bet · GF01FiU29 · 1992-05-27 00:00:00 — Detta drabbar särskilt hårt människor med handikapp.En ramlag som socialtjänstlagen kräver kompletteringar ochpreciseringar som syftar till att göra servicen likvärdig överlandet och till att den erbjuds på en sådan nivå att dentillgodoser de skiftande behov människor med olika handikapphar.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag omatt slopa statsbidraget till färdtjänst, servicelinjer m.m. perden 1 januari 1993.Utskottet konstaterar att handikapputredning i sitthuvudbetänkande har lagt fram förslag till förbättringar ifärdtjänsten. Regeringen planerar att förelägga enproposition med förslag på det handikappolitiska området tillhösten. De frågor som tas upp av motionärerna övervägs sålunda iregeringskansliet. Något initiativ från sida behövsdärmed inte. Utskottet föreslår att motion 1991/92:Fi86 (s)avstyrks.Statsbidrag till specialpedagogiska insatser för vissaförskolebarnUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag attstatsbidraget till specialpedagogiska insatser för vissaförskolebarn slopas per . Utskottetkonstaterar att regeringen har för avsikt att låta samhälletsstöd till dessa barn bli föremål för uppföljning i särskildordning.Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.Kommunalekonomiska kommittén föreslår i sitt betänkande attden allmänna sjukvårdsersättningen skall minskas med det beloppsom motsvarar de ekonomiska konsekvenserna av attskatteutjämningsavgifter och avräkningsskatter avvecklas. Tillbidraget skall föras medel motsvarande de specialdestineradebidrag som avvecklas. Vidare föreslår kommittén att den årligaautomatiska ökningen av kostnaderna förskatteutjämningsbidragen, som följer av att de beskattningsbarainkomsterna ökar, bör finansieras antingen genom den allmännasjukvårdsersättningen eller genom att nivån på grundgarantiernai skatteutjämningssystemet minskas.I propositionen anförs att ett genomförande fullt ut avkommitténs förslag skulle leda till att ersättningarna tillvissa sjukvårdshuvudmän skulle understiga de ersättningar somunder föregående år lämnats till privata vårdgivare inomhuvudmannens område och som enligt nuvarande regler dras av frånersättningen till sjukvårdshuvudmannen. Därför föreslås attskatteutjämningsavgiften bibehålls ochavvecklas först . Vidare föreslås den tillfälligaindragningen från landstingen som beslutade om för år1992 (prop. 1991/92:100, bil. 9, FiU29, rskr. 248) återförastill landstingen , vilket innebär enförstärkning av utgiftsramen med 1 500 milj.kr. bör avsamhällsekonomiska skäl bidragen till landstingen minskas med2 300 milj.kr.Den sammanlagda utgiftsramen för vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen föreslås därmed för uppgå till6 995 milj.kr.I propositionen föreslås att till bidrag till allmänsjukvård m.m. för /93 anvisar ett belopp som är975 milj.kr. lägre än vad som föreslogs i prop. 1991/92:100,bil. 6 (SoU15, rskr. 233).För att kunna avveckla skatteutjämningsavgiften fr.o.m. år1994 och därmed få till stånd att strömmen av pengar endast gårfrån staten till landstingen skall, enligt propositionen, enöversyn göras av systemet för ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. med syfte att finna en ny utformningav systemet.I motion 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad nyttjandegrad av det fysiskakapitalet, anläggningar och utrustning inom sjukvården, vilketmedför en besparing med (yrkande 14). Motionärerna anför att nyttjandegraden avanläggningar och utrustning borde kunna öka med en femtedel.Härigenom skulle man kunna dra ner kapitalet med en femtedel.I motion 1991/92:Fi72 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insatser för bättre folkhälsa, bättrearbetsmiljö, bättre rehabilitering och god samhällsekonomi.Motionärerna hänvisar till att genom socialdemokraternaskommunalekonomiska alternativ tilldelas landstingen drygt 2miljarder kronor mer än enligt