bet · GF01NU32 · 1992-05-19 00:00:00 — Ombildning av , m.m. 1991/92NU32ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1991/92:119 om ombildning avStadshypotek, m.m.,dels två motioner som har väckts med anledning avpropositionen,dels -- helt eller delvis -- två motioner från allmännamotionstiden.Skatteutskottet har avgivit yttrande (1991/92:SkU4y) i ärendet(se bilaga).En skrivelse med anledning av propositionen har inkommit frånKonungariket stadshypotekskassa. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ombildning avStadshypotek. Förslaget innebär att stadshypotekskassan ochstadshypoteksföreningarna skall fusioneras varefter rörelsenskall övertas av ett nybildat kreditaktiebolag, AB.Aktierna i detta bolag skall successivt avyttras, bl.a. så attlåntagarna får ett betydande delägande. Företrädarna förSocialdemokraterna reserverar sig till förmån förmotionsyrkanden (s) enligt vilka stadshypotekskassan skallställa ut en revers till staten på fem miljarder kronor.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag tilllagändringar på skatteområdet som föranleds av ombildningen.Även övriga framlagda förslag till ändringar iskattelagstiftningen, som bl.a. avser att underlätta vissaombildningar på det finansiella området, tillstyrks avutskottet. I propositionen föreslår regeringen -- efter föredragning avfinansminister -- att antar förslag till1. lag om ombildning av stadshypoteksinstitutionen,2. lag om stadshypotekskassa,3. lag om inkomstskatteregler med anledning av vissaomstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m.,4. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,5. lag om ändring i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv,6. lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver,7. lag om ändring i lagen (1976:225) om avdrag vidinkomsttaxering för bidrag till hypoteksförening m.m.,8. lag om upphävande av lagen (1974:809) om befrielse frånskattskyldighet vid fusion inom stadshypoteksinstitutionen,m.m.,9. lag om upphävande av förordningen (1969:744) om befrielsefrån skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteks- ochbostadskreditinstitutionerna, m.m.Lagförslagen har granskats av lagrådet. De finns på s.3--18i propositionen. De motioner som har väckts med anledning av proposition1991/92:119 är följande:1991/92:N54 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenbeslutar att av det överskott som uppstår vid likvidationen 5miljarder kronor överförs till statskassan.1991/92:N55 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1991/92:119 i sin helhet.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1991/92:Fi604 av () såvitt gäller yrkandet (4)att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stadshypotekskassans och dess föreningarsframtid.1991/92:N212 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ett förslag om att ombildaStadshypotek, varvid behållningen på ca böröverföras till staten för fördelning enligt beslut som riksdagensenare fattar. BakgrundStadshypoteksinstitutionen () regleras av lagen(1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar (stadshypotekslagen) samt av reglementet(1968:654) för stadshypotekskassa och förstadshypoteksföreningar. Organisationen består avstadshypotekskassan, som är det centrala organ vilket svarar förupplåningen, och 20 stadshypoteksföreningar, vilka sköterutlåningen.Kassans upplåning kommer huvudsakligen från storainstitutionella placerare och sker främst mot obligationer ochcertifikat. Som säkerhet för kassans förbindelser har statenställt en garanti, den s.k. grundfonden. Denna utgörs av engarantiförbindelse utfärdad av på förnärvarande . För garantin betalar kassan enårlig avgift till staten på . Kassans upplåningsrätt ärmaximerad till tio gånger summan av grundfonden och kassans egetkapital. Vid utgången av gällde att högst 336 miljarderkronor fick lånas upp, varav ca hadeutnyttjats. utlåning är genom lag i huvudsakbegränsad till bostads-, kontors- och affärsfastigheter samtbostadsrätter i sådan bebyggelse. Fastighetsägare,tomträttshavare eller samfällighetsförening som erhåller lånfrån en stadshypoteksförening blir automatiskt medlem iföreningen.Kassan och föreningarna var i princip inte skattskyldiga föreår 1943, men beskattas med vissa undantag som andrajuridiska personer. Kassan och föreningarna har t.ex. inte varitskyldiga att erlägga den numera slopade vinstdelningsskatten.Vidare har inte givits rätt att göra avsättningtill skatteutjämningsreserv (surv). I stället har avdragsrättenför avsättning till reserv- och säkerhetsfond behållits. Enmotsvarighet