bet · GF01UbU14 · 1992-04-09 00:00:00 — Därvid skulle regeringenöverväga behovet av ökningar inom arkitektutbildning,civilingenjörsutbildning, yrkesteknisk högskoleutbildning,juristutbildning, läkarutbildning, sjukgymnastutbildning,tandläkarutbildning och annan utbildning inom sektorerna förutbildning för vård- och undervisningsyrken.I årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 9)redovisar regeringen hur 5 000 ytterligare platser skallfördelas /93. För att snabbare möta behovet avutbildningsplatser har på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten 1991/92 anvisat medel för ytterligare 2000årsstudieplatser på fristående kurser fr.o.m. vårterminen 1992.Halva kostnaden för denna utökning har därmed /92 (prop. 1991/92:25, bet. UbU7, rskr. 87).Huvuddelen av dessa platser avser de mindre högskolorna. Ibudgetpropositionen föreslås nu ytterligare 1500 nyaplatser, fördelade på 650 nybörjarplatser på allmännautbildningslinjer och 850 årsstudieplatser på fristående kurservid universiteten, de konstnärliga högskolorna ochvårdhögskolorna. Utökningen av allmänna utbildningslinjerfördelar sig på följande sätt:civilingenjörsutbildning 120arkitektlinjen 30matematisk-naturvetenskapliga linjen 210yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) 90juristlinjen 120psykologlinjen 15läkarlinjen 20receptarielinjen 20tandhygienistlinjen 25Av de och /93 tillkommandeplatserna avser 1 790 högskoleenheter med fastaforskningsresurser och 1 710 övriga högskolor.Vidare har regeringen i den framlagda propositionenom lärarutbildning (prop. 1991/92:75) lagt fram förslag om1450 ytterligare nybörjarplatser på utbildningslinjer förlärarutbildning samt 30 ytterligare nybörjarplatser påcivilingenjörsutbildning på lantmäterilinjen, som nylokaliserastill i . Sistnämnda proposition kommerutskottet att behandla i betänkandet 1991/92:UbU20. Enligtregeringens förslag i de tre nämnda propositionerna(1991/92:25, 100 och 75) kommer således dimensioneringen /93 att omfatta 4980 fler platser än denenligt beslut skulle ha för budgetåret1991/92.Det sammanlagda antalet årsstudieplatser inom såvälutbildningslinjer som fristående kurser kommer enligtutbildningsministern att vid slutet av nästa treårsperiod(utgången av /96) ha ökat med ca 22 000 tillföljd av redan beslutade resp. i propositionerna 1991/92:75 och100 föreslagna utbyggnader av antalet nybörjarplatser avseendebudgetåren 1991/92 och 1992/93.Omfattningen av dimensioneringsökningen 1992/93 är enligtmotion 1991/92:Ub494 (v) yrkande 5 alltför liten. Motionärernaföreslår att 30 milj.kr. skall anvisas till 4 000årsstudieplatser utöver regeringens förslag.Ett yrkande om en lika stor resursökning för 3 000 nyaplatser avslogs av (bet. 1991/92:UbU7).Utskottet konstaterar att regeringens förslag i allt väsentligtöverensstämmer med beslut . Med hänvisninghärtill föreslår utskottet att avslår motion1991/92:Ub494 yrkande 5.I samband med budgetarbetet inför nästa treårsperiodavser regeringen återkomma till frågan om den fortsattautbyggnaden av högskolan. I budgetpropositionen (s. 16) angerutbildningsministern som sin utgångspunkt härvidlag att antaletnybörjarplatser vid utgången av perioden bör ha utökats medytterligare ca 8 000, varvid målet om 18 000 nyaantagningsplatser /92 kommer att vara uppnått. Genomden utökning av antalet nybörjarplatser som aviseras för nästatreårsperiod kommer enligt propositionen antaletårsstudieplatser i högskolan att vid utgången av perioden haökat med ytterligare ca 12 500 i förhållande till vad somföljer av i propositionerna 1991/92:75 och 100 framlagdaförslag.Ett stort antal motioner tar upp frågor om omfattningen,inriktningen och lokaliseringen av utbyggnaden under nästatreårsperiod.Det faktum att utökningarna /93 av regeringenpresenterats uppdelat mellan två skilda propositioner försvårarenligt motion 1991/92:Ub805 (s) en helhetsbedömning.Motionärerna begär därför (yrkande 10) att regeringen införnästa treårsperiod ger en helhetsredovisning