bet · GG01SfU9 · 1992-12-09 00:00:00 — Med hänsyn till attsocialavgifter från såväl arbetsgivare som egenföretagare äravdragsgilla vid beskattningen biträder utskottet denkonstruktion med avdragsrätt även för den allmännasjukförsäkringsavgiften som valts i propositionen. Utskottetavstyrker således bifall även till motion 1992/93:Sf18.Minskade utbetalningar av pensionerPensionerna, såväl från folk- som tilläggspensioneringen, ärliksom en del andra sociala förmåner knutna till basbeloppetinom den allmänna försäkringen. Bestämmelserna om basbeloppet,som fastställs av regeringen , återfinns i 1 kap. 6 §AFL. Basbeloppet är knutet till konsumentprisindex ochfastställs, efter beräkningar av SCB, av regeringen.Basbeloppet utgör multiplicerat med det tal(jämförelsetal) som anger förhållandet mellan det allmännaprisläget i oktober året före det som basbeloppet avser ochprisläget . Därvid skall bortses från deprisförändringar som följer av ändringar av den statligafastighetsskatten, av indirekta skatter och av räntebidrag inombostadsbidragssystemet, allt i den mån åtgärderna vidtagits föratt finansiera den sänkning av den statliga inkomstskatten somgenomförts . Basbeloppet uppgår för år 1993till 34 400 kronor.I proposition 1992/93:116 erinras om att fleraåtstramningsåtgärder har berört den yrkesverksamma befolkningen.Mot den bakgrunden har det ansetts motiverat att åtgärder ävenvidtas på pensionsområdet. I propositionen föreslås därför ienlighet med överenskommelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna att pensionsbeloppen fr.o.m. den 1 januari1993 skall minskas . Lagtekniskt kommer minskningen tilluttryck genom att pensionsutbetalningarna knyts till ett nyttbegrepp i AFL, ett särskilt basbelopp, som utgör avbasbeloppet. Detta särskilda basbelopp skall användas vidberäkning av folk- och tilläggspension i form av ålderspension,förtidspension, efterlevandepension och barntillägg enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, pensionstillskott enligt lagen(1969:205) om pensionstillskott, hustrutillägg enligt lagen(1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension samt delpension enligt lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring. Däremot berörs inte de särskildapensionsförmånerna handikappersättning, vårdbidrag och särskiltpensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappatbarn.Två motioner har väckts med anledning av förslaget om minskadepensionsutbetalningar. I motion 1992/93:Sf12 yrkar JohanLönnroth m.fl. (v) avslag på förslaget av konjunktur- ochfördelningspolitiska skäl. () anför i motion1992/93:Sf13 att besparingseffekterna på pensionssystemetöverförs på arbetsskadeförsäkringen genom attarbetsskadelivräntorna är samordnade med pensionsförmånerna.Motionären begär ett tillkännagivande om detta.Utskottet anser att det är nödvändigt att göra besparingaräven på pensionsområdet för att ekonomin skall kunnastabiliseras. Den reduktion av pensionsutbetalningarna somföreslås i propositionen får emellertid ses som en tillfälligåtgärd i detta syfte. Utskottet finner därför att det är onödigtoch även missvisande att införa ett nytt begrepp "särskiltbasbelopp" i AFL eftersom detta kan leda till att den allmännatilltron till att pensionssystemet även framgent skall varavärdesäkrat genom basbeloppet kan rubbas. Utskottet anser därföratt begreppet "särskilt basbelopp" skall utmönstras ur deframlagda lagförslagen och att den reduktion som är aktuellendast skall uttryckas som en procentuell minskning vidpensionsberäkningarna.Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall till motion1992/93:Sf12.Vad avser det problem som uppmärksammats i motion 1992/93:Sf13medför, som motionären påpekat, en minskning avpensionsutbetalningen att arbetsskadeförsäkringen belastas medmotsvarande utgift. Skulle detta åtgärdas genom att ävenlivräntorna minskas uppkommer emellertid deneffekten att kostnaden vältras över påarbetsmarknadsförsäkringarna. Enligt trygghetsförsäkring vidarbetsskada (TFA) skall samordning ske mellan denarbetsskadelivränta som utgår enligt lagen omarbetsskadeförsäkring (LAF) och TFA. Även TFA-ersättningarna ärvärdesäkrade genom basbeloppet i AFL. Utskottet anser dock attdet finns anledning för regeringen att uppmärksamma problemetmed kostnadsövervältringen till följd av samordningen mellanpensionerna och arbetsskadelivräntorna, och utskottet föreslåratt med bifall till motion 1992/93:Sf13 som sin meningger regeringen detta till känna.Minskning av studiestödetMot bakgrund av att såväl den yrkesverksamma befolkningen sompensionärerna får vidkännas en minskning av sin standard serutskottet ingen anledning att inte också de studerande skallkunna bära en del av de nödvändiga åtstramningarna. Utskottetföreslår därför att i de sammanhang som basbeloppet används vidutbetalningen av studiestödsförmåner och vid återbetalning avstudielån en motsvarande minskning som föreslagits förpensionsutbetalningarna skall ske. Utskottet föreslår en ändringi 1 kap. 7 § studiestödslagen och en ny övergångsbestämmelsetill 8 kap. samma lag.Enligt utskottets mening bör den ovan föreslagna reduceringenav studiemedlen kunna ersättas med en alternativ och störrebesparing inom studiemedelssystemet fr.o.m den 1 juli 1993.Därvid bör övervägas att minska bidragsdelen inomstudiemedelssystemet så att det totalastudiemedelsbeloppet uppgår till av basbeloppet.Vidare bör övervägas att slopa rätten till studiemedel viddeltidsstudier, eftersom deltidsstuderande i regel torde hatillräckliga arbetsinkomster för att kunna bedriva sina studierutan studiemedel.Kompensation till de sämst ställda pensionärernaHöjt pensionstillskottPensionstillskotten har till syfte att ge en pensionär med lågeller liten ATP en viss lägsta garanterad nivå påpensionsförmånerna. Till en ålderspensionär utgespensionstillskott med högst av basbeloppet och till enförtidspensionär med högst av basbeloppet.I samband med överenskommelsen om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin utlovades att skulletillföras de sämst ställda pensionärerna för att mildraeffekterna av den generella reduceringen av pensionsförmånerna.I proposition 1992/93:134 om förändringar i de kommunalabostadstilläggen m.m. föreslås att användsför att höja pensionstillskotten fr.o.m. . Fören ålderspensionär föreslås pensionstillskottet höjt till högst55,av basbeloppet reducerat och för enförtidspensionär till högst av basbeloppet reducerat med2 %.I motion 1992/93:Sf20 (delvis) av m.fl. (v)begärs att pensionstillskotten skall höjas den 1 februari 1993och utges retroaktivt även för januari månad detta år.Eftersom regeringens förslag innebär att pensionstillskottenskall höjas föranleder motion1992/93:Sf20 i denna del ingen åtgärd.Utskottet har ingen erinran mot den föreslagna höjningen avpensionstillskotten.Kommunala bostadstilläggFörlängd giltighet av lagen om särskilt kommunaltbostadstilläggSärskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension (SKBT)utges till pensionärer som ärberättigade till kommunalt bostadstillägg (KBT) och som på grundav storleken på sin pension och utgiften för bostaden inte nårupp till socialbidragsnorm. Lagen (1991:162) omsärskilt kommunalt bostadstillägg till folkpensiontidsbegränsades vid sin tillkomst i avvaktan på förslag frånkommittén för översyn av kommunalt bostadstillägg. I mars 1992överlämnade kommittén sitt betänkande (SOU 1992:21) Bostadsstödtill pensionärer. Betänkandet har remissbehandlats och beredsinom . Enligt proposition 1992/93:36 om vissafrågor inom den kommunala ekonomin bedöms det förstatligande avbostadsstödet som föreslås av kommittén inte kunna genomförasunder . Enligt proposition 1992/93:134 om förändringar ide kommunala bostadstilläggen m.m. är avsikten att ettförstatligande skall ske fr.o.m. år 1995.I proposition 1992/93:116 föreslås att giltighetstiden förlagen