till koncernbidragsreglerna har funnits genom attkassan har haft avdragsrätt för bidrag till föreningarna.Våren 1991 lämnade den dåvarande regeringen ett förslag tillombildning av (prop. 1990/91:190). Efterregeringsskiftet återkallades propositionen (skr.1991/92:27). Det nu framlagda förslaget i proposition1991/92:119 överensstämmer i stora delar med det tidigareförslaget, men avviker på följande punkter: någon revers frånstadshypotekskassan till staten på skallinte utfärdas; låntagarinflytandet stärks bl.a. genom attlåntagarna får utse majoriteten i den ombildade kassans styrelseoch tillförsäkras delägande i det nybildade bolaget; den lokalaförankringen bevaras.Ombildning av stadshypoteksinstitutionenI propositionen konstateras att ursprungligenbildades för att stödja kreditgivningen till bostadssektorn,som statens risktagande hölls på en låg nivå. Genomavregleringen av kreditmarknaden finns det inte längre skäl förstaten, anförs det, att i fördelningssyfte ställa garantier tillinstitut inom olika delar av kreditmarknaden. Dessutom lederstödåtgärder enligt regeringen ofta till negativa effekter avolika slag. Att staten ställer garantier för vissakreditinstituts förbindelser är heller inte förenligt medsträvandena efter konkurrensneutralitet, sägs det ipropositionen.Som skäl för att organisation behöver ändrasanförs vidare att saknar ägare. När det behövskapitaltillskott som kan räknas som primärt kapital finns detdärför inte någon som kan ge sådana tillskott. Det framhållsockså att är särpräglad på flera sätt i jämförelsemed andra kreditinstitut, bl.a. genom att verksamheten genomsärskild lagstiftning är reglerad i betydande omfattning.Dessutom finns andra olikheter i förhållande till konkurrerandeinstitut, t.ex. när det gäller den skattemässiga behandlingen.Regeringen understryker att den främsta målsättningen för enförändring av organisation är att föra över dennuvarande verksamheten i en organisationsform som gerStadshypotek varaktiga förutsättningar att konkurrera påkreditmarknaden på motsvarande villkor som övrigakreditinstitut. Ett annat viktigt syfte är att Stadshypotekskall kunna bestå som en fristående och konkurrensfrämjandelångivare på kreditmarknaden.I propositionen föreslås att rörelse skall förasöver till ett för ändamålet bildat kreditaktiebolag.Bolagsformen har valts för att konkurrerande institut äraktiebolag och för att därmed får tillgång tillriskkapitalmarknaden. Härutöver anförs att aktiebolag även är eninternationellt välkänd företagsform, vilket underlättarverksamhet utomlands.Ombildningen avses gå till så att kassan och föreningarnafusioneras, varefter rörelsen överlåts till ett av kassan bildataktiebolag, . En nyemission riktas därefter tilllåntagarna och till de anställda så att dessa sammanlagterhåller en tredjedel av kapital och röster i bolaget. Enligtförslaget till ny lag om Sverigesstadshypotekskassa blir kassans roll bl.a. att förvalta denkvarvarande obligationsskulden, att se till att riksdagensintentioner med ombildningen fullföljs och att låna upp medel åtbolaget t.o.m. . Kassan avses successivt avyttra sinaaktier i på ett sådant sätt att de låntagare ochanställda som tecknar aktier erhåller av det kapital somfanns vid ombildningen. För att skall kunna förblisjälvständigt erfordras en stabil ägarbild. I propositionenanförs att det därför inte bör uteslutas att flera störreinvesterare erbjuds aktieposter. Avvecklingen av aktieinnehavetbör göras av kassan på affärsmässiga grunder. Kassan skall ha enstyrelse med elva ledamöter. Av dessa skall fem utses avregeringen och sex av låntagarna.I motion 1991/92:N55 (v) hävdas att regeringen inte framförnågra tungt vägande skäl för en ombildning av Stadshypotek.Enligt motionären är det en fördel om olika företagsformer kankonkurrera på marknaden. Det är vidare av stort värde omverksamhetsformer av den typ som hypoteksinstituten utgör -- därdet inte ställs externa krav på avkastning -- kan utvecklas.Stadshypoteks kapitalbehov kan tillgodoses genom tillskott frånstaten, menar motionären, som hemställer att propositionen i sinhelhet skall avslås.