av hurnytillkommande högskoleplatser fördelas på olika utbildningaroch utbildningsorter. Samma motionärer begär (yrkande 6) enplan för fortsatt utbyggnad av yrkesteknisk högskoleutbildning(YTH).Ytterligare utökning av psykologlinjen bör ske under nästatreårsperiod enligt motionerna 1991/92:Ub479 (m) och1991/92:Ub481 (v). Motionärerna erinrar om UHÄ-rapporten1989:17 Högskoleutbildningens framtida dimensionering, där detkonstateras att psykologutbildningens dimensionering måste ökaskraftigt , om tillgången på psykologer iyrkesverksam ålder skall kunna hållas på samma nivå som vid1980-talets slut. I båda motionerna sägs att samhällets behovav psykologer snarare kommer att öka än minska. Ytterligareutbyggnad av psykologlinjens dimensionering bör enligtmotionärerna ske delvis på befintliga utbildningsorter menockså genom etablering vid ytterligare ett universitet.Med hänvisning till bristen på läkare i norrasjukvårdsregionen begärs i fyra motioner -- 1991/92:Ub504 (v),1991/92:Ub523 (kds), 1991/92:Ub538 (s) och 1991/92:So438 (s)yrkande 12 -- en utökning av antalet nybörjarplatser påläkarlinjen i med 50 platser fr.o.m. vårterminen1994. Motionärerna påpekar att utbildningen av läkare i Umeåoch den norra sjukvårdsregionen har avgörande betydelse förläkarförsörjningen i samma region. Undersökningar visar att upptill av de läkare som utbildats i stannar kvar ochtjänstgör i något av de norrländska landstingen efter examen. Isamtliga fyra motioner hänvisas till en utredning somgenomförts i samarbete mellan företrädare för iUmeå och landstingen i norra sjukvårdsregionen. På grundval avutredningen har sjukvårdsregion ien skrivelse till regeringen hemställt om utökning av denårliga antagningen till läkarlinjen i med 50 platserfr.o.m. vårterminen 1994.Socialutskottet har avgivit yttrande tillutbildningsutskottet över dessa motioner samt över motion1991/92:Ub805 (s) yrkande 15, som avser /93 ochbehandlas i det följande under Utbildning för vårdyrken.Socialutskottets yttrande bifogas detta betänkande som bilaga1.Inför förslaget för nästa treårsperiod bör enligt motion1991/92:Ub413 (m, fp, c, kds) regeringen ingående pröva enutökning av antalet platser på rehabiliteringslinjens gren försjukgymnastik genom etablering av denna utbildning vidHälsohögskolan i . Enligt motionärerna harHälsohögskolan goda förutsättningar att anordna sådanutbildning. Tillgången på praktikplatser är god och det kommeratt finnas utbildade lärare (högskolelärare och FoU-lärare).Vikten av utbyggnad av vissa högskoleenheter eller i vissaregioner framhålls i sju motioner. Enligt motion 1991/92:Ub506(c, m, kds) yrkande 1 behövs utbyggd högskoleutbildning iJönköpings län, som ligger under riksgenomsnittet när detgäller studiebenägenhet, antal högutbildade och antalutbildningsplatser. I motion 1991/92:Ub553 (c) yrkande 1 begärsen rättvis fördelning av utbildningsresurserna till län,som i jämförelse med andra län har låg andel högskolenybörjarei befolkningen och låg utbildningsnivå inom industrin. Antaletutbildningsplatser vid högskolan i bör enligt motion1991/92:Ub437 (s) yrkande 4 utökas, främst på de tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningsvägarna. Motion 1991/92:Ub806 (s)yrkande 4 tar bl.a. upp behovet av framtida satsningar pågrundutbildning vid högskolorna i . Dessa högskolorbör tillföras resurser som svarar mot befolknings- ochstuderandeunderlaget i . Högskolorna i ochSkövde behöver få sitt utbildningsutbud breddat med bl.a.humaniora och naturvetenskap. De mindre högskolorna iVästsverige har enligt motionärerna en stor regionalpolitiskuppgift att fylla inom sitt geografiska ansvarsområde.Utökningar av högskolan i föreslås även i motionerna1991/92:Ub450 (fp) och 1991/92:Ub489 (c). Enligt motionärernabör högskolan få resurser att utveckla ekonomisk utbildning,datavetenskaplig utbildning, human- och samhällsvetenskapligkompetens samt naturvetenskaplig utbildning tillkandidatexamen. När man skall fördelanytillkommande utbildningsplatser bör man enligt motion1991/92:Ub483 (s) väga in den avgörande betydelse förutvecklingen i skogslänen som högskolorna i dessa län har.