bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Utskottet avstyrker med hänsyn härtill motion Fi41(s) yrkandena 45 och 46.Bidrag till skogsvård m.m.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bilaga I:7jordbruksdepartementet) att den pågående försöksverksamheten med stöd till ökadsysselsättning i privatskogsbruket i och inlandförlängs . Verksamheten bör liksom inriktas på långsiktiga,snabba investeringar i skogsvård och villkoras med åtaganden om avverkning iden utsträckning det är lämpligt. Med hänsyn till tidigare ställningstagandefrån statsmakternas sida och till behovet av att skapa så stor sysselsättningsom möjligt med stöd av medlen bör de inte få användas för bidrag tillskogsvägbyggande eller skogsdikning. Kostnaderna för den förordadeförlängningen beräknas till 20 milj.kr. och skall finansieras genom enminskning av bidragsramen för stödet till det inre stödområdet med motsvarandebelopp.I motion Fi56 (v) föreslås att försöksverksamheten med särskildaskogsvårdsinsatser utökas till att även gälla . Beredskapsarbetenbör inom ramen för verksamheten anordnas både inom skogsvård och naturvård. Imotion Fi67 (m)yrkas att även skall omfattas av den ettåriga förlängningen avförsöksverksamheten med särskilda skogsvårdsinsatser i inland. Imotion Fi57 (v) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående skogliga beredskapsarbeten i skogslänen.I sitt yttrande (1991/92:JoU10y) ansluter sig jordbruksutskottet tillregeringens förslag och förordar att försöksverksamheten förlängs medytterligare . Utskottet är emellertid inte berett att i detta sammanhangutvidga de särskilda skogsvårdsinsatserna till att omfatta ytterligare skogslänoch föreslår därför att finansutskottet avstyrker motionerna Fi56 (v) och Fi67(m).Beträffande motion Fi57 (v) hänvisar jordbruksutskottet i yttrandet tillbilaga I:8 i kompletteringspropositionen. Där föreslås attarbetsmarknadsstyrelsen tillförs ytterligare medel för beredskapsarbeten (450milj.kr.). Denna förstärkning bör enligt föredragande statsrådet i första handanvändas till bl.a. s.k. skogliga beredskapsarbeten samt beredskapsarbeten inomnaturvårdsområdet. Därmed bör syftet med motion Fi57 i allt väsentligt kunnatillgodoses utan någon vidare åtgärd. föreslårdärför att finansutskottet avstyrker motionen.Till jordbruksutskottets yttrande har representant fogat ensärskild meningsyttring. I denna förordas att motionerna Fi56 och instämmer i vad jordbruksutskottet anfört och biträdersåledes regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi56 (v), Fi57 (v) ochFi67 (m).UtbildningsfrågorÖkat antal platser i gymnasieskolanFör att möta den ökande ungdomsarbetslösheten föreslås ikompletteringspropositionen bilaga I:6 att vissaåtgärder vidtas som bl.a. berör gymnasieskolan. Regeringen konstaterar att ettstort antal ungdomar -- ca 40000 -- kommer att gå ut gymnasieskolan i vår medenbart en tvåårig gymnasieutbildning. I nuvarande konjunkturläge riskerar mångaav dessa ungdomar att bli arbetslösa. Enligt propositionen är den utanjämförelse viktigaste åtgärden som stat och kommun kan vidta för ungdomar attge dem en så god utbildning som möjligt.Mot denna bakgrund bör kommunerna /93 ges förutsättningar attanordna ett tredje utbildningsår för de 18--19-åringar som har gått igenom entvåårig gymnasieutbildning. Det tredje utbildningsåret skall kunna inriktas moten direkt fortsättning av den genomförda utbildningen eller mot enkomplettering av tidigare utbildning. Med hänsyn till att kommunerna enligtskollagen fr.o.m. är skyldiga att erbjuda alla sina ungdomar enutbildning i gymnasieskolan kan de åtgärder som här föreslås avgränsas till attavse de ungdomar som redan har fått en tvåårig gymnasieutbildning.Regeringen föreslår således att medel anvisas som motsvarar ett tillskott av8000 helårsplatser i gymnasieskolan för att möjliggöra för kommunerna /93 anordna ett tredje gymnasieår. Medelsbehovet för dessa insatserberäknas till 266 milj.kr. Medlen bör föras upp på en särskild anslagspost ochutbetalning ske genom ett