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attStadshypotek får en moderniserad organisationsform så att detblir möjligt för institutet att verka och utvecklas efter sinaegna förutsättningar i den nya marknadssituationen.Avregleringen av den svenska kreditmarknaden under 1980-talethar radikalt ändrat verksamhetsförutsättningarna förStadshypotek, och dess roll på marknaden har blivit en annan.Den detaljerade regleringen av verksamhet ochorganisation, i sina huvuddrag utformad i seklets början,framstår nu som otidsenlig. Enligt utskottets uppfattning är,såsom regeringen anför, aktiebolag den lämpligasteassociationsformen för efter ombildningen. På detsättet ges samma spelregler och ramar för sinverksamhet som de konkurrerande företagen. Utskottet ansersålunda att en ombildning av är angelägen ochavstyrker därför kravet i motion 1991/92:N55 (v) på attpropositionen i sin helhet skall avslås.Enligt regeringens förslag till ny stadshypotekslag skallkassan efter ombildningen ha till uppgift att bl.a. förvaltaobligationsskulden och reverser utställda av bolaget. Under enövergångstid kommer kassan också att äga alla aktier i bolaget.Grundfonden ställs till kassansförfogande för ytterligare upplåning. Härigenom får bolagetutrymme att bygga upp en sådan ekonomisk styrka att det kansvara för sin egen upplåning. Därefter skall kassan börjaavveckla den utestående obligationsstocken. Grundfonden skalltrappas av vartefter låneskulden sjunker och i en sådan takt attkassans kreditvärdighet inte försämras. Så länge grundfondenfinns kvar till tryggande av utestående lån bör kassan, enligtregeringen, ha ett tillfredsställande inflytande öververksamheten i bolaget. När låneskulden är slutligt regleradefter bör kassans innehav av aktier avvecklas helt.Därefter skall kassan likvideras.Regeringen anför att överskottet vid likvidationen skallanvändas så att statens intressen tillgodoses på etttillfredsställande sätt. Regeringen avser lämna förslag tillriksdagen i denna fråga så snart det är möjligt.Enligt det förslag till ombildning av som denföregående regeringen lade fram i proposition 1990/91:190 skulleregeringen kunna föreskriva att kassan till staten skulle betalaett belopp som svarade mot kassans värde före fusionen mellankassan och föreningarna. Det angavs i propositionen att dettabelopp beräknades uppgå till ca . Lagrådetifrågasatte vid sin prövning av förslaget på vilken rättsliggrund som staten kunde göra anspråk på tillgångar.I motionerna 1991/92:N54 (s) och 1991/92:N212 (s), varav densistnämnda avlämnades under den allmänna motionstiden, föreslåsatt -- i enlighet med förslaget i proposition1990/91:190 -- skall besluta att av överskottet vid kassanslikvidation skall överföras till staten.Skälet till detta anges vara att harkunnat bygga upp en förmögenhet tack vare gynnsammaskatteregler.I en annan motion från allmänna motionstiden, motion1991/92:Fi604 (m), föreslås att kassan och dess föreningarskall ombildas till aktiebolag. Motionären anser att bolagetdärefter skall privatiseras och att låntagarna därvid skall gesett visst delägande.Stadshypotekskassan har kunnat bygga uppbetydande fonder genom en förmånlig skattebehandling och enstatlig garanti för sina förbindelser. Enligt utskottetsuppfattning framstår det som rimligt att staten i principbestämmer hur överskottet vid kassans likvidation skalldisponeras. Likvidationen kommer emellertid att genomföras förstom och föregås av en rad steg.Kassans rörelse skall i samband med ombildningen överförastill mot att kassan får samtliga aktier ibolaget. Aktierna skall, som tidigare nämnts, sedan successivtavyttras, bl.a. så att låntagarna och de anställda erhåller 55 %av det kapital som fanns vid ombildningen. Försäljning avsesockså kunna ske till t.ex. större investerare. Storleken av denlikvid som inflyter till kassan blir beroende av aktiernas värdeoch därmed värderingen av bolaget. Detta påverkas i sin tur avsituationen på kredit- och fastighetsmarknaderna. Till dettakommer att kassan skall avyttra sina aktier påflera år. Det framstår därför, enligt utskottets mening, somuppenbart att överskottet vid likvidationen och statens anspråkpå detta, sedan låntagarna erhållit sin andel, inte kanfastställas . Utskottet ansluter sig därför till uttalandet ipropositionen att regeringen bör lämna förslag till idenna fråga när så är möjligt. Med hänsyn till det anfördaavstyrks motionerna 1991/92:N54 (s) och 1991/92:N212 (s).Utskottet tillstyrker vidare de olika förslagen i propositionenrörande ombildning av stadshypoteksinstitutionen.Ett beslut av i enlighet med vad utskottet haranfört innebär att motion 1991/92:Fi604 (m) blir tillgodosedd inu berörd del. Det aktuella yrkandet avstyrks därför.Härutöver föreslår utskottet en ny övergångsbestämmelse tillden nya stadshypotekslagen. Enligt bestämmelsen skall -- efterden gamla lagens upphörande -- ombudsstämman fastställastadshypoteksföreningarnas balansräkningar och godkännastyrelsernas förvaltning.