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Regeringen har i budgetpropositionen (s. 78) aviserat sinavsikt att återkomma till frågan om den fortsattadimensioneringen av högskolan under återstoden av isamband med budgetförslaget för nästa treårsperiod, dvs.perioden /94--1995/96.Ett av syftena med treårsplanering av högskolans verksamhetär enligt utskottets mening att behov av skilda slag skallkunna bedömas i ett sammanhang och då underkastas en fördjupadprövning av . Utskottet anser det därför inte lämpligtatt föregriper regeringens aviserade proposition medtreårsbudget för perioden /94--1995/96 genom konkretaställningstaganden nu om utbyggnad av vissa utbildningar ellervissa högskoleenheter. Utskottet utgår emellertid från attregeringen i sin beredning beaktar både arbetsmarknadens behovav tillräcklig tillgång på personal med viss utbildning ilandets olika delar och samhällets behov av enhögskoleutbildning av hög kvalitet och gör de avvägningar sombehövs med hänsyn bl.a. till de ekonomiska resurser som finns.Den förra regeringen meddelade i tillväxtpropositionen våren1991 (prop. 1990/91:87 s. 43) att beredningsarbete påbörjatsinom i syfte att inom tre årförverkliga de båda redovisade målen att ökaexaminationen och minska administrationen med vardera entiondel. I beredningsarbetet ingick bl.a. att utveckla systemetför planering och styrning av högskolan samt ge underlag förhur dimensioneringen av olika utbildningar skall ske motbakgrund av samhällets framtida behov av högskoleutbildning. Inämnda proposition anfördes att de beslut om dimensionering ochresurser för utbildningen som och regeringen iframtiden har att fatta inte behöver vara lika detaljerade somhittills, och att intresset i högre grad än borderiktas mot hur många som examineras, snarare än mot antaletnybörjarplatser. Efter regeringsskiftet harberedningsarbetet fortsatt med inriktning mot en betydandeavreglering av högskolan. I budgetpropositionen (prop.1991/92:100 bil. 9 s. 15) aviseras en proposition om dettalängre fram under detta . Till grund för denna kommeratt ligga bl.a. departementspromemorian ochhögskolor (Ds 1992:1) som remissbehandlas under innevarande vårsamt ett aviserat slutbetänkande från högskoleutredningenrörande principerna för tilldelning av resurser förgrundläggande högskoleutbildning. I vilka termer ochregeringen kommer att styra utbildningsutbudet ochresurserna vid olika högskoleenheter är således för närvarandeinte avgjort.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1991/92:Ub413, 1991/92:Ub437yrkande 4, 1991/92:Ub450, 1991/92:Ub479, 1991/92:Ub481,1991/92:Ub483 i denna del, 1991/92:Ub489, 1991/92:Ub504,1991/92:Ub506 yrkande 1, 1991/92:Ub523, 1991/92:Ub538,1991/92:Ub553 yrkande 1, 1991/92:Ub805 yrkandena 6 och 10,1991/92:Ub806 yrkande 4 i denna del samt 1991/92:So438 yrkande12.D 8. Utbildning för tekniska yrkenCivilingenjörsutbildningI budgetpropositionen föreslås, som redovisats tidigare ibetänkandet, en utökning av civilingenjörsutbildningen med 120platser nästa budgetår. Av dessa tillförs tekniska högskolan iStockholm 60 platser. och högskolani får enligt förslaget 30 platser vardera.Tre motioner behandlar frågan om lokalisering avcivilingenjörsutbildning till högskolan i , nämligenmotionerna 1991/92:Ub462 (c) yrkande 2, 1991/92:Ub490 (m)yrkande 1 och 1991/92:Ub531 (fp). I samtliga motioner pekas påatt länet traditionellt haft svårt att rekryteracivilingenjörer. En förläggning av civilingenjörsutbildningtill skulle således få en mycket positiv effekt förnäringslivet i länet och regionen. I första hand finnsförutsättningar att anordna utbildningen inom områdenakemiteknik och energiteknik genom förändring och utveckling avvid högskolan befintliga lokala linjer. Enligt motion1991/92:Ub531 bör 30 platser för civilingenjörsutbildningomfördelas till högskolan i fr.o.m. budgetåret1992/93.Riksdagen har tidigare tagit ställning mot etablering avcivilingenjörsutbildning vid ytterligare högskoleenheter och istället pekat på möjligheterna till samverkan mellan olikahögskolor (senast i bet. 1990/91:UbU12 s. 43). Utskottet anseratt frågor om lokalisering av befintliga utbildningar till nyahögskoleenheter bör bedömas samlat i samband med budgetarbetetinför perioden /94--1995/96. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1991/92:Ub462 yrkande 2, 1991/92:Ub490yrkande 1 och 1991/92:Ub531.En ändrad fördelning av föreslagna utbildningsplatserförordas i motion 1991/92:Ub805 (s) yrkande 12. Den innebär att30 av de 60 nya platserna till tekniska högskolan i för att ge utrymme åt andra av motionärerna begärdanya utbildningsplatser.Utskottet anser att regeringens förslag till utökning avcivilingenjörsutbildningen, som ligger i linje med vadriksdagen vid föregående begärde (bet. 1990/91:UbU12s. 38), är väl avvägt. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion 1991/92:Ub805 yrkande 12 i denna del. börfastställa planeringsramar för civilingenjörsutbildningenför nästa budgetår i enlighet med vad som förordats ibudgetpropositionen.För den framtida industriella verksamheten behövs enligtmotion 1991/92:Ub494 (v) yrkande 8 i denna del flerhögskoleutbildade med civilingenjörskompetens.Utbildningsbehovet bör tillgodoses genom inrättandet av en nyteknisk högskola eller alternativt genom utbyggnad avnuvarande högskolor. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Enligt utskottets mening innebär inrättandet av en ny tekniskhögskola en betydande långsiktig investering av ett slag sombör bedömas i ett övergripande sammanhang. Regeringen avser attåterkomma till frågan om den fortsatta dimensioneringen avhögskolan under återstoden av i samband medbudgetförslaget inför nästa treårsperiod. Utskottet anser attregeringens förslag inte bör föregripas. Motion 1991/92:Ub494yrkande 8 i denna del bör därför avslås av riksdagen.ArkitektlinjenRegeringens förslag i budgetpropositionen om högskolansdimensionering innebär att arkitektlinjen utökas med varderatio platser vid tekniska högskolan i , Chalmerstekniska högskola och i nästa budgetår.En arkitektutbildning bör enligt motion 1991/92:Ub473(fp) knytas till genom omfördelning avbefintliga utbildningsplatser. Motionären anför bl.a. att iUmeå redan finns konst- och designhögskolor som utgör en viktigförutsättning för en nydanande arkitektutbildning.Utskottet hänvisar till vad utskottet tidigare anfört,nämligen att frågor om nylokalisering av utbildningar börbehandlas samlat inför nästa treåriga budgetperiod, dvs.1993/94--1995/96. Motion 1991/92:Ub473 avstyrks därmed avutskottet.I motion 1991/92:Ub805 (s) yrkande 13 hemställs att riksdagenbeslutar att samtliga 30 nya platser på arkitektlinjensenareläggs. Detta motiveras med att motionärerna vill geekonomiskt utrymme åt andra nya utbildningsplatser, som deanser mer angelägna.Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnautbyggnaden, som ligger i linje med vad vidföregående begärde. bör således, med avslagpå motion 1991/92:Ub805 yrkande 13 i denna del, fastställaplaneringsramar för arkitektlinjen för /93 ienlighet med vad som förordats i propositionen.I motion 1991/92:N272 (nyd) yrkande 3 hävdas attarkitektutbildningen bör ses över. En ny arkitektutbildningbör enligt motionärerna syfta till att de studerande skallkunna överblicka helheten i byggprocessen, dvs. planering,byggnation, ekonomi m.m.Utskottet vill erinra om att det närmare innehållet iutbildningen styrs genom lokala beslut. I proposition1990/91:150 del II (bet. UbU21, rskr. 389) aviserades enuppluckring av linjesystemet och införande av enexamensordning. Ett förslag till examensordning har lagts frami promemorian och högskolor (Ds 1992:1). Däranges att studenten för att erhålla arkitektexamen skall haförvärvat kunskaper om och färdigheter i att planera ochutforma bebyggelse och byggnader med hänsyn till människornasoch samhällets behov och till de förutsättningar som ges avnatur och naturresurser. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /92:N272 yrkande 3.IngenjörsutbildningRiksdagen beslutade om en ny, tvåårigingenjörsutbildning inom högskolan. Utbildningen skall byggasupp successivt och vara fullt genomförd /94(prop. 1988/89:90, bet. UbU30, rskr. Ibudgetpropositionen redovisas att under /93tillkommer planenligt 900 nybörjarplatser för den tvåårigaingenjörsutbildningen.En förlängning av ingenjörsutbildningen inom högskolantill 120 poäng begärs i motion 1991/92:Ub452 (s). Sommotivering anförs bl.a. att ingenjörsutbildningar som ärkortare än inte anses kvalificerande på den europeiskamarknaden. Likaledes föreslås i motion 1991/92:Ub437 (s)yrkande 2 att ingenjörsutbildningen om 80 poäng vid högskolan iVäxjö görs treårig med hänsyn till att motsvarande utbildningarinom EG är treåriga.Utskottet finner det angeläget att svenskahögskoleutbildningar anpassas till de kvalitetskrav som gällerbl.a. Enligt vad utskottet inhämtat kommer frågan omen förlängning av den tvååriga ingenjörsutbildningen ihögskolan att behandlas i budgetarbetet inför perioden1993/94--1995/96, som dimensioneringen avutbildningen prövas. Utskottet erinrar om att högskoleenhet har möjlighet att inom ramen för sitt anslag till lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser anordnapåbyggnadsutbildning om behov därav föreligger. Mot bakgrund avdet anförda avstyrker utskottet motionerna 1991/92:Ub452 och1991/92:Ub437 yrkande 2.Även textilingenjörslinjen och textil- ochkonfektionstekniklinjen vid högskolan i , båda om 80poäng, bör förlängas till enligt motionerna1991/92:Ub461 (s) och 1991/92:T228 (c) yrkande 8. En tvåårigutbildning är för kort vid en internationell jämförelse och kandärför inte ingå i utbytesprogram med andra länder. I densenare motionen yrkas en förlängning redan fr.o.m. budgetåret1992/93. I annat fall måste resurser från högskolansjämförelsevis låga anslag för Lokala och individuella linjersamt fristående kurser utnyttjas för ettåriga påbyggnadskurserpå tekolinjerna.Utskottet anser, som redan nämnts, att en anpassninginternationellt av högskoleutbildningen är viktig. Medhänvisning till att frågan om en förlängning av de textilautbildningarna får prövas inför nästa treåriga budgetperiod förhögskolan, föreslår utskottet att motionerna 1991/92:Ub461 och1991/92:T228 yrkande 8 avslås av riksdagen.TeknikerutbildningI förslaget i budgetpropositionen om högskolansdimensionering ingår en utbyggnad nästa budgetår avyrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) med 90 platser.En yrkesteknisk utbildning i inom livsmedelsområdetföreslås i motion 1991/92:Ub409 (fp). Förutsättningarna atterbjuda utbildning, baserad på distansundervisning, inomområdena livsmedelsteknik och storhushållning är där goda. UHÄbör enligt motionärerna få i uppdrag att utreda frågan.Utskottet har behandlat motsvarande motionsyrkanden vid flerariksmöten (senast i bet. 1990/91:UbU12 s. 58).Liksom tidigare hänvisar utskottet till att ett stort antalyrkestekniska linjer har sammanförts till linjen förindustriell teknik. Syftet med sammanförandet har varit att ökaflexibiliteten och decentralisera beslutsprocessen. Eninriktning mot livsmedelsproduktion får förekomma inom linjen.Hittills har ingen YTH-utbildning inrättats i . Utskottetutgår från att regeringen prövar frågan om YTH-utbildningensdimensionering och lokalisering i samband med budgetförslagetinför nästa treårsperiod. Enligt utskottets mening finns detinte skäl för att begära den i motionen föreslagnautredningen. Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1991/92:Ub409.Planeringsramar i övrigt och anslagsbeloppUtskottet har tidigare tillstyrkt att fastställerregeringens förslag till planeringsramar förcivilingenjörsutbildningen och arkitektlinjen. Utskottet harinte något att erinra mot de planeringsramar i övrigt somregeringen föreslår för linjer inom sektorn för utbildning förtekniska yrken. bör fastställa dessa ramar /93.Regeringen har i budgetpropositionen hemställt att riksdagentill Utbildning för tekniska yrken för /93anvisar ett reservationsanslag på . har inkommit en begäran frånutbildningsdepartementet i samråd med omatt en felräkning under anslaget i vad gäller tekniskahögskolan i (KTH) skall rättas till. Medel om5364000 kr. för utökning av den nya ingenjörsutbildningenhade inte medräknats. Den totala ökningen för KTH budgetåret1992/93 bör alltså vara (19219000 + 5364000 =). Detta ökar det totala anslaget för D 8.Utbildning för tekniska yrken till (1618454000 +5364000 =) 1623818000 kr.Utskottet föreslår att med anledning av proposition1991/92:100 och med avslag på motion 1991/92:Ub805 yrkandena 12och 13, båda i denna del, till Utbildning för tekniska yrkenför /93 anvisar ett reservationsanslag på1623818000 kr.D 9. Utbildning för administrativa, ekonomiska och socialayrkenEkonomlinjenResurser till ytterligare 30 platser inom ekonomlinjensfördjupningsdel vid högskolan i begärs i motionerna1991/92:Ub475 (fp) och 1991/92:Ub506 (c, m, kds) yrkande 2.Motionärerna anser att högskolan i bör erhålla medelför fullständig ekonomutbildning för samtliga 60 studerande pålinjens basblock och inte som för endast 30 platser inomfördjupningsdelen. Återstående 30 studerande avses med dennuvarande ordningen fullfölja ekonomutbildningen vid högskolani . Enligt motionärerna väljer emellertid flertaletstuderande att fortsätta studierna genom att delta i friståendekurser i . Därmed belastas anslaget där för friståendekurser på ett sätt som inte är avsikten. Erforderliga medel förekonomutbildningen bör därför överföras från högskolan i högskolan i vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Anslagsposten under detta anslag ärberäknad för 60 platser i ekonomlinjens basblock och 30 platseri fördjupningsdelen. ärberäknad för den planeringsram på sammanlagt 285nybörjarplatser på skilda linjer som i propositionenföreslagits för denna högskola. Medel för att högskolan i kunna ta emot studerande som i har genomgåttbasblocket på ekonomlinjen finns avsatta under anslagspostenVissa kostnader för ekonomlinjen. Denna disponeras förnärvarande av universitets- och högskoleämbetet.Utskottet anser för sin del att medel från anslagspostenVissa kostnader för ekonomlinjen bör kunna anvisas även tillhögskolan i , om det visar sig att flera än 30studenter vill fortsätta att studera i inomekonomlinjens fördjupningsdel. Ifrågavarande anslagspost äremellertid beräknad med lägre belopp per studerande änanslagsposterna för var och en av de mindre högskolorna.Utskottet utgår från att de problem som denna konstruktion --tillskapad innan fördjupningsdelen inrättades vid bl.a.högskolan i -- har visat sig leda till kommer attundanröjas i samband med att ett nytt anslagssystem /94.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1991/92:Ub475 och 1991/92:Ub506yrkande 2.I två motioner framställs yrkanden rörande utbildning ifastighetsekonomi. Behovet av kunskaper i fastighetsekonomiär mycket stort, hävdas i motion 1991/92:Ub520 (nyd)yrkande 1. Motionären vill därför att utbildningen ifastighetsekonomi vid tekniska högskolan i skallbyggas ut med fler studerandeplatser. Han anser också att ensärskild linje bör inrättas med tyngdpunkt på kurser för redanyrkesverksamma inom fastighetsbranschen. Även i motion1991/92:Ub554 (c, m) talas om behovet av högskoleutbildadefastighetsekonomer (yrkande 1). Motionärerna vill attutbildningsplatser för fastighetsekonomer placeras vidhögskolan i --(yrkande 2). Placeringen där ärsjälvklar med hänsyn till närheten till statliga organ påfastighetsområdet.Utskottet erinrar om att linjesystemet enligt riktlinjer somgodkändes vid föregående (prop. 1990/91:150 del II,bet. UbU21, rskr. 389) skall avskaffas och ersättas med enexamensordning. I budgetpropositionen meddelar regeringen attberedningsarbete pågår med utgångspunkt i att avvecklingenskall ske .