bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — NU25) kommer attanvändas.Förslag till åtgärder för att främja biobränslenas ställning förs fram i fyramotioner.Regeringens förslag kommer att leda till försämrade konkurrensförhållandenför de kommuner som i sina fjärrvärmeverk eller kraftvärmeverk använderbiobränslen, sägs det i motion 1991/92:Fi78 (s). Resultatet kommer, enligtmotionärerna, att bli antingen att dessa verk övergår till att använda koleller olja eller att de industrier som de aktuella verken har som kunderövergår till att själva producera sin värme med kol eller olja som bränsle.Sammantaget kommer detta att leda till ökade koldioxidutsläpp och ökadförsurning, anför motionärerna.För att inte bioenergimarknaden skall få en svagare ställning gentemotfossila bränslen finns det anledning att verka för en harmonisering med EG:sskatter, sägs det i motion 1991/92:Fi80 (kds). Eftersom EG:s förslag är tänktaatt gälla från den 1januari 1993 finns det, enligt motionären, tid förytterligare överväganden. Regeringen bör återkomma med förslag om högre nivåför koldioxidskatter eller klargöra hur biobränslenas ställning skall stärkasgentemot fossilbränslen, menar motionären.Användning av biologiskt framställt bränsle kan vara en framkomlig väg föratt minska utsläppen av koldioxid från fordon, sägs det i motion 1991/92:Fi42(nyd). Regeringen bör utarbeta förslag till främjande av vidare utveckling avsådana produkter, anför motionärerna. För att helt komma bort frånutsläpp av koldioxid från trafiken behövs det dock, enligt motionärerna, etthelt nytt tänkande. Elmotorer och vätgasmotorer är exempel på alternativadrivsystem för fordon som kan bidra till minskade koldioxidutsläpp. Regeringenborde återkomma med förslag till åtgärder som främjar utveckling av alternativadrivsystem.I motion 1991/92:Fi44 (v) krävs att regeringen skall lägga fram förslag omökad forskning och information om biobränslen. En kraftfull satsning påbiobränslena skulle enligt beräkningar ge mellan 10000 och 20000 nyaårsarbeten -- till stor del i de delar av landet där behovet av nyaarbetstillfällen är som störst.Biobränslekommissionen (I1991:01) har enligt sina direktiv (dir. 1991:11)till uppgift att analysera de långsiktiga förutsättningarna för en ökadkommersiell användning av biobränslen samt lämna förslag till åtgärder för attstärka biobränslenas konkurrenskraft. Kommissionen förutsätts redovisaresultatet av sitt arbete senast i juni 1992.Beträffande yrkandet i motion 1991/92:Fi78 (s) om försämradekonkurrensförhållanden för de värmeverk som använder biobränslen villnäringsutskottet erinra om vad utskottet har anfört i ett tidigare avsnitt omfjärrvärmeleveranser till industrin.I anslutning till yrkandet i motion 1991/92:Fi42 (nyd) om utvecklingen avalternativa drivsystem för fordon vill utskottet hänvisa till den redovisningsom näringsutskottet har lämnat i betänkandet 1991/92:NU20 om näringspolitiki samband med behandlingen av en motion (fp) med krav på insatser för attfrämja utveckling av elbilen. I betänkandet (s.70f.) redogörs relativtutförligt för de aktiviteter som pågår på området på olika håll. Utskottetkonstaterade dock att konkreta resultat inte har framkommit i någon störreomfattning och anförde att det är angeläget att regeringen noga följerutvecklingen. Den då aktuella motionen avslogs på förslag av utskottet.Näringsutskottet vill vidare i frågan om biobränslenas konkurrenskraft anföraföljande.Biobränslenas konkurrenskraft måste, enligt utskottets mening, upprätthållas.Genom regeringens förslag om höjd skatt på fossila bränslen för övrigsektornkommer biobränslenas konkurrenskraft att förstärkas inom en stor del avvärmemarknaden. Det får därför bedömas troligt att biobränslenas introduktionpå marknaden påskyndas och att användningen av biobränslen ökar.Utskottet vill också återigen erinra om att regeringen har avsatt 500milj.kr. i samband med energiskatteomläggningen för ytterligare satsningar påförnybar energi och energihushållning.Den