Övriga lagförslagI propositionen framläggs också vissa förslag tilllagstiftning på skatteområdet. Det gäller dels sådana förslagsom föranleds av ombildningen av stadshypoteksinstitutionen,dels sådana som rör andra finansiella företag. Sålunda föreslåsatt de särskilda skatteregler som tillämpas vid vissa fusionerskall gälla även vid fusionen mellan kassan och föreningarna.Obeskattade reserver återförs till beskattning med undantag förvissa äldre fondavsättningar. Avskattningen får ske iaktiebolaget, vilket också ges rätt att göra avsättning tillsurv. Det föreslås vissa begränsningar i fråga om underlagen försurv och s.k. Annell-avdrag för att neutralisera att en del avaktiekapitalet kommer att utgöras av obeskattat kapital.Särskilda regler föreslås gälla för beskattningen av låntagareoch anställda som på förmånliga villkor får teckna aktier ibolaget.Regeringen framlägger vidare förslag om att StatensBostadsfinansieringsaktiebolags () obeskattade reserverskall återföras till beskattning i enlighet med de principer somföreslås gälla för andra finansiella företag. skall ävenges rätt att göra avsättning till surv. Propositionen innehållerockså förslag till ändrade skatteregler för att underlättaombildning av utländska bankers dotterbolag i tillfilialer och ombildning av ömsesidiga livförsäkringsföretag tillförsäkringsaktiebolag. Slutligen föreslås att finansiellaföretag skall få en alternativ möjlighet att återföra sinaobeskattade reserver enligt de generella reglerna föricke-finansiella företag.Näringsutskottet har berett skatteutskottet tillfälle attyttra sig över propositionen såvitt gäller nu beskrivna frågor.Skatteutskottet (1991/92:SkU4y) meddelar i sitt yttrande (sebilaga, s.10) att utskottet inte har något att erinra mot de ipropositionen föreslagna åtgärderna på skatteområdet. Medinstämmande i vad skatteutskottet har anfört tillstyrkernäringsutskottet regeringens förslag i nu aktuell del. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1991/92:N55,2. beträffande ombildning av stadshypoteksinstitutionenatt med avslag på motion 1991/92:Fi604 yrkande 4 ochmotionerna 1991/92:N54 och 1991/91:N212 antar de i proposition1991/92:119 framlagda förslagen tilla) lag om ombildning av stadshypoteksinstitutionen,b) lag om stadshypotekskassa, dock attdet i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt medföljande lydelse:4. Efter lagens ikraftträdande skall ombudsstämman avgörafrågor om fastställande av balansräkning förstadshypoteksförening och godkännande av föreningsstyrelsesförvaltning.res. (s)3. beträffande övriga lagförslagatt antar de i proposition 1991/92:119 framlagdaförslagen tilla) lag om inkomstskatteregler med anledning av vissaomstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m.,b) lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,c) lag om ändring i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv,d) lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver,e) lag om ändring i lagen (1976:225) om avdrag vidinkomsttaxering för bidrag till hypoteksförening m.m.,f) lag om upphävande av lagen (1974:809) om befrielse frånskattskyldighet vid fusion inom stadshypoteksinstitutionen,m.m.,g) lag om upphävande av förordningen (1969:744) om befrielsefrån skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteks- ochbostadskreditinstitutionerna, m.m.Stockholm den 19 maj 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), (fp), (), KjellEricsson (c), (), (nyd),(), (), (), BoBernhardsson (s), (), (), HansStenberg (s) och (). Ombildning av stadshypoteksinstitutionen (mom.2), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.5 med "Stadshypotekskassan har" och slutar på s.6 med "avstadshypoteksinstitutionen" bort ha följande lydelse:Stadshypotekskassan har utvecklats under nära medverkan frånstatens sida genom särskild lagstiftning och genom subventioneri form av en förmånlig skattebehandling och en statsgaranti pågynnsamma villkor. Kassans reserv- och kapitaltäckningsfonderuppgick vid utgången av till hela ,en ökning med innan.Med hänsyn till att stadshypotekskassan har kunnat bygga uppdenna betydande förmögenhet, bl.a. till följd av de förmånligaregler som staten har utformat, är det rimligt att huvuddelen avförmögenheten överförs till staten. Statens anspråk på dennaförmögenhet bör komma till uttryck genom att kassan ställer utett skuldebrev till staten på . Kassan börbetala en rimlig ersättning för denna kredit. Det får ankomma påregeringen att i förhandlingar med kassan bestämma vilkenersättning som skall utgå och hur skulden skall avvecklas.Regeringens förslag till lag om ombildning avstadshypoteksinstitutionen bör kompletteras i enlighet