bet · GG01UU8 · 1992-12-10 00:00:00 — I detta betänkande behandlas dels redogörelse /93:ER1 frånSveriges delegation vid parlamentariska(rådgivande) församling, dels regeringens skrivelse 1991/92:164med redogörelse för verksamheten inom under år 1991.RedogörelsernaEuroparådets parlamentariska (rådgivande) församlings 43:esession var fördelad på tre delsessioner, vilka samtliga höllsi . Dessutom hölls en s.k. minisession (session medenbart utskottssammanträden men utan plenarmöten) i Helsingfors.Delsessionerna ägde rum 22--, 25--(minisessionen) och 18--samt 3--7 februari1992.Den svenske riksdagsledamoten var församlingenspresident under de första delsessionerna. utsågs ioktober 1991 till statsråd och avsade sig i samband därmeduppdraget som president i . utsågs fungera som församlingens president, och den 3 februari 1992valdes denne till ny ordförande för återstoden av den 43:esessionen.I samband med den andra delsessionen hölls den sedvanligadebatten om aktiviteter under föregående år (1990). Viddenna session höll också utrikesminister, , ett anförande i församlingen, vilket följdes avfrågor.I omedelbar anslutning till minisessionen hölls en särskildparlamentarisk ESK-debatt i , vilkenleddes av den parlamentariska församlingens ordförande, utskott för ekonomi och utveckling höll ett mötei i anslutning till ettEuroparådskollokvium om utveckling, vilketägde rum i och fortsatte iEstlands parlament den 27 mars 1992.Verksamheten i ministerkommittén kom i hög grad attpräglas av omvälvningarna i . Stortintresse ägnades också åt relationer tillESK-processen.Sverige övertog för en halvårsperiod ordförandeskapet iministerkommittén vid slutet av det 88:e ministerkommittémötet iapril 1991. I det tal som dåvarande utrikesministern, , höll tog han upp de områden somSverige ville lägga tonvikten vid under ordförandeskapet.Som första område angavs att skulle fortsätta attstödja reformsträvandena i . Dennaallmänna viljeinriktning bland medlemsstaterresulterade sedermera i att det 89:e ministermötet i november1991 stödde generalsekreterarens förslag om att upprätta ettsärskilt treårsprogram för utveckling av lag och demokrati iCentral- och Östeuropa.Utrikesministern fäste i sitt tal också vikt vid enreformering av övervakningsorganen för konventionen om demänskliga rättigheterna i syfte att nedbringa de alltför långahandläggningstiderna för enskilda mål.I sin egenskap av ordförande reste utrikesministern tillAlbanien för att undersöka möjligheterna och viljanpå albansk sida att utveckla kontakterna med Europarådet.Som ordförande i ministerkommittén var utrikesministern ocksånärvarande vid parlamentarikerförsamlingens sommarsession iHelsingfors och vid höstsessionen i , varvid ovannämnda redogörelse för verksamheten inom ministerkommitténlämnades.Ministerkommittéen höll två ordinarie möten och dessutom ettextra möte . sammanträddetio gånger för att behandla allmänna frågor och åtta gånger föratt behandla frågor rörande främst mänskliga rättigheter.Därtill höll ställföreträdarna sex extra endagarsmöten, vidvilka i första hand dryftades ärenden avseende Central- ochÖsteuropa samt relationer med ESK.Sex ordinarie fackministerkonferenser arrangerades inomEuroparådet -- för kommunministrarna,migrationsministrarna, ministrarna med ansvar förmassmediapolitik, familjeministrarna, utbildningsministrarna ochför ministrarna med ansvar för regionalplanering. Vidareanordnades en ministerkonferens om migrationsrörelser frånCentral- och och en konferens på ministernivå omrehabilitering av handikappade. Härtill kom tre informellaministermöten (kulturministrarna, sportministrarna ochjustitieministrarna). Den sociala stadgans 30-årsjubileumhögtidlighölls med ett högnivåmöte den 21--22 oktober 1991.Europarådet höll sitt 88:e ministerkommittémöte iStrasbourg . Under mötet diskuterades främstutvecklingen av kontakter med länderna i Central-och , roll i ESK-processen, situationen iIrak samt ett initiativ ("ESK-M") som några medlemsländer tagitbeträffande en konferens om säkerhet och samarbete iMedelhavsområdet.Ministrarna ansåg att skulle fortsätta sin öppnapolitik gentemot länderna i för attdärigenom bidra till en utveckling mot demokrati, respekt för demänskliga rättigheterna och rättsstatens principer.Beträffande upprepade ministrarna att de hoppadesse snabba framsteg mot demokrati och marknadsekonomi och fullrespekt för de mänskliga rättigheterna i landets alla delar samtatt landets territoriella integritet skulle kunna upprätthållas.Ministrarna upprepade att på lämpliga områden börfortsätta att lämna bidrag till ESK-processen, i synnerhetavseende den mänskliga dimensionen och på kulturområdet.Beträffande upprepade ministrarna sitt fördömande av deflagranta, brutala och massiva kränkningarna av de mänskligarättigheterna.Europarådets 89:e ministerkommittémöte ägde rum den 26november 1991 i under ordförandeskap avutrikesminister inleddes med en ceremoni för att markeraPolens inträde i . blev därmed Europarådets26:e medlemsland.Diskussionen vid mötet kom främst att kretsa kringEuroparådets roll i det nya , förhållandet till ESK,mänskliga rättigheter samt situationen i Jugoslavien.Ministrarna betonade behovet av att vidareutvecklaEuroparådets