regeringenskompletteringsproposition. Detta betyder att landstingen gesbättre förutsättningar att klara sina åtaganden inom sjukvården.Detta ökade ekonomiska utrymme bör också finansiera de relativtbegränsade merkostnader som faller på för attförverkliga det program för ont i ryggen som statens beredningför utvärdering av medicinsk teknologi (SBU) utarbetat.Motionärerna hänvisar till att av alla sjukskrivningar iSverige beror på ont i ryggen. Genom att tillämpa rättbehandling och åtgärda brister i arbetsmiljön kan storasamhällsekonomiska besparingar göras. Enligt SBU kan det rörasig om besparingar på drygt 4 miljarder kronor.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag tillbidrag för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.Utskottet anser att det ankommer på finansutskottet att göra dennärmare bedömningen av avräkningsbeloppet från anslaget Bidragtill allmän sjukvård m.m.En motion (nyd) om effektivare utnyttjande av sjukhusensresurser avstyrktes av utskottet i betänkande 1991/92:SoU15 medhänvisning till att syftet med motionen tillgodosågs avinnehållet i direktiven till utredningen om sjukvårdensfinansiering och organisation. Utredningsarbetet har nyligenpåbörjats. Utskottet anser det inte möjligt att på kort siktåstadkomma de besparingar som motionärerna förutskickar.Utskottet finner i stället den i propositionen föreslagnanivån på bidraget till landstingen väl avvägd och föreslårdärmed att motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 14 avstyrks.Utskottet, som i det föregående tillstyrkt propositionensförslag att av statsfinansiella skäl minska anslaget tilllandstingen med för , föreslårdärmed att motion 1991/92:Fi72 (s) avstyrks.BeredskapsplanläggningUtskottet har inget att erinra mot propositionens förslag attper slopa det statsbidrag som utgörersättning till sjukvårdshuvudmännen för planläggning under fredvad avser hälso- och sjukvård i krig. Utskottet har heller intenågon erinran mot att anslaget till Driftkostnader förberedskapslagring m.m. för /93 minskas med denandel av beloppet som avser bidrag för verksamheten under år1993. Utskottet anser att det ankommer på finansutskottet attgöra den närmare bedömningen av avräkningsbeloppets storlek.Statsbidrag till ungdomsvård och missbrukarvårdUtskottet delar uppfattningen i propositionen att ettställningstagande till kommunalekonomiska kommitténs förslag idenna del bör anstå till dess att regeringen tar ställning tillinstitutionsutredningens förslag under hösten 1992.Bidrag till insatser mot aidsUtskottet delar Aids-delegationens uppfattning att bidragettill insatser mot aids inte bör inordnas i det generellabidraget, eftersom det är angeläget att bidraget kan initieraoch trygga ett långsiktigt och effektivt hiv-preventivt arbete.Utskottet har därmed inget att erinra mot propositionens förslagatt bidraget bibehålls som ett särskilt statsbidrag.Reviderad finansplan m.m.BarnbidragBarnbidragets storlekI motion 1991/92:Fi40 av m.fl. (s) yrkasatt beslutar att barnbidraget skall höjas till 10 200kr. per barn och år från (yrkande 3).Samma krav framförs i motion 1991/92:Fi83 av MargaretaWinberg m.fl. (s) (yrkande 2).Utskottets bedömningUtskottet behandlade två motioner om höjning av barnbidragen ibetänkandet 1991/92:SoU15 vid behandlingen av regeringensbudgetförslag för /93. Utskottet anförde då attmed hänsyn till det statsfinansiella och ekonomiska läget kundeutskottet inte ställa sig bakom förslagen i motionerna.Yrkandena avstyrktes.Det statsfinansiella läget ger inte utrymme för höjning avbarnbidraget . Utskottet kan följaktligen inteställa sig bakom förslagen i motionerna. Motionerna 1991/92:Fi40(s) yrkande 3 och 1991/92:Fi83 (s) yrkande 2 bör avstyrkas.Inkomstprövat barnbidrag m.m.I motion 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd)yrkas att enligt vad som sägs i motioneninitierar en förändring av barnbidragssystemet till ettinkomstrelaterat system