bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Utöver denna åtgärd anser regeringen att devärnpliktigas reseförmåner bör ändras. Sålunda föreslås attkostnaderna för de fria hemresorna reduceras och att devärnpliktiga i princip skall ha rätt till en resa var fjortondedag i stället för som . Denna åtgärd bör enligtregeringens uppfattning träda i kraft redan den 1 januari 1993.I motion Fi37 (v) yrkande 34 avvisas förslaget om ändradinriktning av systemet för de värnpliktigas förmåner.Det centrala värnpliktsrådet har vid en uppvaktning införutskottet framfört argument mot att försämravärnpliktsförmånerna.Utskottet noterar att revisorer i sitt förslag(förs. 1991/92:22) till angående det militäraförsvarets resor gör bedömningen att betydande besparingar kanåstadkommas genom omprövning av de förmåner som utgår vidvärnpliktsresor. Utskottet gör ingen annan bedömning och delarregeringens uppfattning att besparingsåtgärder i rådande lägemåste kunna komma i fråga när det gäller värnpliktsförmåner. Dennärmare utformningen av de förändrade reseförmånerna bör dockkunna anpassas till lokala förutsättningar, bl.a. beträffandeolika förbands utbildningsrytm och geografiska belägenhet.Regeringens hemställan i denna del bör således godkännas avriksdagen och motion Fi37 (v) yrkande 34 avslås.Neddragningar inom den civila delen av totalförsvaretInom den civila delen av totalförsvaret beräknar regeringenett årligt sparbelopp på . Detta innebär attden försvarsbeslut fastställda ekonomiska ramen förtotalförsvarets civila del minskas från 2079,8 miljoner kronortill . Besparingarna bedöms förnärvarande bl.a. kunna göras inom funktionerna Ledning ochsamordning samt Befolkningsskydd och räddningstjänst.Utskottet utgår från att regeringen i 1993 årsbudgetproposition återkommer med närmare förslag omverksamhetsmässiga och ekonomiska förändringar inom den civiladelen av totalförsvaret i förhållande till 1992 årsförsvarsbeslut, dels för /93, dels gällandeinriktningen för resten av försvarsbeslutsperioden. Med dettakonstaterande anser utskottet att regeringens hemställan ombesparingar bör godkännas av riksdagen.SammanfattningAv det anförda framgår att utskottet ansluter sig till de avregeringen föreslagna riktlinjerna gällande försvarssektorn somett led i ansträngningarna att stabilisera den svenska ekonomin.Stockholm den 24 november 1992På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (s), (nyd), (), (),(), (), ()och ().Socialförsäkringsutskottets yttrande1992/93:SfU2yBilaga 9Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominTill finansutskottetFinansutskottet har berett bl.a.socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera densvenska ekonomin jämte de motioner som kan komma att väckas medanledning av denna, såvitt propositionen och motionerna berörsocialförsäkringsutskottets beredningsområde.De motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionenoch som berör socialförsäkringsutskottets område är motionernaFi35 av m.fl. (s) yrkandena 4--6, Fi36 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) yrkandena 1, 3 och 7, Fi37 av LarsWerner m.fl. (v) yrkandena 17, 18, 24--28, 35, 52 och 53 samtFi41 av (-).Som en följd av den överenskommelse som träffats mellanregeringen och Socialdemokratiska arbetarepartiet i september1992 läggs i proposition 50, såvitt rörsocialförsäkringutskottets beredningsområde, fram riktlinjer sominnebär en bekräftelse av överenskommelsen till den del deninnebär att en beredning skall tillsättas i syfte attgenomföra en ny försäkringsmodell som innebär att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna flyttas ut ur statsbudgeten. Utskottethar ingen erinran mot detta.Vidare läggs i