om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpensionförlängs till utgången av år 1993.Utskottet har ingen erinran mot förslaget.Kommunalt bostadstillägg till folkpension för år 1993Kommunalt bostadstillägg (KBT) är en inkomstprövad förmån. KBTutbetalas enligt grunder som kommunen bestämmer, meninkomstprövningen sker enligt regler som finns fastställda ilagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstilläggtill folkpension. Enligt dessa regler skall förmånen minskas med35 % av den del av den försäkrades årsinkomst som överstiger för en ensamstående pensionär resp. förett pensionärspar. Som inkomst räknas inte folkpension eller ATPtill den del pensionen föranlett minskning avpensionstillskottet eller vissa andra ersättningar. För enålderspensionär räknas inte heller inkomst av anställning ellerintäkt av aktiv näringsverksamhet som inkomst. Däremot beaktasförmögenhet vid inkomstprövningen.I proposition 1992/93:134 föreslås en ändring iinkomstprövningsreglerna som innebär att för den del avpensionärens årsinkomst som överstiger ett och halvt basbeloppminskas KBT . För inkomster under detta belopp ärreglerna oförändrade.Utskottet biträder förslaget.Kommunerna erhåller enligt förordningen (1979:830) omstatsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpensionstatsbidrag av sina kostnader för de kommunalabostadstilläggen (KBT) under förutsättning att kommunerna täckerminst av den del av månadskostnaden för bostaden somöverstiger 80 men ej för ensamstående och 2 050kronor för ett pensionärspar. Statsbidrag kan också utges förKBT till personer som bor på ålderdomshem eller sjukhem underförutsättning att KBT:t inte täcker bostadskostnader som utgören del av en avgift för vars bestämmande endast pensionärensinkomst får läggas till grund.Statsbidrag utgår vidare enligt förordningen (1991:228) omstatsbidrag till särskilt kommunalt bostadstillägg tillfolkpension av kommunens kostnader för särskiltkommunalt bostadstillägg (SKBT).Under /92 beslutade om ett nyttstatligt utjämningsbidrag till kommunerna (prop. 1991/92:150 delII, bet. 1991/92:FiU29, rskr. Härvid förutsattes bl.a. attbostadsstödet till pensionärer skulle överföras till statligthuvudmannaskap fr.o.m. . För att ekonomisktreglera denna förändring minskades den totala statsbidragsramentill kommunerna med för , vilketbelopp motsvarade kommunernas statsbidragsberättigadenettokostnad för KBT under året.I proposition 1992/93:116 föreslås att en kommun, utöverordinarie statsbidrag till KBT, skall erhålla statsbidrag med75% av kommunens kostnader för KBT . Förslagetföranleds av att ett förstatligande av bostadsstödet inte bedömskunna ske . I propositionen föreslås också attstatsbidraget till det särskilda kommunala bostadstilläggetskall utges av kommunens kostnader för dettabostadstillägg under år 1993.I proposition 1992/93:134 återkommer regeringen med ett nyttförslag till statsbidrag till KBT fr.o.m. den 1 mars 1993.Anledningen är att regeringen bedömt att en viss del av de medelsom avsatts för åtgärder för att stärka ekonomin för depensionärer som har det sämst ställt skall användas för attförbättra de kommunala bostadstilläggen. De i propositionenföreslagna nya statsbidragsreglerna för KBT innebär att kommunenskall erhålla statsbidrag av sina kostnader för denstatsbidragsberättigade delen av KBT under förutsättning attkommunen enligt sina grunder för KBT ersätter avpensionärens bostadskostnader inom intervallet 150--2800kronor/månad. Dessa regler skall vara desamma för en ensampensionär som för ett pensionärspar. Vidare föreslås attstatsbidrag inte skall utges för sådana delar av pensionärenskostnad som överstiger av bostadskostnaden. I propositionenframhålls att det finns kommuner enligt vilkas grunder denstatsbidragsgrundande bostadskostnaden täcks till 85--. Föratt säkerställa att pensionärerna i dessa kommuner inte drabbasav minskade KBT till följd av de ändrade statsbidragsreglernabör det i