roll som en samlingspunkt och ett forum församarbete i det nya . utgjorde en direkttillgänglig struktur för mottagandet av och samarbete medländerna i . Ministrarna instrueradeställföreträdarna att i detalj granska en plan för utveckling avlag i samt ett program för lokaldemokrati. De beslutade också att djupare dryfta vissa förslagsom framlagts beträffande skyddet av nationella minoriteter.Ministrarna uttryckte sitt stöd för stärkandet av etteffektivt samband med ESK i syfte att på bästa sätt utnyttjaEuroparådets erfarenhet och kapacitet. Ministrarna välkomnademedlemskapsansökningarna från , , ochLitauen.Ställföreträdarna instruerades att, som en första prioritet,påskynda arbetet med en reform av övervakningsorganen för denEuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter.Ministrarna uttryckte djup oro över krisen och de fortsattastridigheterna i . De fördömde ånyo det maktmissbruk,de kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de övergreppmot civilbefolkningen som redan föranlett ministerkommittéen attsuspendera samarbetet mellan och de jugoslaviskamyndigheterna.Utöver de nämnda mötena hölls ett extraministerkommittémöte i . Mötet hadekallats för att diskutera utvecklingen av Europarådetsförbindelser med länderna i , samtEuroparådets roll i och särskild då relationen tillESK-processen.Ministerkommittémötet inleddes med en ceremoni för att markeraTjeckoslovakiens inträde i organisationen som dess 25:emedlemsland.Vid mötet framträdde presidenten i parlamentarikerförsamlingenoch redogjorde för en resa som en församlingsdelegation gjort iSovjetunionen.De central- och östeuropeiska ländernas närmande tillEuroparådet välkomnades och det konstaterades att organisationenäven framgent aktivt skulle utveckla kontakterna med dessaländer.Ministrarna hälsade med tillfredsställelse att ESK:s toppmötei den 19--uttryckligen hade erkäntEuroparådet och den betydelsefulla roll det spelar i dagensEuropa. De föreslog att expertmöten organiseras på de områdendär har särskild expertis och erfarenhet att bidramed i ESK-processen, t.ex. mänskliga rättigheter och regionaltsamarbete.Vid en informell, avslutande session deltog ävenutrikesministrarna från , och Sovjetunionenför en diskussion om det framtida samarbetsmönstret i . Utskottet har tagit del av redogörelserna från Sverigesdelegation vid parlamentariska (rådgivande)församling samt från regeringen och konstaterar medtillfredsställelse att behandlat en rad ämnen avcentral politisk, ekonomisk, social, kulturell och rättsligbetydelse. Inte minst frågor rörande skyddet av de mänskligarättigheterna samt roll i formandet av det nyaEuropa och demokratiseringen av är härvidav stor vikt. Utskottet noterar att av de central- ochösteuropeiska staterna är nu , , ochBulgarien medlemmar av . Flera andra stater, blanddem de baltiska samt också , har sökt ommedlemskap.Utskottet ser också mycket positivt på det stöd Europarådetlämnar för utvecklingen av demokrati och ett lagbundeträttssystem till de forna kommunistländerna i Central- ochÖsteuropa. Många av dessa stater har, trots att de ej ärmedlemmar i rådet, anslutit sig till olikaEuroparådskonventioner. Utskottet ser detta som betydelsefullt.Utskottet konstaterade i sitt föregående betänkande omverksamheten inom (1991/92:UU9), att rådettillkommit för att främja samarbetet mellan demokratier.Kraven för att bli medlem är högt satta. Medlemskap iEuroparådet kräver att en medlemsstat kan uppvisa parlamentariskdemokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna samt ettlagbundet samhällsskick. Enligt konventionen om skydd för demänskliga rättigheterna kan inte bara en stat föra talan mot enannan medlemsstat för den händelse respekten för de mänskligarättigheterna och demokratin sätts ur spel av den senare, utananmälan kan även göras av enskilda personer. En kritiskgranskning av hur medlemsstaterna sköter sina förpliktelser är,anförde utskottet i nämnda betänkande, en väsentlig del avskyddet för de mänskliga rättigheterna.Mot denna bakgrund finner utskottet frågan om en förstärkningav övervakningsorganen för den europeiska konventionen om demänskliga rättigheterna angelägen.Utvecklingen i det tillsammans med kriser påandra håll i visar, enligt utskottets mening, på detangelägna i att skyddet för minoriteterna stärks. Naturligen harEuroparådet med sin erfarenhet och kapacitet därvidlag encentral roll att spela. Detta gäller såväl minoriteter, vilkahistoriskt har hemortsrätt i främmande länder, som gruppervilka finns etablerade till följd av sentida immigration.Utskottet föreslår att redogörelsen frånEuroparådsdelegationen och regeringens skrivelse läggs tillhandlingarna. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse 1991/92:164 medredogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder till handlingarna,2. beträffande Europarådsdelegationens redogörelseatt lägger redogörelsen till 1992/93:ER1från delegation vid parlamentariska(rådgivande) församling till handlingarna.Stockholm den 10 december 1992På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), Maj BrittTheorin (s), (), (), IngerKoch (m), (), (), ViolaFurubjelke (s), (), (), (), (), (),(nyd) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.