rekvisitionsförfarande. Bidrag tilldriften av det kommunala offentliga skolväsendet bör således ökas med266milj.kr. utöver vad redan har anvisat för /93(1991/92:UbU10, rskr. De ökningar på anslaget som blir följden av vad somnu förordats uppvägs av de kraftiga minskningar som uppkommer vid omläggningenav systemet för statsbidrag till kommunerna enligt vad som föreslås i delIIbilaga II:5 om ekonomi i föreliggande proposition. Regeringen begärriksdagens bemyndigande att vid behov ytterligare öka antalet platser för etttredje gymnasieår utöver föreslagna 8000.I motion Fi41 av m.fl. (s) yrkande 24 föreslås ett samlatprogram för att öka utbildningsinsatserna och stärka de anställdas kompetens.Enligt motionärerna bör så många ungdomar som möjligt med en tvååriggymnasieutbildning erbjudas ett tredje år i gymnasieskolan med allmänna ämnensom kärna samt yrkesinriktade studier. Det bör vara möjligt för kommuner ochlandsting att öka utbildningsvolymen med minst 10000 platser. För dettaändamål bör anvisa ytterligare 300 milj.kr. för /93. Isamma motion (yrkande 25) föreslås att regeringen skall få ett bemyndigande attvid behov öka insatserna för berörda ungdomar.Utbildningsutskottet erinrar i sitt yttrande (1991/92:UbU4y) om detsärskilda statsbidrag som lämnas till varje kommun för anordnande av ett tredjeutbildningsår för bl.a. arbetslösa 18--19-åringar som har avslutat en tvååriggymnasieskola (SKOLFS 1991:57). Enligt vad utskottet erfarit har kommunernatrots kort planeringstid lyckats väl med att anordna utbildningar för berördaungdomar. Vidare anförs att utbildningsutskottet till fullo delar regeringensoch motionärernas uppfattning när det gäller betydelsen av ytterligareutbildningsinsatser för ungdomar med endast en tvåårig gymnasial utbildning.Det är självfallet svårt att bl.a. beräkna i vilken omfattning ungdomarnakommer att efterfråga ett tredje utbildningsår med hänsyn till situationen påarbetsmarknaden. Det är därför angeläget att regeringen får sådant utrymme föråtgärder att kommunernas behov tillgodoses anser utskottet. Syftet medmotionärernas förslag sammanfaller med vad regeringen avser med sitt förslag.Som utbildningsutskottet ser det ligger skillnaden mellan regeringens ochmotionärernas förslag i hur mycket medel nu bör anvisa förifrågavarande åtgärder. Med hänsyn till osäkerheten om de slutliga kostnadernafinns det enligt utbildningsutskottets uppfattning inte skäl att frångåregeringens bedömning. anser således att finansutskottetbör hemställa att med bifall till proposition 1991/92:150 bilaga I:6och med anledning av motion Fi41 (s) yrkandena 24 och 25 bemyndigar regeringenatt vid behov ytterligare öka antalet platser för ett tredje gymnasieår /93. förutsätter att det ökademedelsbehovet på 266 milj.kr. för /93 är inräknat ianslagsbeloppet , vilket föreslås i del II bilaga II:5 iföreliggande proposition.Socialdemokraterna i utbildningsutskottet har avlämnat ett särskilt yttrandemed anledning av motion Fi41 (s) yrkandena 24 och 25.Finansutskottet ansluter sig till vad utbildningsutskottet anfört ombehovet av att öka antalet platser för ett tredje gymnasieår. Regeringen bördärför med bifall till propositionen och med anledning av motion Fi41 (s)yrkandena 24 och 25 ges det begärda bemyndigandet.Den ytterligare utökning av antalet platser på 8000 extra helårsplatser igymnasieskolan för ett tredje gymnasieår som regeringen föreslår ikompletteringspropositionen medför även ökade kostnader för studiehjälp.Regeringen beräknar dessa kostnader till 65 milj.kr. för /93.I motion Fi41 (s) yrkande 26 anförs med anledning av motionärernasförslag om en utökning av antalet extra helårsplatser med 10 000 för ett tredjegymnasieår att beslutar anslå 80 milj.kr. till studiehjälp, dvs. utöver vad regeringen föreslagit.Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Utskottettillstyrker i betänkandet att regeringen vid behov skall kunna utöka antaletplatser för ett tredje gymnasieår. Detta beräknas öka kostnaderna förstudiehjälp med 65 milj.kr. Utskottet tillstyrker att dessa medel anvisas ochavstyrker således motion Fi41 (s) yrkande 26.Kommunal vuxenutbildningI motion Fi41 (s) yrkande 27 föreslås att den kommunalavuxenutbildningen för /93 tillförs 150 milj.kr. utöver vadriksdagen tidigare beslutat. Enligt motionärerna drabbas de gymnasiala kursernaoch påbyggnadsutbildningarna hårt av den beslutade besparingen påsektorsbidraget. Bl.a. minskar möjligheterna för bl.a. kvinnorna attkomplettera sin utbildning och stärka sin ställning på arbetsmarknaden.Rekryteringen till studier i högskolan försvåras också.Utbildningsutskottet erinrar i sitt yttrande om att på förslagav utbildningsutskottet mot bakgrund av det arbetsmarknadspolitiska lägetbeslutat tillföra förevarande anslag (sektorsbidraget) 200 milj.kr. /93 utöver regeringens förslag i budgetpropositionen(1991/92:UbU10, rskr. Det ankommer på kommunerna att avgöra hur såvälstatliga som kommunala medel för skolverksamheten bör disponeras.Utbildningsutskottet avstyrker med det anförda den aktuella motionen.Till utbildningsutskottets yttrande har Socialdemokraterna fogat en avvikandemening som tillstyrker motionen i berörd del.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än vad utbildningsutskottetanfört och avstyrker motion Fi41 (s) yrkande 27.Breddad språkutbildningI motion Fi41 (s) yrkande 32 föreslås att regeringen skall ges i uppdragatt utarbeta och genomföra ett program för en bred språkutbildning(främst engelska) för redan arbetslösa och för dem som riskerar att bli det. Ca10000 deltagare bör ges möjlighet att få ökade kunskaper i språk. Riksdagenbör anvisa 70 milj.kr. till ett sådant program för /93.Utbildningsutskottet erinrar i sitt yttrande bl.a. om att regeringen i denya direktiven till läroplanskommittén (dir. 1991:117) särskilt anger attspråkprogrammen skall förbättras i alla skolformer. Självfallet är det viktigtatt även personer utanför det offentliga skolväsendet ges möjlighet att fåökade språkkunskaper med hänsyn till det ökande internationella samarbetet. Motbakgrund av det statsfinansiella läget är utbildningsutskottet dock inte berettatt föreslå finansutskottet att tillstyrka det i motion Fi41 (s) föreslagnaprogrammet för en bred språkutbildning.Till utbildningsutskottets yttrande har Socialdemokraterna anmält enavvikande mening som tillstyrker motionen i berörd del.Finansutskottet instämmer i vad utbildningsutskottet anfört ochavstyrker motion Fi41 (s) yrkande 32.Gymnasieskolans utbyggnadEnligt motion Fi44 av m.fl. (v) yrkande 31 bör kommunerna gesekonomiska möjligheter att fullfölja utbyggnaden av gymnasieskolan.Beträffande motion Fi44 (v) yrkande 31 anför utbildningsutskottet attriksdagen har avslagit motioner med liknande yrkanden och godkäntregeringens förslag att inte påbörja den statliga delen av gymnasiereformensfinansiering /93 (prop. 1991/92:100 bil. 9, bet. UbU10, rskr.190). hänvisade i sitt betänkande till detstatsfinansiella läget och att endast ett fåtal kommuner i landet avser startasamtliga program i den nya gymnasieskolan /93. Med sammamotiveringar avstyrker utbildningsutskottet motionärernas förslag.Till utbildningsutskottets yttrande har anmält enmeningsyttring som tillstyrker motionen.Finansutskottet anser i likhet med utbildningsutskottet att motion Fi44(v) yrkande 31 bör avstyrkas.I motion Fi41 (s) yrkande 28 föreslås att 200 milj.kr. anvisas tillfolkbildningen såsom en engångsinsats under nästa budgetår till insatserför arbetslösa eller sådana som riskerar arbetslöshet. Detta skulle enligtmotionärerna innebära att folkhögskolor och studieförbund kan ge mer än 5 000personer en utbildning motsvarande ett studieår på folkhögskola.Kulturutskottet har i samband med behandlingen av årets budgetpropositionom bidraget till folkbildningen (prop. 1991/92:100 bil. 9 punkt C 1) särskiltuppmärksammat frågan om folkbildningens möjligheter och förmåga att snabbt ochflexibelt anordna utbildning av skiftande utformning och innehåll. De resursersom finns borde enligt kulturutskottet -- med hänsyn till den