propositionen fram riktlinjer för förändringarav sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna, införande av en allmänsjukförsäkringsavgift, förändringar av pensioneringstidpunktenoch förändrad beräkning av pensionsnivåerna. Dessa riktlinjerhar delvis redan kommit till uttryck i konkreta förslag tilllagändringar i propositioner som hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet.De propositioner som hänvisats till utskottet och som äraktuella i detta sammanhang innehåller i korthet följandeförslag. I proposition 1992/93:30 om ändring av begreppetarbetsskada föreslås att rekvisiten för rätt tillarbetsskadeersättning skärps och i proposition 1992/93:31 omändrad sjukersättning m.m. att en karensdag införs isjukförsäkringen och att kompensationsgraderna inom dennaförsäkring sänks. I proposition 1992/93:116 föreslås attersättningsnivåerna för de flesta pensionsförmånerna sänks,genom att ett särskilt basbelopp som utgör av basbeloppetanvänds för beräkningen av förmånerna . I proposition1992/93:136 föreslås att en allmän sjukförsäkringsavgift införsmedan proposition 1992/93:134 innehåller förslag om kompensationtill de sämst ställda pensionärerna i form av höjtpensionstillskott och höjda kommunala bostadsbidrag.Utskottet, som kan ställa sig bakom att besparingar görs inomförsäkringen i den storleksordning som förutsatts i proposition50, kommer vid beredningen av de nämnda propositionerna attnärmare pröva enskildheterna i förslagen. Detta gäller bl.a. denföreslagna metoden för sänkning av pensionsnivåerna. Mot dennabakgrund är utskottet inte berett att nu göra en närmareprövning av yrkandena 1 och 15 i motion Fi36 (nyd), som innebärriktlinjer för ett annat system för förändringar i sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna, yrkandena 24, 25 och 28 i motion Fi37(v) som innebär avslag på riktlinjerna om införande av enkarensdag och sänkta nivåer för sjukpenning och pensioner ochriktlinjer för ett annat system för förändringar isjukförsäkringen, yrkande 4 i motion Fi35 (s) som innebär andrariktlinjer för hur den allmänna sjukförsäkringsavgiften skalltas ut och yrkande 26 i motion Fi37 (v) som innebär att dennämnda sjukförsäkringsavgiften inte skall införas.Regeringens avsikt är att senare under föreläggariksdagen en proposition med förslag till höjd pensionsålder.Med hänsyn härtill anser utskottet att även yrkande 27 i motionFi37 (v) med förslag till andra riktlinjer för det fallpensionsåldern skall sänkas och motion Fi41, som tar uppoklarheter beträffande avtalspensionerna vid en höjning avpensionsåldern, får prövas när den aviserade propositionen skallbehandlas av riksdagen.I motion Fi36 (nyd) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande omatt de sämst ställda pensionärerna skall tillföras ytterligare800 utöver de som angetts iproposition 50. Detta motionsyrkande är tillgodosett genom deförslag som förelagts i proposition 134.I proposition 50 bilaga 3 läggs fram förslag om ändringar ilagen (1981:691) om socialavgifter som innebär att arbetsgivar-och egenavgifterna sänks . Ett lagförslagmed motsvarande effekt läggs fram i motion Fi35 (s) yrkandena 5och 6, men med den ändrade inbördes förändringen av de olikasocialavgifterna att arbetarskyddsavgiften, som föreslås slopadi lagförslaget i proposition 50, skall fastställas till 0,17 %och folkpensionsavgiften -- i förhållande till förslaget iproposition 50 -- skall sänkas ytterligare med en motsvarandeprocentenhet. Frågan om arbetarskyddsavgiftens storlek tillhörarbetsmarknadsutskottets beredningsområde.Socialförsäkringsutskottet anser därför att ställning till hurmycket folkpensionsavgiften skall sänkas får tas avfinansutskottet och slutligen