härmed.Utskottet tillstyrker därmed motionerna 1991/92:N54 (s) och1991/92:N212 (s). Övriga delar av förslagen i propositionenrörande ombildning av stadshypoteksinstitutionen tillstyrks avutskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande ombildning av stadshypoteksinstitutionenatt med bifall till motionerna 1991/92:N54 och1991/92:N212 och med avslag på motion 1991/92:Fi604 yrkande 4antar de i proposition 1991/92:119 framlagda förslagen tilla) lag om ombildning av stadshypoteksinstitutionen, dock medden ändringen att det i 3 § skall införas ett andra stycke medföljande lydelse:I samband med beslut enligt första stycket får regeringenförordna att stadshypotekskassan till staten skall betala ettbelopp som svarar mot kassans värde före fusionen.b) lag om stadshypotekskassa, dock attdet i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt medföljande lydelse:4. Efter lagens ikraftträdande skall ombudsstämman avgörafrågor om fastställande av balansräkning förstadshypoteksförening och godkännande av föreningsstyrelsesförvaltning.Skatteutskottets yttrande1991/92:SkU4y Ombildning av , m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har berett skatteutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1991/92:119 om ombildning avStadshypotek, m.m. jämte motioner såvitt gäller frågor inomskatteutskottets beredningsområde.I propositionen föreslås att skall ombildas perden och att rörelsen skall överföras till ett förändamålet bildat kreditaktiebolag. De särskilda skatteregler somgäller vid vissa fusioner föreslås gälla även vid fusion mellankassan och föreningarna. Obeskattade reserver återförs tillbeskattning med undantag för vissa äldre fondavsättningar somomfattas av tidigare ställningstagande (SkU1984/85:64) rörande skatteplikten vid upplösning av dessaavsättningar. Avskattningen får ske i aktiebolaget, vilket ocksåfår rätt att göra avsättning till skatteutjämningsreserv. Vissabegränsningar i fråga om underlagen för skatteutjämningsreservoch Annell-avdrag föreslås för att neutralisera att en del avaktiekapitalet kommer att utgöras av obeskattat kapital.Särskilda regler föreslås gälla för beskattningen av låntagareoch anställda som på förmånliga villkor får teckna aktier ibolaget.I sammanhanget föreslås att de obeskattade reserverna iStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag återförs tillbeskattning i enlighet med de principer som föreslås gälla förandra finansiella företag. Även får rätt att göraavsättning till skatteutjämningsreserv.Propositionen innehåller också förslag till ändradeskatteregler för att underlätta ombildning av utländska bankersdotterbolag i till filialer och ombildning av ömsesidigalivförsäkringsföretag till försäkringsaktiebolag.I propositionen tas upp ytterligare ett parföretagsskattefrågor. Med verkan års taxeringföreslås en justering i reglerna om skatteutjämningsreserv föratt lageraktier skall kunna ingå i underlaget för reservenoberoende av hur stort röstetal innehavet representerar.Slutligen föreslås att de finansiella företagen skall få enalternativ möjlighet att återföra sina obeskattade reserverenligt de generella reglerna för icke-finansiella företag.Med anledning av propositionen har väckts motionerna N54 avAnita m.fl. (s) och N55 av ().Motionärerna i den förstnämnda motionen ansluter sig tillpropositionen med undantag av fördelningen av det överskott somuppkommer vid kassans likvidering. I motion N55 yrkas avslag påpropositionen i dess helhet. Frågan om fördelningen avöverskottet har m.fl. tagit upp även i sin underden allmänna motionstiden väckta motion N212 angåendeombildningen av . Från den allmänna motionstidenfinns därutöver motion Fi604 av () som gällerombildning av Stadshypotek.I ärendet har kommit in en skrivelse från somgäller de i propositionen föreslagna begränsningarna vidberäkningen av underlag för skatteutjämningsreserv ochAnnell-avdrag i det nybildade kreditaktiebolaget.Skatteutskottet har inte något att erinra mot de ipropositionen föreslagna åtgärderna på skatteområdet i fråga omden planerade ombildningen av eller i övrigt.Skatteutskottet tillstyrker följaktligen propositionen såvittavser frågor inom utskottets beredningsområde och avstyrkermotion N55. Yrkandet i motion N54 gäller inte skatteförslagen ipropositionen och föranleder därför liksom de väckta motionerna N212 och Fi604 inte någotyttrande från skatteutskottets sida.Stockholm den 12 maj 1992På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), AnitaJohansson (s), (), (), Karl-GöstaSvenson (m), (), (), PeterKling (nyd), (), (), SverrePalm (s) och ().