svåraarbetsmarknadssituation som råder -- bl.a. kunna utnyttjas för att erbjudautbildning för dem som är eller riskerar att bli arbetslösa. (1991/92:KrU12, rskr. 189) ansåg mot denna bakgrund det vara motiverat att /93 tillföra anslaget till folkbildningen 100 milj.kr. utöverregeringens förslag i budgetpropositionen.Enligt finansutskottets mening finns det inte anledning att nu anslåytterligare medel till folkbildningen. Utskottet avstyrker således motion Fi41(s) yrkande 28.Statens skolor för vuxnaRegeringen föreslår i kompletteringspropositionen att anslaget till statensskola för vuxna i (SSVH) skall ökas med 2 milj.kr. SSVH har /91 utöver medel från anslaget till statens skolor för vuxnatilldelats medel från anslaget till vuxenutbildning. Detta anslagupphörde när sektorsbidraget till det kommunala offentliga skolväsendetinfördes. Medel har därför inte kunnat tillföras SSVH i samma ordning somtidigare. För att möjliggöra undervisning vid SSVH i samma omfattning somhittills föreslås i propositionen att förslagsanslaget Statens skolor förvuxna: Utbildningskostnader tillförs 2 milj.kr. utöver vad beslutatom för /93.Utbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande (1991/92:UbU4y) bl.a.att propositionens förslag innebär att den uppföljning som utskottet efterlysti denna fråga nu har gjorts. tillstyrker därförregeringens förslag om ytterligare medel under anslaget Statens skolor förvuxna: instämmer i vad utbildningsutskottet anför och biträdersåledes propositionens förslag.Grundläggande högskoleutbildningI kompletteringspropositionen föreslås vissa utökningar av den grundläggandehögskoleutbildningen. har beslutat tillföra 7000 platserför /92. I årets budgetproposition och ilärarutbildningspropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 9 resp. 1991/92:75)föreslås att ytterligare 3000 platser tillförs fr.o.m. höstterminen 1992.Utökningen av platsantalet tillsammans med vissa byggnadsåtgärder inomhögskolan har enligt regeringen bidragit till att underlätta det akuta läget påarbetsmarknaden. Vidare uttalas i propositionen farhågor för att det kommer attbli svårt att rekrytera till vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningarmot bakgrund av ett vikande intresse för teknisk linje i gymnasieskolan.Som en aktiv åtgärd i ett mera långsiktigt rekryteringsperspektiv förhögskolan och som en avlastning i den akuta besvärligaarbetsmarknadssituationen föreslås att skall anslå 48250000 kr.under anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. för 1 250platser utöver vad som beräknats i årets budgetproposition. Högskolan föreslåsfå anta studerande till viss utbildning utan att de har full behörighet fördenna. Under /93 får de möjlighet att komplettera sin behörighetför att påföljande år påbörja den avsedda utbildningen. I propositionenförordas att bland sökande till kompletteringsutbildning som avser tekniskeller naturvetenskaplig utbildning bör kvinnor ges företräde tillutbildningsplats.Utbildningsutskottet, som beretts tillfälle att yttra sig(1991/92:UbU4y), anser liksom regeringen att den vikande rekryteringen tillnaturvetenskaplig och teknisk gymnasieutbildning är oroväckande. tekniskt basår visar enligt utskottets mening att en modell som den ipropositionen föreslagna kan vara effektiv för att påverka rekryteringen tillhögre utbildning inom naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Detta gäller inteminst vid rekryteringen av flickor till sådana studier. Utskottet finner dettaangeläget. pekar på vissa farhågor rörande tillgången pånybörjarplatser i högskolan för dem som avslutar gymnasieutbildning våren 1993.Den nu föreslagna åtgärden kan nämligen medföra en minskad tillgång på dessaplatser. Mot bakgrund av regeringens aviseringar om betydandedimensioneringsökningar av grundläggande högskoleutbildning /94 förutsätterutskottet dock att detta inte kommer att inträffa. Utbildningsutskottettillstyrker med det anförda propositionens förslag om att tillföra ytterligaremedel under anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m.Finansutskottet