av regeringen aviserade arbetsgruppen, som bl.a. skall ha till uppgiftatt belysa biobränslenas möjligheter att i större utsträckning blikonkurrenskraftiga inom kraftvärmeområdet, bör enligt utskottets mening kunnages i uppgift att mer generellt överväga biobränslenas konkurrenskraft.Arbetsgruppen bör därvid självfallet beakta vad biobränslekommissionen kankomma att föreslå i det betänkande som skall avlämnas inom kort.Med det anförda avstyrker näringsutskottet motionerna 1991/92:Fi78 (s),1991/92:Fi80 (kds), 1991/92:Fi42 (nyd) och 1991/92:Fi44 (v) i här berördadelar.VäxthusnäringenEnligt regeringens förslag skall de regler för energibeskattning som föreslåsför industrin också gälla för växthusnäringen. Övergångsreglerna föreslås dockfå en annan utformning för växthusnäringen med innebörd att nu gällande reglerbibehålls . Detta innebär att den nuvarandebegränsningen av energi- och koldioxidskatten till av de generellaskattesatserna för bränslen och el skall fortsätta att gälla under dessa bådaår.För växthusodlingen innebär regeringens förslag en kraftig skatteskärpning,sägs det i motion 1991/92:Fi93 (c). Fullt genomfört ökar förslaget näringensskattekostnad med ca 6milj.kr., hävdar motionärerna. Även underövergångsperioden --1994 uppnås en högre skattekostnad. Beskattningen bordeövergångsvis ändras så att växthusodlingen i likhetmed industrin befrias från att erlägga allmän energiskatt samt får behålla den85-procentiga nedsättningen av koldioxidskatten. I motionen hävdas vidare attregeringens förslag om ändrat system för redovisning av energiskatt,innebärande att företaget i efterhand begär återbetalning av erlagdenergiskatt, kommer att leda till att företagen drabbas ekonomiskt. Nuvarandeadministrativa system borde i stället bibehållas.Den svenska växthusnäringen är utsatt för en hård importkonkurrens -- delsgenom höga energiskatter, dels genom hög energiåtgång till följd av ett kallareklimat. Med hänvisning härtill bör, enligt näringsutskottets uppfattning,växthusnäringen ges samma villkor vad gäller energibeskattning som industrin.Detta innebär bl.a. att all energianvändning inom växthusnäringen, dvs. ävenför belysning, drift av maskiner etc., bör omfattas av de föreslagna reglernaför energibeskattning. bör besluta om erforderliga lagändringar ienlighet härmed. Motion 1991/92:Fi93 (c) blir därmed tillgodosedd.Stockholm den 19 maj 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), (), HadarCars (fp), (), (), Bo Finnkvist (s),(), (nyd), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Allmänt om omläggningen av energibeskattningenBirgitta , Bo Finnkvist, , , , och (alla s) anser att den del avyttrandet -- under rubriken om omläggningen av energibeskattningen --som börjar med "Det är" och slutar med "berörda delar " bort ha följandelydelse:Regeringens förslag till omläggning av energibeskattningen bör, som anförs imotion 1991/92:Fi65 (s), avvisas. Ett skäl till detta är den bristandeeffektiviteten med förslaget -- mer än hälften av den sänkta energiskatten (ca2 miljarder kronor ) kommer att tillfalla företag, för vilkaenergikostnaden utgör en obetydlig del av den totala produktionskostnaden.Förslaget innebär också att de miljöstyrande inslagen tas bort för industrin --kol och tung eldningsolja kommer att bli ekonomiskt mer konkurrenskraftiga ännaturgas, gasol och biobränslen. Med regeringens förslag blir det vidare enonödigt tung belastning på statsbudgeten, vilket är särskilt allvarligt i detläge som råder med ett kraftigt ökande budgetunderskott.I stället för regeringens förslag förordar näringsutskottet det förslag somläggs fram i nyssnämnda motion. Detta innebär att det av skattemyndigheternaadministrerade generella skattetaket för nedsättning av allmän energiskatt ochkoldioxidskatt sänks från nuvarande till 0,. bör helaoljeskatten få tas in i beräkningsunderlaget. Vidare bör lagens undantagsregelom individuell nedsättning efter regeringsbeslut tas bort och en markeringgöras att skattetaket skall