sedan ställning försttagits till om arbetsskadeavgiften skall finnas kvar eller ej.Med anledning av att lagförslagen såväl i proposition 50 som imotion Fi35 (s) utgår från att utbildningsavgiften skall slopas,vill socialförsäkringsutskottet understryka att dettaförhållande inte skall påverka vuxenutbildningsförmånerna.I motion Fi37(v) yrkande 52 begärs att beslutar atthöja tilläggspensionsavgiften med samma procentenhet somsocialavgifterna skall sänkas med enligt regeringens lagförslag,eller . Om detta yrkande inte skulle bifallas begärmotionärerna i yrkande 53 att lagförslaget skall avslås.Utskottet avstyrker dessa motionsförslag med hänvisning till denträffade överenskommelsen.Inom studiemedelsområdet föreslås i proposition 50 riksdagensgodkännande av att besparingar i storleksordningen 300 miljonerkronor skall genomföras. Närmare förslag om hur besparingarnakonkret skall genomföras föreligger ännu inte. I motion Fi37 (v)yrkande 35 yrkas avslag på dessa besparingar. Utskottet biträderpropositionen i denna del.Vidare föreslås i proposition 50 bilaga 6 att under åttondehuvudtiteln skall på tilläggsbudget till statsbudgeten /93 till Studiemedel m.m. anvisas ettförslagsanslag på och till Vuxenstudiestödm.m. ett reservationsanslag på . Medlen harberäknats utifrån det behov som följer av ett förslag i bilaga7 i propositionen om ett utökat antal platser inom den kommunalavuxenutbildningen, folkhögskolan och gymnasieskolan undervårterminen 1993.I motion Fi37(v) yrkandena 17 och 18 begärs att påtilläggsbudget för /93 skall anvisas ytterligare84,till Studiemedel m.m. och ytterligare 141miljoner kronor till Vuxenstudiestöd m.m.Utskottet har ingen erinran mot den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen. Huruvida ytterligare medel skall anvisasberor på om finansutskottet och finner att ytterligarebehov av utbildningsplatser föreligger. Utskottet utgår från attregeringen förutsättningslöst prövar fördelningen av de nyamedlen över landet så att studiestöden följerutbildningsplatserna.I proposition 50 bilaga 8 bereds tillfälle att tadel av vad som anförts om besparingar på tillhopa 140 miljonerkronor för innevarande budgetår och avseendedagbidrag och hälsoundersökningar för asylsökande. Dennabesparing har inte föranlett något motionsyrkande. Däremot har imotion Fi36 yrkande 7 begärts ett tillkännagivande om enutredning om reducering av förläggningskostnader för asylsökandeoch omförhandling av förläggningsavtal.Chefen för har aviserat att en utredningskall tillkallas för en översyn av flykting- ochinvandringspolitiken. Utskottet förutsätter att frågor omframtida förläggningskapacitet kommer att tas upp i detsammanhanget. Vad angår omförhandling av nu gällande avtalmellan och enskilda personer är detta helten fråga som det ankommer på att ta ställningtill. Utskottet avstyrker bifall till motion Fi36 i denna del.Stockholm den 24 november 1992På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), HansDau (m), (), (), LeifBergdahl (nyd), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Enligt min uppfattning bör finansutskottet i enlighet medyrkandena 24 och 25 i motion Fi37 föreslå riktlinjerför besparingar inom sjukförsäkringen som innebär att att någonkarensdag inte införs, utan besparingar i stället görs genom atttaket för ersättningsgrundande inkomster sänks till fembasbelopp. Jag anser också att finansutskottet i enlighet medyrkandena 26, 28 och 52 i samma motion bör avstyrka riktlinjernai proposition 50 i vad de innebär att en allmänsjukförsäkringsavgift skall införas och att pensionsnivåernagenerellt skall sänkas och tillstyrka atttilläggspensionsavgiften höjs med 4,3 procentenheter.Såvitt avser