som innebär att barnbidrag inte utgårför barn till höginkomsttagare, vilket ger en besparing med 1,2miljarder kronor för /93 om den träder i kraftden , i följd varav anslaget kan sänkas medmotsvarande belopp (yrkande 11).Utskottets bedömningUtskottet behandlade en likartad motion (nyd) i betänkandet1991/92:SoU15. Utskottet redovisade då skälen för att införaallmänna, icke behovsprövade, barnbidrag (s. 69 f.).Utskottet uttalade i det aktuella betänkandet att flera skältalar mot att införa ett inkomst- eller behovsprövat barnbidrag.Barnbidragen bör ses som ett komplement tillfamiljebeskattningen som innebär att inkomsttagare med barn i huvudsak beskattas lika mycket som inkomsttagare utanbarn. Det allmänna barnbidraget utjämnar skillnaderna mellan demsom har barn och dem som inte har det. Det skulle vidare ledatill ytterligare tröskel- och marginaleffekter om ettinkomstprövat barnbidrag skulle införas genom att hela ellerdelar av barnbidraget skulle falla bort vid ökad inkomst.Barnbidraget är också med nuvarande regler mycket enkelt ochbilligt att administrera. Vid en inkomstprövning skulle detkrävas en betydande administration för att bestämma och betalaut bidraget. Myndigheterna skulle behöva gå igenom ochkontrollera uppgifter från över en miljon barnfamiljer. Med detanförda avstyrkte utskottet den då aktuella motionen.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och föreslår attmotion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 11 avstyrks.Stockholm den 19 maj 1992På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (nyd), (), (), (), () ochRoland ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Ett nytt generellt statsbidrag för kommunernaBo Holmberg, , ,, , och (alla s) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Ett nytt generellt statsbidrag för kommunerna sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "11 avstyrks. " bortha följande lydelse:Utskottet anser dock att propositionen inte är ett fullgottunderlag för att kunna göra en helhetsbedömning av effekterna avförslagen på samhällsekonomin. Vissa förslag aviseras förbehandling i kommande propositioner. En mycket besvärandeoklarhet råder om effekterna på lokal nivå. Det framgår inte avpropositionen att de skillnader i utdebitering som blirresultatet av den föreslagna statsbidragsmodellen enbart berorpå skillnader i standard och effektivitet mellan kommunerna.Utskottet föreslår mot bakgrund av detta att reformengenomförs i två steg. En parlamentarisk beredning bör omedelbarttillsättas. Denna bör ges i uppdrag att utarbeta en rättvisfördelningsnyckel för det nya statsbidraget. Som övergångsreglerföreslås att statsbidraget för beräknas i huvudsak efternu gällande regler och utbetalas efter kvittning i principenligt den modell som föreslås i propositionen. För kommunernabetyder detta ett samlat bidragsbelopp baserat på gällanderegler och med den fria användning som propositionen föreslår.Utskottet vill vidare framhålla att införandet av meragenerella statsbidragssystem kan under vissa omständigheter ledatill negativa effekter. Det kan finnas målkonflikter i denavvägning som skall göras mellan allmänna och enskildaintressen, hur en enskild skall kunna hävda rätten och ävenbesvära sig eller hur sanktioner skall utformas. Inte minst inomhandikappområdet måste analysen i detta avseende fördjupas.Regeringen aviserar propositioner som bl.a. avses eliminera dehär senast antydda problemen. Utskottet instämmer i att detta ärnödvändigt men anser att förslagen borde föreligga redan nu.Utskottet vill framhålla att särskild uppmärksamhet bör ägnashandikappsektorn och barnomsorgen. Rätten till barnomsorg ochkvalitetskraven på denna skall läggas fast i lag.