tillämpas på liknande sätt som andra regler inomföretagsbeskattningen. Det föreslagna systemet, som innebär attskattemyndigheterna rutinmässigt skall tillämpa ett generellt skattetak och därinte vissa företag eller industribranscher särskilt skall pekas ut, bör intemedföra någon risk för att handelspolitiska konflikter uppstår.Näringsutskottet anser också att de två utredningar som begärs i den aktuellamotionen är väl motiverade. Regeringen bör sålunda anmodas att låta utredamöjligheterna dels att införa förädlingsvärde i stället för saluvärde vidberäkning av nedsättning av energiskatt, dels att införa administrativastyrmedel i syfte att stimulera till effektivare energianvändning.Med det anförda avstyrker näringsutskottet regeringens förslag i berördadelar och tillstyrker motion 1991/92:Fi65 (s) i motsvarande delar. Därmed blirockså motion 1991/92:Fi46 (s) i huvudsak tillgodosedd. De två övriga häraktuella motionerna, 1991/92:Fi43 (nyd) och 1991/92:Fi44 (v), avstyrks såvittnu är i fråga.2. BiobränslenBirgitta , Bo Finnkvist, , , , och (alla s) anser att den del avyttrandet -- under rubriken -- som börjar med "Biobränslenaskonkurrenskraft" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Biobränslenas konkurrenskraft måste, enligt näringsutskottets mening,upprätthållas. Genom det förslag till nytt system för nedsättning avenergiskatten som utskottet i det föregående har förordat uppnås attskattelindringen tillfaller de mest energiintensiva företagen. Därmed uppstårinte konkurrensförsämringar för biobränslena i samma omfattning som medregeringens förslag.Den av -- -- -- (= näringsutskottet) -- -- -- inom kort.Med det anförda blir motion 1991/92:Fi78 (s) tillgodosedd. Övriga häraktuella motioner, 1991/92:Fi80 (kds), 1991/92:Fi42 (nyd) och 1991/92:Fi44 (v),avstyrks i berörda delar av näringsutskottet.3. BiobränslenBengt Dalström (nyd) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenBiobränslen -- som börjar med "Med det" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse:På ett område anser utskottet dock att det krävs särskilda insatser. Detgäller användning av biobränslen på fordonsområdet och utveckling avalternativa drivsystem för fordon. I likhet med vad som anförs i motion1991/92:Fi42 (nyd) bör, enligt näringsutskottets mening, anmodaregeringen att lägga fram förslag om åtgärder för att främja användningen avbiologiskt framställt bränsle för fordonstrafik. Likaså bör regeringen vidtaåtgärder för att främja utveckling av alternativa drivsystem för fordon, t.ex.genom särskilda skatteförmåner.Med uttalanden från av angiven innebörd blir motion 1991/92:Fi42(nyd) helt tillgodosedd i denna del. Övriga här aktuella motioner, 1991/92:Fi78(s), 1991/92:Fi80 (kds) och 1991/92:Fi44 (v), avstyrks i berörda delar avnäringsutskottet.4. VäxthusnäringenBirgitta , Bo Finnkvist, , , , och (alla s) anser att den del avyttrandet -- under rubriken -- som börjar med "Den svenska" ochslutar med "därmed tillgodosedd" bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående förordat en annan utformning avenergibeskattningen än den som regeringen föreslår. De frågeställningar som tasupp i motion 1991/92:Fi93 (c) saknar därför aktualitet. Motionen avstyrks.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1991/92:AU5yBilaga 11KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sigöver propositionen 1991/92:150 (kompletteringspropositionen) och med anledningav den avgivna motioner såvitt avser bilaga I:8 med undantag av avsnittet förvaltningskostnader (mom. 1 och 2), vilket remitteratstill arbetsmarknadsutskottet.Under förutsättning av finansutskottets medgivande överlämnararbetsmarknadsutskottet tillsammans med föreliggande yttrande även avsnittet omarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Yttrandet omfattar även ettmotionsyrkande på detta område.Vidare behandlar arbetsmarknadsutskottet i detta yttrande fyra motioner frånden allmänna motionstiden , vilka har hänvisats till utskottet. Med detyttrande som