totalenighet om vikten av en sexårig avtalsperiod utom när det gällernäringslivets ägargrupp, som kommer att dra sig ur ägarsfären,och när det gäller departementet. Jag tycker inte att det harframkommit några direkta motiv för att förkorta avtalsperiodenmed . Jag skulle gärna vilja höra om kundeförklara detta litet mer. Vilka skulle vara de stora problemenmed en sexårig avtalsperiod?Carin : Vi ser framför allt till vad som har häntsedan sommaren 1991. Det händer en hel del saker inommedieområdet. Jag tänker då framför allt på radiosidan. Vi slårockså fast i propositionen att vi inte tycker att någraförändringar i uppdraget skall ske under den innevarandeperioden. Det inkluderar t.ex. en sådan sak som vi har blivitkritiserade för, nämligen antalet nyhetsredaktioner. I och medatt vi slår fast att vi skall behålla det som det är, menar viatt det finns fog för att ha en kortare avtalsperiod.Jag vill också tillägga att i propositionen sadesdet att man skulle ha en kontrollstation . Därskulle de framtida finansieringsformerna för tasupp. Vi menar att vi skulle flytta fram detta och inte ha någonkontrollstation. Därmed ger vi programföretagen en längre periodav lugn och ro för att lägga upp planeringen mera långsiktigt, istället för att bryta upp . Det finns uppenbarligenen diskussion som kan bryta upp hela organisationen, nämligen endiskussion om allmänna finansieringsformer redan då.Elisabeth : Uppfattar jag dig rätt, är det fråganom en eller två nyhetsredaktioner och finansieringen som ärhuvudskälen för att avkorta avtalsperioden?Carin : Både det och det faktum att vi har en nyreklamradio på väg, som kan komma att spela en roll framövervisavi Radio.Hugo Hegeland: Jag har en fråga till .