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion 1991/92:Fi84 (s)yrkandena 4--8 och 11.2. BesparingsförslagBo Holmberg, , ,, , och (alla s) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Besparingsförslag som börjar med "I propositionen" ochslutar med "1 avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en permanent neddragning med 7,5 miljarderkronor är olämplig. Den skulle direkt skadamöjligheterna att i den kommunala verksamheten erbjuda en godservice. Den minskar möjligheterna att utföra vård och omsorg påett bra sätt, att genomföra utbildning med god kvalitet, och denslår mot sysselsättningen, spciellt för kvinnorna. Utskottetsäger därför nej till en neddragning.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motionerna 1991/92:Fi44(v) yrkande 8, 1991/92:Fi83 (s) yrkande 12 och 1991/92:Fi84 (s)yrkande 1.3. Lagfäst kommunalt skattestopp för år 1993Bo Holmberg, , ,, , och (alla s) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Lagfäst kommunalt skattestopp för som börjarmed "Mot bakgrund" och slutar med "14 avstyrks." bort haföljande lydelse:För år 1992 gäller ett lagstadgat kommunalt skattestopp. Förår 1993 finns en överenskommelse mellan staten och de bådakommunförbunden om ett frivilligt skattestopp. Enligt utskottetsmening är ett lagstadgat skattestopp ett mycket allvarligtingrepp i den kommunala självstyrelsen. Ett sådant bör endasttillgripas temporärt och under korta perioder. Ett lagfästskattestopp är inte heller motiverat med hänsyn till att detfinns en frivillig överenskommelse.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motionerna 1991/92:Fi44(v) yrkande 16, 1991/92:Fi83 (s) yrkande 11 och 1991/92:Fi84 (s)yrkande 14.4. Bidrag till barnomsorg -- vårdnadsbidragBo Holmberg, , ,, , och (alla s) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Bidrag till barnomsorg som börjar med "Iregeringsförklaringen" och slutar med "motionen avstyrks." bortha följande lydelse:I kompletteringspropositionen aviseras att en proposition medförslag om vårdnadsbidrag skall föreläggas underhösten. Utformningen av vårdnadsbidraget är ännu inte klart, menenligt tidigare uttalanden från socialministern kommervårdnadsbidraget att finansieras inom ramen för nuvarandeföräldraförsäkrings- och statsbidragssystem. Det betyder attdet är de förvärvsarbetande föräldrarna som kommer att få betalaför de föräldrar som vill och har ekonomiska möjlighter att medhjälp av vårdnadsbidrag stanna hemma.Enligt utskottets mening skall familjepolitiken göra detmöjligt att förena och underlätta föräldraskap ochförvärvsarbete. Genom arbete, barnomsorg, föräldraförsäkring ochbarnbidrag skapas förutsättningar för detta. Enligt utskottets mening bör vårdnadsbidraginte införas. Utskottet anser att föräldraförsäkringen skallbyggas ut när det statsfinansiella läget så medger.En utbyggd barnomsorg är en absolut förutsättning förjämställdhet mellan män och kvinnor. Den är också enförutsättning för att föräldrarna skall kunna förvärvsarbeta itrygg förvissning om att deras barn får en god omvårdnad. Menframför allt är god omsorg, stöd och stimulans en förutsättningför att barnen skall kunna bygga upp en beredskap för skolan ochvuxenlivet. Utskottet anser mot bakgrund av det ovan sagda atten lagreglering av kommunernas ansvar för barnomsorgen skallgenomföras som det generella statsbidraget.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion 1991/92:Fi83 (s)yrkande 9. Motion 1991/92:Fi80 (kds) yrkande 2 föreslås avslås.5. Bidrag till barnomsorgJohan (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Bidrag till barnomsorg som börjar med "Omläggningenav" och slutar med "det anförda." bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning attkostnadsutvecklingen för barnomsorg i form av daghem är oroande.Omläggningen av de specialdestinernade statsbidragen syftar tillatt möjliggöra för kommunerna att anpassa verksamheten tillrådande ekonomiska förhållanden och lokala förutsättningar.Genom mindre detaljregler ökar möjligheterna att utveckla olikalokala lösningar. Kommunerna måste nu utnyttja dessa möjligheteratt sätta kostnadseffektiviteten i förgrunden.