instämmer i vad utbildningsutskottet anför ochtillstyrker sålunda propositionens förslag om att på anslaget Vissa särskildautgifter inom högskolan m.m. anvisas . utöver vad som beräknatsi årets budgetproposition.I kompletteringspropositionen föreslås vidare att anslaget Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser (LIF) tillförs 18240000 kr.för 520 nya årsstudieplatser för fristående kurser i språk utöver vad somberäknats i årets budgetproposition.I motion Fi41 (s) yrkande 33 föreslås att 10 milj.kr. utöver regeringensförslag av arbetsmarknadsskäl skall anslås till 230 årsstudieplatser som påbyggnad på den tvååriga ingenjörsutbildningen i högskolan. Enbetydligt större utökning av antalet årsstudieplatser under LIF-anslagetförespråkas i motion Fi44 (v) yrkande 32. Med hänvisning till motionärernastidigare förslag föreslås en ökning med 2230 årsstudieplatser. Enligtmotionärerna kan dessa platser införlivas inom ramen för befintliga lokaler ochutrustning framför allt inom mindre resurskrävande utbildningar. Fyra motionerför fram förslag om tilldelning av till vissa högskoleenheter ellerregioner, inom ramen för regeringens förslag om 520 ytterligareårsstudieplatser. Motion Fi98 av m.fl. (c, m, fp, kds)avser högskolan i --, motion Fi66 av () högskolan i och motion Fi94 av ochElving () högskolan i --. I motionernaunderstryks behoven vid resp. högskoleenhet (region), högskolornas beredskapför att utöka sitt kursutbud samt rättviseskäl vid jämförelse med andrahögskolors anslag och platsantal i grundläggande högskoleutbildning. I motionFi54 av m.fl. (s) föreslås att högskolan i 60 av de i propositionen föreslagna 520 platserna under anför i sitt yttrande att utskottet finnerregeringens förslag om 520 ytterligare årsstudieplatser för fristående kurser ispråk väl avvägt. De tillkommande platserna bör fördelas av regeringen efter ensammanvägning av arbetsmarknadsbehov, studerandeefterfrågan och möjligheter atterbjuda en kvalitativt god utbildning. Inom den förordade ramen kommersjälvfallet även studerande som genomgått ingenjörsutbildning att kunnaerbjudas tillfälle till kompletterande språkstudier. Utbildningsutskottettillstyrker med det anförda regeringens förslag och avstyrker motionerna.Till utbildningsutskottets yttrande har Socialdemokraterna anmält enavvikande mening som tillstyrker motionerna Fi41 (s) yrkande 33 och Fi54 (s).Meningsyttring av har också avlämnats, vari partiets motiontillstyrks.Finansutskottet instämmer i vad utbildningsutskottet nu anfört ochföreslår att bifaller propositionens förslag att under anslagetLokala individuella linjer samt fristående kurser anvisa . utövervad som beräknats i årets budgetproposition. I likhet med vadutbildningsutskottet anfört avstyrker finansutskottet motionerna Fi41 (s)yrkande 33, Fi44 (v) yrkande 32, Fi54 (s), Fi66 (c), Fi94 (c) och Fi98 (c, m,fp, kds).I motion Fi49 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande avriksdagen att högskolan i --bör ges möjlighet att startagrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 4--9.Utbildningsutskottet anför att i betänkande 1991/92:UbU20 har utskottetavstyrkt ett liknande förslag från samma motionär. I sin motivering ansåg bl.a.utskottet att om en närmare analys av lärarbehovet på visar attifrågavarande grundskollärarutbildning är underdimensionerad utgår utskottetfrån att högskolorna i och --kommer i fråga somlokaliseringsorter för nytillkommande platser. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utbildningsutskottet den aktuella motionen.Finansutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning att motion Fi49(s) bör avslås av riksdagen.VuxenstudiestödI motion Fi41 av m.fl. (s) yrkandena 29--31 begärs attresurserna för vuxenstudiestöd ökas med 330 milj.kr. Motionärerna anser attmedlen -- för att få största effekt i rådande konjunkturläge -- bör fördelasmed 50 milj.kr. till timersättning för grundläggande vuxenutbildning, 230milj.kr. till korttidsstudiestöd och 50 milj.kr. till uppsökande verksamhet ochför utbildning av studieorganisatörer. Motionärerna framför även förslag omregelsystemets utformning.Socialförsäkringsutskottet, som beretts tillfälle att yttra sig övermotionen (1991/92:SfU3y), anför att godkänt utskottetsbetänkande som behandlat medelstilldelning för /93 till anslagenF 4 Vuxenstudiestöd m.m. och F 5 Timersättning vid vissa vuxenutbildningar(1991/92:SfU9, rskr. 231)). Därvid har utskottet avstyrkt motionsförslag (s) omatt ytterligare 150 milj.kr. skulle anslås för korttidsstudiestöd och 75milj.kr. för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och för planering avuppsökande verksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörer. Förslagom ett utskottsinitiativ till omfördelning av medel från anslaget F 4 tillanslaget F 5 för att studerande i grundvux även fortsättningsvis skulle kunnaerhålla timersättning vid studierna väcktes av en minoritet i utskottet vidbehandlingen av anslagen för nästa budgetår. Utskottet beslöt att inte ta någotsådant initiativ. vidhåller sitt tidigare beslut ommedelstilldelning till anslagen F 4 och F 5 och avstyrker motion Fi41 (s)yrkandena 29--31.Till socialförsäkringsutskottet har Socialdemokraterna anmält en avvikandemening som tillstyrker motionen i berörd del.Finansutskottet instämmer i vad socialförsäkringsutskottet anfört ochföreslår att avslår motion Fi41 (s) yrkandena 29--31.KulturverksamhetUtvecklingsverksamhet inom kulturområdetFinansutskottet har tidigare i detta betänkande tillstyrkt (s. 62--63) att ca2,8 milj.kr. förs över från anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader till anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. Det överförda beloppet motsvarar kostnaderna förförmedlingsverksamheten vid de s.k. centrumbildningarna som inte längre skalladministreras av AMS.I kompletteringspropositionen föreslås (bil. I:9) att 100 milj.kr. anvisasför investeringar inom kulturområdet. Dessa medel bör utnyttjas för stöd tillinvestering och upprustning av icke-statliga kulturlokaler liksom föriståndsättning och vård av kulturminnen och kulturmiljöer, företrädesvis störreobjekt.Enligt propositionen bör de begärda medlen stå till regeringens dispositionför slutlig fördelning mellan och för projektsom dessa myndigheter tillhandahåller underlag för. Utgångspunkt förmedelsfördelningen bör bl.a. vara de sysselsättningseffekter som följer avolika projekt och möjligheten att erhålla effekter på sysselsättningen redantidigt under /93.Medelstillskottet bör enligt propositionen föras upp på anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. som inkl. överföringen från AMSförvaltningskostnadsanslag bör ökas med 102773000 kr.I motionerna Fi41 (s) och Fi59 (s) påpekas att de medel som satts avi propositionen för investeringar inom kulturområdet är otillräckliga. Dessutomfinner motionärerna det otillfredsställande att regeringen inte vill ge ennärmare beskrivning av hur medlen skall fördelas mellan olika ändamål. Enligtderas mening bör ha möjlighet att angelägenhetsgradera och fastställainriktningen på kulturinvesteringarna.I båda motionerna avvisas förslaget att ställa 100 milj.kr. till regeringensdisposition för byggnadsinvesteringar inom kulturområdet (Fi41 (s) yrkande 20och Fi59 (s) yrkande 3). I stället föreslås i båda motionerna att bidragsrameninom anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler höjs med 75 milj.kr. (yrkandena 21 resp. 4) samt att anslaget Kulturmiljövård ökas med 90 milj.kr. (yrkandena 22 resp. 6).Jämfört med regeringen föreslår motionärerna således att ytterligare 65milj.kr. anvisas för denna typ av insatser.Kulturutskottet (KrU6y) tillstyrker regeringens förslag och avstyrker debåda motionerna. I en avvikande mening ger Socialdemokraterna i kulturutskottetsitt stöd åt motionärernas förslag.Finansutskottet anser för egen del att regeringen i rådandearbetsmarknadsläge bör ges handlingsfrihet att fördela resurserna mellanboverket och för att man på så sätt skall kunna uppnåstörsta möjliga sysselsättningseffekt.