statsbidragsförordningen införas en bestämmelse avinnebörd att kommuner med sådana bidragsgrunder förhindras attsänka nivåerna för sina KBT.Enligt propositionen är den föreslagna procentsatsen förstatsbidraget beräknad så att statsbidraget motsvarar statenskostnad för KBT enligt nu gällande regler, återläggning av de4860 som tidigare lyfts av kommunerna samt desärskilda medel som är avsatta för åtgärder inom KBT-området förpensionärer som har det sämst ställt. Den kostnad som skallbetalas av kommunerna motsvarar dels den kostnad kommunerna harenligt nuvarande regelsystem, dels ytterligare 600 miljonerkronor som tas ur det utrymme om 700--förökat avgiftsuttag som kommunerna kan uppbära genom förslagen iproposition 1992/93:129 om avgifter inom äldre- ochhandikappomsorgen. Denna proposition har behandlats avsocialutskottet i betänkande 1992/93:SoU12.Någon ändring av statsbidraget till SKBT i förhållande tillvad som föreslagits i proposition 1992/93:116 föreslås inte iproposition 1992/93:134.Med anledning av förslaget i proposition 1992/93:134 om ändratstatsbidrag till KBT har väckts två motioner.I motion 1992/93:Sf21 av m.fl. (s) framhålls attdet med hänsyn till de sämst ställda pensionärerna är angelägetatt kan fatta beslut om ett nytt bostadsstöd redanunder . Motionärerna lägger fram ett alternativt förslagtill statsbidragsregler för KBT, som de anser har en bättrefördelningsprofil och ligger inom ramen för samma ekonomiskautrymme som regeringens förslag. Motionärernas förslag innebärföljande:Pensionären betalar en egenavgift om per månad.Pensionären får bidrag till hyreskostnaden däröver med 80 %.Bidrag () till hyreskostnader per månadendast till den del av bostadsytan som är 70 kvm eller mindre.Pensionären garanteras en minimistandard. En pensionär medingen eller låg ATP skall ha att leva avnär hyran är betald.Motionärerna begär att beslutar om ett bostadsstödtill pensionärer i enlighet med det anförda.Berith m.fl. (v) begär i motion 1992/93:Sf20 i dennadel ett tillkännagivande om att pensionärerna skall fåkompensation genom att KBT höjs redan fr.o.m. den 1 februari1993 och att det högre KBT:t skall utges retroaktivt även förjanuari 1993.Utskottet har prövat om det förslag som lagts fram i motion1992/93:Sf21 eller delar av det skulle leda till ett bättrebostadsstöd för pensionärerna. Utskottet har funnit attförslaget främst i den del det avser KBT för bostadskostnaderöver skulle vara särskilt gynnsamt för den som harhög inkomst och bor i en dyr lägenhet. Den föreslagna höjningenav den undre gränsen, det s.k. golvet, skulle också medföra enbetydande fördyring för de sämst ställda pensionärerna.Utskottet kan vid sina beräkningar av kostnaderna för förslagetinte heller finna att dessa håller sig inom ramen förtillgängligt utrymme för statsbidrag till KBT. Däremot harutskottet funnit att det kan finnas utrymme för att höja denövre gränsen i det statsbidragsberättigade intervallet till3000 kronor och utskottet föreslår en sådan höjning. I övrigtförordar utskottet att propositionens förslag genomförs ochavstyrker bifall till motion 1992/93:Sf21.Utskottet kan med hänsyn till att kommunerna behöver få enskälig tid att förbereda genomförandet av de ändrade reglernainte heller tillstyrka motion 1992/93:Sf20 i denna del.AnslagsfrågorFörslagen om ändrade statsbidrag till KBT och SKBT och höjdapensionstillskott föranleder ökade kostnader under innevarandebudgetår för anslaget Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension med , för anslagetFörtidspensioner med , för anslagetÅlderspensioner med och för anslagetEfterlevandepensioner till vuxna med . Medelhärför föreslås i proposition 1992/93:134 bli anvisade påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /93 underfemte huvudtiteln.Utskottet biträder förslagen.LagförslagenUtskottets avstyrkan av förslaget i proposition 1992/93:31 omatt arbetsgivare skall kunna utge kompensation närsjukpenning utges