här följer överlämnas -- under förutsättning av finansutskottetsmedgivande -- även dessa fyra motioner.Arbetsmarknadsutskottet vill i detta sammanhang informera om att beträffandemotionerna Fi41 och Fi83, vilka väckts med anledning avkompletteringspropositionen, har yrkande 43 i motion Fi41 och yrkande 8 imotion Fi83 remitterats till arbetsmarknadsutskottet; dessa yrkanden kommer attbehandlas i senare sammanhang.Utskottet yttrar sig i det följande överdels propositionens bilaga I:8 (),dels följande med anledning av proposition 150 väckta motioner1991/92:Fi41 av m.fl. (s), yrkandena 1, 34--42 och 44--46,1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd), yrkande 21,1991/92:Fi44 av m.fl. (v), yrkandena 3--6,1991/92:Fi45 av m.fl. (s),1991/92:Fi50 av m.fl. (s),1991/92:Fi51 av m.fl. (s),1991/92:Fi52 av m.fl. (s),1991/92:Fi55 av m.fl. (s),1991/92:Fi58 av m.fl. (s),1991/92:Fi60 av Axel m.fl. (s),1991/92:Fi61 av m.fl. (s),1991/92:Fi62 av m.fl. (s),1991/92:Fi63 av m.fl. (s),1991/92:Fi64 av m.fl. (s),1991/92:Fi69 av m.fl. (s),1991/92:Fi70 av m.fl. (s),1991/92:Fi71 av m.fl. (s),1991/92:Fi79 av m.fl. (s),1991/92:Fi82 av m.fl. (s),1991/92:Fi83 av m.fl. (s), yrkandena 5--7 och 10,1991/92:Fi85 av m.fl. (s),1991/92:Fi87 av m.fl. (s),1991/92:Fi88 av m.fl. (s),1991/92:Fi91 av (),1991/92:Fi96 av m.fl. (s),1991/92:Fi97 av m.fl. (s),1991/92:Fi102 av m.fl. (s), yrkande 2,1991/92:Fi103 av Bo Finnkvist m.fl. (s),1991/92:Fi104 av m.fl. (s),dels följande motioner från allmänna motionstiden1991/92:A216 av och (),1991/92:A256 av (),1991/92:A276 av och (),1991/92:A279 av i och ().InledningArbetsmarknadsutskottet redovisade sin syn på arbetsmarknadspolitikensinriktning, åtgärder och resurstilldelning under nästa budgetår i sittbetänkande 1991/92:AU11, vilket debatterades i . En veckadessförinnan behandlades utskottets betänkanden /92:AU12 och 1991/92:AU16på arbetslivsområdet. Vad utskottet anfört och föreslagit i betänkandenabifölls av kammaren.De nu aktuella regeringsförslagen innebär dels vissa tillägg och förändringartill de av anvisade anslagen, dels olika frågor om finansiering.Innan utskottet går in på dessa förslag och motionsyrkanden i anslutning tilldem, kommer utskottet att redovisa sina synpunkter på motionsyrkanden ominriktningen av arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadpolitikens inriktningSocialdemokraterna anför i sin partimotion Fi41 att den viktigaste politiskafrågan nu är att bekämpa den ökande arbetslösheten. För Socialdemokraterna harmålet alltid varit arbete åt alla, medan regeringens mål endast är attförhindra att arbetslösheten i når samma nivåer som i omvärlden, angesdet i motionen. För att bekämpa arbetslösheten begärs en inriktning avpolitiken som utgår från behovet av ett kraftfullt investeringsprogram.Motionens förslag till investeringsprogram innebär att 40 miljarder kronorinvesteras i huvudsakligen offentlig sektor över hela landet . Till motion Fi41 har fogats en bilaga med en länsvis förteckning avförslag på investeringsprojekt från lokala organisationer. I andra bilagorfinns ytterligare förslag till tidigareläggningar, investeringsobjekt ochprojekt, t.ex. inom SJ och luftfartsverket. Förslagen omfattar såväl kommunalaprojekt (t.ex. lokaler, fritid och kulturminnen, VA-anläggningar, gator ochvägar) och projekt inom landstingen som investeringar inom ,och ram. Med de satsningar som föreslås i motionen menarmotionärerna att arbetslösheten kan beräknas till i stället förde som regeringen anser.Utskottet vill anföra följande.Läget på arbetsmarknaden förvärras enligt kompletteringspropositionen ochkommer att vara fortsatt mycket besvärligt även , som en visstillväxt i ekonomin då bör vara möjlig att uppnå. beräknas engenomsnittlig arbetslöshet på och för 5,0 %.Den inriktning av arbetsmarknadspolitiken, som ladesfast i utskottets betänkande 1991/92:AU11, är alltjämt i det väsentliga giltig.Utskottet vidhåller sin då redovisade uppfattning att uppgiften är att geförutsättningar för tillväxt i