studiestödsområdet anser jag att finansutskotteti enlighet med yrkande 17 i motion Fi37 bör föreslå riksdagenatt ytterligare anvisas på tilläggsbudgetför innevarande budgetår till Studiemedel m.m. i konsekvens medVänsterpartiets uppfattning att ytterligare utbildningsplatserbör inrättas för att undvika arbetslöshet. börvidare med bifall till yrkande 35 i motion Fi37 också föreslåriksdagen att inte godkänna vad som förordats i propositionen ombesparingar inom studiestödsområdet på ca 300 miljoner kronorper år.Kulturutskottets yttrande1992/93:KrU5yBilaga 10Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominjämte motioner såvitt propositionen och motionerna berörutskottets beredningsområde.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över propositionensbilaga 7 samt motionerna Fi19, Fi37, Fi39 och Fi67 i vadpropositionen och motionerna avser bidrag till folkhögskolansamt motion Fi37 i vad den avser nybyggnad för Moderna museetoch Arkitekturmuseet.UtskottetFolkhögskolanI propositionen anförs att det bör öppnas ytterligaremöjligheter för arbetslösa att komplettera sin utbildning.Därför bör särskilda kurser för arbetslösa i olika åldraranordnas bl.a. inom folkhögskolan. föreslås beräkna106 under anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att () skall kunna lämnabidrag till en del av utbildningskostnaden vid de folkhögskolorsom anordnar sådan utbildning. AMS bör enligt propositionenkunna lämna bidrag direkt till folkhögskolorna eller viaFolkbildningsrådet. Medlen beräknas i propositionen räcka tillstatsbidrag till 5000 platser.Utskottet tar i det följande först upp frågan ommedelsanvisningens storlek och därefter frågan om fördelningenav anvisade medel.I motion Fi37 (v) hemställs att skall anvisa medelför ytterligare 15000 platser vid folkhögskolor (yrkande16).Kulturutskottet kan för sin del inte tillstyrka att medelberäknas till utbildning vid folkhögskolor utöver vad somförordas i propositionen. I enlighet härmed avstyrker utskottetyrkande 16 i motion Fi37 och tillstyrker förslaget ipropositionen.Enligt motionerna Fi19 (v), Fi37 (v) yrkande 19, Fi39 (s) ochFi67 (m) bör besluta att skallfördela de medel som anvisar till särskilda kurser förarbetslösa vid folkhögskola.Kulturutskottet anser i likhet med motionärerna att denordning som fr.o.m. /92 tillämpats beträffandefördelningen av statsbidrag till folkhögskolorna bör tillämpasäven i det nu aktuella fallet. Det är viktigt att beslut ombidragsfördelningen kan fattas snabbt, eftersom utbildningenskall starta . Därför bör inte några nya beslutsvägarinföras. Det är också naturligt att fåransvaret för bidragsfördelningen, då rådet redan har kontaktermed folkhögskolorna, rutiner för bidragsfördelning, ansvar förutvärdering m.m.Kulturutskottet anser således att medlen tillfolkhögskoleutbildning bör fördelas via bör föreslå att med anledning avmotionerna Fi19, Fi37 yrkande 19, Fi 39 och Fi67 som sin meningge regeringen till känna vad kulturutskottet anfört.Moderna museet och ArkitekturmuseetI motion Fi37 (v) erinras om att vid riksmötet1991/92 beslöt att som sin mening ge regeringen till känna attByggnadsstyrelsen omgående borde få i uppdrag att påbörjaprojekteringen av nya lokaler för ochArkitekturmuseet (yttr. 1991/92:KrU6y, bet. 1991/92:FiU30 res.26, rskr. 1991/92:350).Investeringar i kultur under en lågkonjunktur är enligt motionFi37 ekonomiskt försvarbara och kan t.o.m. ge ett överskott pålång sikt. Mot denna bakgrund föreslås i motionen att riksdagenpå tilläggsbudget för innevarande budgetår skall anvisa 350miljoner kronor för att projekteringen och byggandet av Modernamuseet skall kunna inledas (yrkande 13).Efter ovan angivna beslut, som fattades den 10juni, beslöt