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion 1991/92:Fi42 (nyd)yrkande 15.6. Bidrag till service och vårdJohan (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Bidrag till service och vård som börjar med "Någrakortsiktiga" och slutar med "17 avstyrks." bort ha följandelydelse:I dag är det brist på ålderdomshemsplatser. Men outnyttjadkapacitet finns i form av hotell och andra byggnader som snabbtkan ändras till väl fungerande ålderdomshem. Genom att erbjudafler äldre ålderdomshemsplats kan stora besparingar göras,eftersom ålderdomshem är betydligt billigare än hemsjukvård.Detta innebär möjligheter till besparingar på statensbidrag till äldreomsorgen. Vad utskottet anfört bör enligtutskottets mening ges regeringen till känna med anledning avmotion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 16.Det nya generella statsbidraget kan, enligt utskottets mening,till följd av besparingar inom äldreomsorgen minskas med 800milj.kr. under /93 i enlighet med förslaget imotion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 17.7. Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m.Bo Holmberg, , ,, , och (alla s) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Bidrag till vissa ersättningar -- -- -- som börjar med"Utskottet har" och slutar med "1991/92:Fi72 (s) avstyrks." bortha följande lydelse:Utskottet har i det föregående avstyrkt förslaget att minskaanslaget till landstingen med för år 1993.Utskottet vill betona att landstingen genom detta ges bättremöjligheter att klara sina åtaganden inom sjukvården. Utskottetdelar uppfattningen i motion 1991/92:Fi72 (s) att detta ökadeekonomiska utrymme bör utnyttjas för att finansiera de relativtbegränsade merkostnader som faller på landstingen för attförverkliga det program för ont i ryggen som SBU utarbetat.Genom att tillämpa rätt behandling och åtgärda brister iarbetsmiljön kan stora samhällsekonomiska besparingar göras.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion 1991/92:Fi72 (s).Utskottet föreslår att motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 14avstyrks.8. Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m.Johan (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Bidrag till vissa ersättningar -- -- -- som börjar med"Utskottet har" och slutar med "1991/92:Fi72 (s) avstyrks." bortha följande lydelse:Utskottet anser att det finns en betydande besparingspotentiali det fysiska kapitalet som sjukhusen förfogar över. Det bundnafysiska kapitalet inom svensk hälso- och sjukvård uppgår till153 miljarder kronor. Om man överför erfarenheterna frånindustrin till hälso- och sjukvården skulle den årligakostnadsbesparingseffekten vid neddragning av det fysiskakapitalet uppgå till av det bokförda värdet påkapitalreduktionen. Härtill kommer reducerade räntekostnader.Utskottet anser att besparingseffekten inom hälso- ochsjukvården för /93 blir 2,5 miljarder kronor.Utskottet finner mot bakgrund av det ovan sagda och motion1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 14 att anslaget till landstingen kanminskas med utöver de i propositionenföreslagna . Utskottet föreslår att motion1991/92:Fi72 (s) avstyrks. Utskottet anser att det ankommer påfinansutskottet att göra den närmare bedömningen avavräkningsbeloppet från anslaget Bidrag till allmän sjukvårdm.m.9. Barnbidragets storlekBo Holmberg, , ,, , och (alla s) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Barnbidragets storlek som börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "bör avstyrkas." bort ha följandelydelse:Genom de allmänna barnbidragen tillförsäkras alla barnfamiljerett grundläggande ekonomiskt stöd. Som ett led i skattereformenhöjdes det allmänna barnbidraget med 2 280kr. Den planerade höjningen har regeringenskjutit . Utskottet anser med anledning avmotionerna 1991/92:Fi40 (s) yrkande 3 och 1991/92:Fi83 (s)yrkande 2 att barnbidragen bör höjas till . per barnoch år fr.o.m. . Utskottet