hela landet för att skapa trygga jobb på sikt.Arbetsmarknadspolitiken i sig kan inte skapa varaktiga och trygga arbeten mendäremot motverka arbetslöshet och stödja människor i den anpassning somekonomin nu genomgår. Utskottet vill särskilt starkt understryka attinriktningen måste vara att hålla fast vid arbetslinjen, inte minst med hänsyntill det nu rådande konjunkturläget. Vidare skall utsatta grupper prioriteras,långtidsarbetslöshet motverkas och jämställdheten på arbetsmarknaden öka.Användningen av arbetsmarknadspolitiska insatser -- inte minst för arbetslösaungdomar -- måste därför intensifieras på det sätt som utskottet förordat isitt betänkande AU11, vilket godkänt. I likhet villutskottet bestämt avvisa arbetslöshet som ett medel i den ekonomiska politikenmed hänsyn till mänskliga, sociala och ekonomiska aspekter.Förutom de arbetsmarknadspolitiska insatserna, till vilka utskottetåterkommer i det följande, är det viktigt att i detta sammanhang ocksåframhålla de sysselsättningseffekter som följer av ett genomförande av de storainfrastrukturinvesteringar som föreslås inom kompletteringspropositionens ram.I bilaga I:4, , föreslås att 2 200 milj.kr. anvisastill åtgärder på de mindre vägarna och på vissa järnvägar under budgetåret1992/93. I propositionen anges att medelsfördelningen till olika objekt skallske med hänsyn till "arbetslöshetssituationen och behovet och nyttan avåtgärderna samt till objektens betydelse för bl.a. näringslivets behov avtransporter och för ökad tillväxt. Åtgärderna skall kunna sättas igång snabbtoch vara sysselsättningsintensiva. -- Möjligheten att anlita avarbetsmarknadsmyndigheterna anvisad arbetskraft skall tas till vara. "Även på andra områden som statlig lokalförsörjning, utbildningsområdet,kulturområdet etc. finns förslag av betydelse för sysselsättningsläget. Underrubriken lokalförsörjning och fastighetsförvaltning föreslås exempelvisatt regeringen till följd av det besvärliga sysselsättningsläget ges ettbemyndigande att inom en total kostnadsram om 1000 milj.kr. igångsättabyggnadsprojekt löpande under /93. Beträffande de nämndabyggnadsprojekten anmäls i propositionen avsikten att återkomma till riksdagenoch redovisa hur bemyndigandet har använts.I detta sammanhang vill utskottet erinra om att utskottet vid fleratillfällen uttalat sitt stöd för uppföljning av de olikaarbetsmarknadsåtgärderna. Exempelvis anförde utskottet för isitt av godkända betänkande 1991/92:AU4 följande:Utskottet har samma synsätt beträffande de stora infrastrukturinvesteringarsom nu kommer till stånd. Utskottet utgår från att regeringen i samband med deårliga anslagsframställningarna eller i andra lämpliga sammanhang kommer atthålla underrättad om effekten av de olika åtgärderna utan att detkommer en uttrycklig begäran från riksdagen.Utskottet har försökt få fram en uppskattning av det antal personer som kanfå sysselsättning genom olika infrastrukturåtgärder m.m. Med hänsyn tillsvårigheterna att få fram sådana uppgifter anser utskottet att det är angelägetatt utveckla rutiner och metoder för att bättre kunna följa utvecklingenbeträffande medelsåtgång och antal sysselsatta.Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är förslagen i propositionenägnade att motverka ökningen av arbetslösheten som den nödvändigastrukturella omställningen sker. Genom att utveckla infrastrukturen och ökakompetensen höjs effektiviteten och läggs en grund till en snabbare ekonomiskutveckling när konjunkturen vänder. Utskottet vidhåller sina synpunkter påbehovet av att kunna följa effekterna av de olika åtgärder som har betydelseför sysselsättningen. Det arbetsmarknadspolitiska läget kommer att följas meduppmärksamhet, och utskottet utgår från att regeringen utnyttjarfinansfullmakten om behov snabbt uppstår av insatser utöver de nu planeradeåtgärderna. Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottet motion Fi41(yrkande 1).Socialdemokraterna tar vidare i motion Fi41 upp förslag angåendekompetensutveckling med utgångspunkt i arbetsplatsens behov (yrkande 34).Motionärerna anser att bör uppdra åt regeringen att medkompetensutredningens förslag som bas utarbeta ett program för satsning påutbildning och andra kompetenshöjande åtgärder. Bl.a. är det angeläget attförbättra förutsättningarna för inventeringar av de anställdas utbildnings- ochkompetensbehov.För att öka personalens kompetens inom tillverkningsindustrin föreslås ocksåi motion Fi41 en tvåårig försöksverksamhet med inriktning mot små ochmedelstora företag (yrkande 35). Arbetsgivarna får inom vissa ramar göra avdragmed hälften av kostnaden för de anställdas kompetensutveckling vid redovisningav de sociala avgifterna. Kostnaden beräknas för nästa budgetår till 425milj.kr. I denna punkt yrkas att godkänner förslag till lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter (bilaga 2 i yttrandet).Även i motion Fi44 förordar utbildning och kunskapshöjninginom industrin för att stärka konkurrenskraften (yrkande 6). I första handföreslås teknisk-humanistisk utbildning.Arbetsmarknadsutskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna närdet gäller den allmänna synen på behovet av kompetensutveckling som en faktorför att öka produktiviteten i företagen. Bl.a. föreligger den av Socialdemokraterna nämndautredningen om kompetensutveckling (slutbetänkande SOU 1992:7), vilken ärutsänd på remiss. Remisstiden går ut . Ytterligare underlagför fortsatta överväganden kommer att föreligga när kommittén som skall utredaen effektivare vuxenutbildning (dir. 1992:48) lägger fram sina resultat. Enligtdirektiven är det uppenbart att har ett mycket stort behov av att höjaarbetskraftens kompetens, sett såväl ur ett allmänt tillväxtperspektiv som urett specifikt EG-perspektiv. Bl.a. skall utredaren belysa hur staten kanstärkas i sin roll som upphandlare av utbildning för vuxna samt hur statensansvar för den framtida distansutbildningen skall utformas. Utredningsarbetetskall vara avslutat före . Någon åtgärd med anledningav de här aktuella motionskraven är därför inte påkallad.När det gäller förslaget om en tvåårig försöksverksamhet medkompetensutveckling inom tillverkningsindustrin vill utskottet erinra om attett motsvarande förslag behandlats av utskottet i slutet av april månad.Utskottet framhöll då att förslaget inte ger någon direkt sysselsättningseffektoch att det föreslagna regelsystemet och kostnadsramen på 425 milj.kr. endastmedger att en liten andel () av de anställda inomtillverkningsindustrin kommer att beröras. Utskottet ställde sig därföravvisande till förslaget och följaktligen också till det till motionen fogadelagförslaget om ändring i lagen (1981:691) av socialavgifter. Utskottet harinte ändrat uppfattning i denna fråga. Med hänvisning till det anfördaavstyrker arbetsmarknadsutskottet motion Fi41 (yrkandena 34 och 35) samt motionFi44 (yrkande 6).Ett par yrkanden gäller översyn av vissa förhållanden som har sambandmed arbetslöshetsförsäkring.Socialdemokraterna begär i motion Fi41 (yrkande 39) en översyn avgarantiregeln mot utförsäkring från a-kassa. Det bör enligt motionärernasuppfattning övervägas om inte kommunerna skall vara skyldiga att tillsammansmed arbetsförmedlingen erbjuda beredskapsarbete åt dem som hotas avutförsäkring. Efter utredning bör regeringen återkomma till medförslag. Vidare begär motionärerna (yrkande 40) att en översyn görs av dedeltidsarbetslösas situation med hänsyn till att reglerna slår hårt mot dedrabbade, oftast kvinnor. Många av dessa står inför valet att antingen säga uppsig helt från sin anställning och stämpla på heltid eller försöka leva på enalltför låg inkomst.Utskottet har i sitt av godkända betänkande AU11 informeratom att regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att föreslå utformningen aven obligatorisk arbetslöshetsförsäkring (A1992:03). Utredningen bör enligtdirektiven (dir. 1992:24) vara avslutad . I det nämndabetänkandet redogör utskottet närmare för de direktiv som lämnats till dennyligen tillsatta enmansutredningen.