efter den i ett sjukfall föranlederändringar i 3 kap. 4 och 16 §§ i det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring.Vidare lägger utskottet, i stället för det i proposition1992/93:31 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1992:000) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, framett eget förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter till följd av de ändringar i samma lag somframgår av finansutskottets betänkande 1992/93:FiU1.Lagförslagen 5 och 8 i proposition 1992/93:136 har överlämnatstill skatteutskottet och behandlas i betänkande 1992/93:SkU18.Utskottets förlag att utmönstra begreppet "särskilt basbelopp"föranleder ändringar i följande lagförslag:Lagförslagen 1 och 3 i proposition 1992/93:116Lagförslagen 2, 3 och 4 i proposition 1992/93:134Lagförslag 4 i proposition 1992/93:31I utskottets lagförslag har de tre olika lagförslagen omändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott sammanförts tillett lagförslag. beträffande ersättning vid sjukdom m.m.att med anledning av proposition 1992/93:31 idenna del och med avslag på motion 1992/93:SfU14 i denna deldels antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring medden ändringendels att 3 kap. 4 § andra stycket erhåller följande lydelse:Om den försäkrade av arbetsgivaren erhåller lön under sjukdomför som sjukpenningen avser, skall sjukpenning somutges till och med den nittionde dagen i sjukperioden minskasmed det belopp som lönen under sjukdom överstiger avvad den försäkrade skulle ha fått i lön om han varit i arbeteoch sjukpenning som utges för tid därefter minskas med helalönen under sjukdom. Till den del lönen under sjukdom utges iförhållande till lön i arbete som för år räknat överstiger denhögsta sjukpenninggrundande inkomst som kan beräknas enligt 2 §skall minskning dock endast ske med belopp som överstiger 75procent av lönen i arbete när sjukpenning utges med denprocentandel som anges i första stycket 2, av lönen iarbete när sjukpenning utges från och med den fjärde till ochmed den nittionde dagen med den procentandel som anges i förstastycket 3, av lönen i arbete när sjukpenning utgesfrån och med den nittioförsta med den procentandel som anges iförsta stycket av lönen i arbete för tiddärefter när sjukpenning utges med den procentandel som anges iförsta stycket 4.dels att 3 kap. 16 § sjätte stycket erhåller följandelydelse.Sjukpenning som betalas ut enligt denna paragraf till enarbetsgivare skall minskas med lön under sjukdom somarbetsgivaren utger till arbetstagaren somsjukpenningen avser, dock endast med den del av lönen undersjukdom som överstiger lönen i arbetet närsjukpenning utges med den procentandel som anges i 4 § förstastycket 2, när sjukpenning utges från och med denfjärde till och med den nittionde dagen i sjukperioden med denprocentandel som anges i 4 § första stycket 3, med 80 procentnär sjukpenning utges från och med den nittioförsta till och medden trehundrasextiofemte dagen i sjukperioden med denprocentandel som anges i 4 § första stycket 3 och med 70 procentför tid därefter när sjukpenning utges med den procentandel somanges i 4 § första stycket 4. Härvid har bestämmelserna i 4 §tredje och femte styckena motsvarande tillämpning.3. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension,4. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring,5. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,6. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,7. lag om ändring i lagen (1992:680) om ändring iuppbördslagen (1953:272).delssom sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ersättningsnivån ,res. 1 (s)res. 2 (nyd)men. (v) - delvis2. beträffande medel för rehabiliteringsåtgärderatt avslår motionerna 1991/92:Sf291,1991/92:Fi209 yrkande 13 och 1992/93:Sf6 yrkande 2,men. (v) - (delvis)3. beträffande ersättning vid rehabiliteringatt avslår motion 1992/93:Sf7 yrkande 4,4. beträffande handläggning av rehabiliteringsärendenatt avslår motion 1991/92:Sf284,5. beträffande rehabiliteringstjänster för psykologiskutredning m.m.att avslår motionerna 1991/92:Sf257 i denna del och1991/92:Sf285 yrkande 2,6. beträffande Rygginstitutetatt avslår motion 1991/92:Sf244,7. beträffande arbetsgivaravgift till sjukförsäkringenatt med bifall till proposition 1992/93:31 i dennadel och med avslag på motion 1992/93:Sf14 i denna del antar detav utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget till lag om ändringi lagen (1992:000) om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter,res. 3 (nyd) - villk.men. (v) - delvis8. beträffande allmän sjukförsäkringsavgiftatt med bifall till proposition 1992/93:136 och medanledning av motionerna 1992/93:Sf18 samt med avslag på motion1992/93:Sf19 antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om allmän sjukförsäkringsavgift,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),4. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,5. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),6. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),res. 4 (s)men. (v) - delvis9. beträffande minskade utbetalningar av pensioneratt med anledning av proposition 1992/93:116 idenna del och med avslag på motion 1992/93:Sf12 antardels det av utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,dels det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,men. (v) - delvis10. beträffande pensioner och arbetsskadelivräntoratt med bifall till motion 1992/93:Sf13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. beträffande studiestödatt antar det av utskottet i bilaga 3 framlagdaförslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349),12. beträffande pensionstillskottatt med bifall till proposition 1992/93:134 idenna del och med avslag på motion 1992/93:Sf20 i denna deldels antar de av utskottet i bilaga 2 framlagda förslagentill1. lag om ändring i lagen (1992:000) om ändring i lagen(1969:205) om om pensionstillskott,2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,dels antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med denändringen att p. 1 andra stycket av anvisningarna till 48 §erhåller följande lydelse:För gift skattskyldig, som uppburit folkpension med belopp somtillkommer gift vars make uppbär folkpension, uppgår detsärskilda grundavdraget till av basbeloppet enligt1 kap. 6§ lagen (1962:381) om allmän försäkring, minskat enligttredje stycket samma lagrum. För övriga skattskyldiga uppgåravdraget till av sistnämnda belopp. Avdrag med151,av sistnämnda belopp tillkommer också giftskattskyldig, som under viss del av beskattningsåret uppburitfolkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbärfolkpension och under återstoden av året uppburit folkpension medbelopp som tillkommer gift vars make saknar folkpension.13. beträffande särskilt kommunalt bostadstilläggatt med bifall tillproposition 1992/93:116 i denna del antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen(1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension,14. beträffande inkomstprövningatt med bifall tillproposition 1992/93:134 i denna del antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension,15. beträffande statsbidrag till kommunalt bostadstillägg förtid fr.o.m. den 1 mars 1993att med anledning avproposition 1992/93:134 i denna del och motionerna 1992/93:Sf20 idenna del och 1992/93:Sf21 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om statsbidrag till kommunaltbostadstillägg till folkpension för tid fr.o.m. ,res. 5 (s)16. beträffande medelsanvisningatt med bifall tillproposition 1992/93:134 i denna del1. till Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /93 under femte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,2. till Förtidspensioner påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /93 underfemte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 29000000kronor,3.