vill erinra om att enfinansiering av barnbidragshöjningen föreslagits i motion1991/92:Fi83. Det bör ankomma på finansutskottet att med ledningav motionen omfördela medel inom ramen för statsbudgeten.10. Inkomstprövat barnbidrag m.m.Johan (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Inkomstprövat barnbidrag m.m. som börjar med"Utskottet behandlade" och slutar med "yrkande 11 avstyrks. "bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att barnbidragen börinkomstprövas. Det är stötande att bidrag utgår även för barntill miljonärer. En inkomstprövning av bidragen liksomborttagandet av flerbarnstilläggen skulle innebära väsentligabesparingar för statskassan. Regeringen bör ges i uppdrag attlägga om barnbidragssystemet under budgetåret. Målet skall varaatt spara under innevarande budgetår.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion 1991/92:Fi42 (nyd)yrkande 11.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Gudrun () anför:Ett nytt generellt statsbidrag för kommunernaJag anser att i ett läge när regeringens politiska inriktningär att krympa den kommunala sektorn är det nödvändigt att ha ettbehovsinriktat generellt statsbidrag som ges till kommunernasektorsvis och att statsmakterna därmed får stå till svars förvar resursneddragningarna skall ske.Förslaget till ett nytt generellt statsbidrag kan integenomföras utifrån nu föreliggande underlag, utan en ny kommittébör tillsättas för att framlägga ett mer genomarbetat förslagsom även utgår från mer realistiska ekonomiska förutsättningar.BesparingsförslagFör bör statsbidrag utgå sektorsvis utanindragning av 7,5 miljarder kronor.Lagfäst kommunalt skattestopp för år 1993Skall kommunerna ta ett större ansvar för verksamhetensframtidsinriktning och göra nödvändiga ingrepp ocheffektiviseringar kan inte ett skattestopp komma i fråga. Det ärden kommunala självstyrelsens hörnsten att själv få bestämmautdebiteringsnivå utifrån kommunens egna ambitioner.Kulturutskottets yttrande1991/92:KrU7yBilaga 3Statsbidragssystemet för kommunernaTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1991/92:150 (kompletteringspropositionen) beträffande bl.a.bilagorna II:1--II:6 jämte eventuella motioner, såvittpropositionen och motionerna rör utskottets beredningsområde.Del II i propositionen betecknas ekonomi. Deninnehåller förslag till allmänna riktlinjer för den kommunalaekonomin --1995 och förslag till en omläggning avstatsbidragssystemet för kommunerna.I bilaga II:6 bereds tillfälleatt ta del av vad kulturministern anför om statsbidrag till denregionala kulturverksamheten. Utskottet yttrar sig överpropositionen i denna del samt över finansministerns bedömningav slutsatserna i denna (Del II s. 56).Utskottet noterar att motionärerna bakom motion 1991/92:Fi84(s) tillstyrker att, som föreslås i propositionen, de häraktuella statsbidragen skall bibehållas. Något formellt yrkandeframställs inte i denna del.Utskottet avger härmed yttrande 1991/92:KrU6y tillfinansutskottet. Yttrandet avser främst vissa budgetfrågor inomkulturutskottets beredningsområde som finansutskottet behandlarmed anledning av förslag i kompletteringspropositionen och imotioner som väckts med anledning av denna.UtskottetDe förslag som läggs fram i del II avkompletteringspropositionen bygger på kommunalekonomiskakommitténs betänkande (SOU 1991:98) ekonomi isamhällsekonomisk balans -- statsbidrag för ökathandlingsutrymme och nya samarbetsformer.Enligt utredningsförslaget skall ett antal specialdestineradestatsbidrag avskaffas och ersättas av ett nytt generelltstatsbidrag för kommunerna. Följande bidrag på kulturområdetföreslås i utredningsförslaget ingå i det generella systemet,nämligen bidragen till regional musikverksamhet, regionala ochlokala teater-, dans- och musikinstitutioner, regionala museer,regional biblioteksverksamhet och folkbibliotek.Kulturministern lämnar en kortfattad redovisning för syftetmed statsbidragen.