regeringen att uppdra åtByggnadsstyrelsen att projektera en ny- och ombyggnad förModerna museet och . Projekteringen skall ske ienlighet med det byggnadsprogram som upprättats på grundval avden spanske arkitekten vinnande förslag.Projekteringsstart avses ske . Projektering ochbyggnadslov skall vara klara , varefter upphandlingoch schaktarbeten avses pågå . , 1996,avses inflyttningen ske.Kulturutskottet noterar att regeringen nu fattat beslut sominnebär att projekteringen av ny- och tillbyggnad av Modernamuseet och skall påbörjas. De nya möjlighetersom denna ny- och tillbyggnad ger museerna och den nya byggnadeni sig kommer att få stor betydelse för kulturlivet i landet.Normalt sker finansieringen genom att lån upptas iRiksgäldskontoret (se härom i bet. 1992/93:KrU5). Utskottetanser att i den mån regeringen bedömer det nödvändigt att avsysselsättningsskäl anvisa medel över statsbudgeten för dennainvestering ankommer det på regeringen att under den fyraårigaprojekterings- och byggnadsperioden återkomma till medförslag om medelsanvisning. Med det anförda avstyrkerkulturutskottet yrkande 13 i motion Fi37.Stockholm den 24 november 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), AndersNilsson (s), (), (),(), (), (), () och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Utbildningsutskottets yttrande1992/93:UbU3yBilaga 11Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin (prop.1992/93:50 bil. 7 delvis)Till finansutskottetTIONDE har berettutbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera densvenska ekonomin jämte motioner.Regeringen konstaterar i propositionen att förutsättningarnaför den ekonomiska politiken har förändrats och försämratssnabbt sedan fattade beslut med anledning av 1992 årskompletteringsproposition. För att motverka de allt svårareproblemen på arbetsmarknaden behövs enligt regeringen nu storaoch temporära insatser. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringenoch Socialdemokraterna enats om ett stabiliseringsprogram förden svenska ekonomin.I bilaga 7 () under avsnittet 2.2.4Arbetsmarknadsutbildning framhåller föredragande statsrådet atten stor andel av de arbetslösa har behov av att komplettera sinapraktiska och teoretiska kunskaper för att få en fast förankringpå arbetsmarknaden, ett förhållande som gäller både ungdomar medtvååriga utbildningar i gymnasieskolan och vuxna som har en korteller föråldrad utbildning. Det är därför angeläget attytterligare möjligheter öppnas för arbetslösa att kunna görakompletteringar av sin tidigare utbildning. Det kommunalaoffentliga skolväsendet bör ges förutsättningar att under våren1993 kunna anordna kompletterande utbildningar för de arbetslösai form av påbyggnadsutbildningar inom dels gymnasieskolan för deunga som tidigare lämnat gymnasieskolans tvååriga utbildningar,dels den kommunala vuxenutbildningen (komvux) för vuxnaarbetslösa.Regeringen föreslår att AMS skall beviljas sammanlagt 210 mkrför att kunna lämna bidrag till en del av utbildningskostnadentill de kommuner som anordnar ifrågavarande utbildningar. Förkomvux beräknas och för gymnasieskolan . Dessamedel beräknas räcka till en omfattning motsvarande 13000heltidsplatser i komvux och 5000 heltidsplatser igymnasieskolan, dvs. totalt 18000 platser inom det offentligakommunala skolväsendet. Denna utökning av utbildningsplatsernaskall avse kurser på heltid eller minst halvtid.När det gäller högskoleutbildning aviseras ett förslag omytterligare 2000 platser för utöver den avregeringen tidigare beslutade satsningen på 4000 platser förinnevarande budgetår. Medelsbehovet beräknas till ca . Nutillkommande platser kommer om möjligt att förläggas till mindreoch medelstora högskolor. Föredragande statsrådet anför attchefen för avser att senare återkommamed förslag i denna fråga.Enligt motion 1992/93:Fi37 (v) yrkande 16 är regeringensförslag till en utökning av antalet utbildningsplatser igymnasieskolan och komvux otillräckligt. Motionärerna föreslåratt ytterligare 15000 utbildningsplatser utöver regeringensförslag bör inrättas med ungefär lika stor fördelning mellanfolkhögskolorna, vuxenutbildningen och gymnasieskolan.Fördelningen av dessa platser får rättas efter de praktiskamöjligheter som finns inom de olika skolformerna.Utbildningsutskottet instämmer i vad föredragande statsrådetanför om behovet av att arbetslösa ungdomar och vuxna gesmöjlighet att komplettera sina praktiska och teoretiskakunskaper för att få en fast förankring på arbetsmarknaden.I detta sammanhang vill utbildningsutskottet erinra omregeringens förslag i kompletteringspropositionen våren 1992beträffande bl.a. åtgärder inom utbildningsområdet motungdomsarbetslösheten. ställde sig därvidpositivt till regeringens förslag om dels ett tillskott av8000 helårsplatser i gymnasieskolan för ett tredjeutbildningsår, dels ett bemyndigande för regeringen att vidbehov ytterligare öka antalet platser för ett tredje gymnasieår.Medelsbehovet beräknades till . beslutade ienlighet med utbildningsutskottets yttrande och finansutskottetshemställan i denna del (prop. 1991/92:150, yttrande1991/92:UbU4, bet. FiU29, rskr. 345).Enligt förordningen (SKOLFS 1992:34) om särskilda åtgärderinom utbildningsområdet mot ungdomsarbetslösheten lämnas bidragtill kommunerna med per helårselev. Statsbidragrekvireras av elevens hemkommun hos . Ett extrastatsbidrag lämnas till kommunerna för planerings- ochinformationsinsatser i samband med anordnandet av det tredjeutbildningsåret. skall till regeringen senast den 1september 1993 redovisa vad bidraget lett till i fråga omutbildningsplatser, utbildningarnas längd och huvudsakligainnehåll. Av särskilt intresse är, enligt vad som framhålls iförordningen, en redovisning av hur många elever som genom etttredje utbildningsår har fått utbildning huvudsakligen inom dettekniska området och vilka utbildningar som har anordnats.Vidare bör en motsvarande redovisning ske av utbildningarna inomområdet för språkstudier. Enligt vad utbildningsutskottetinhämtat har ca 13000 nya platser tillskapats för etttredje utbildningsår i gymnasieskolan. Ett regeringsbeslut den29 beträffande ändring i nämnda förordning innebäratt statsbidrag lämnas för anordnande av ett tredjeutbildningsår även för dem som avslutar en tvåårig utbildning igymnasieskolan under höstterminen 1992.Omfattningen av anordnade utbildningsplatser för etttredje utbildningsår i gymnasieskolan för arbetslösa ungdomarvisar att platserna fyllt ett stort behov. De i föreliggandeproposition föreslagna utbildningsplatserna --13000 heltidsplatser i komvux och 5000 heltidsplatser igymnasieskolan -- kommer likaså att bli ett värdefullttillskott. Det gäller inte minst för de vuxna arbetslösa somvill komplettera sin tidigare utbildning. För denna kategoriarbetslösa borde dock utbildningsinsatserna enligt utskottetsuppfattning ha kunnat sättas in tidigare.Som framgår av propositionen (bil. 7, s. 14) harRiksrevisionsverket (RRV) granskat den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen (Effektivitetsproblem iarbetsmarknadsutbildningen, F 1992:15). Granskningen harsärskilt inriktats på hur förhållandet mellan beställare ochleverantörer bl.a. påverkar kostnadseffektiviteten iutbildningen. upphandlararbetsmarknadsutbildning av AMU-gruppen och andrautbildningsanordnare, däribland komvux. Enligt RRV:siakttagelser hanteras upphandlingen inte alltid affärsmässigt avlänsarbetsnämnderna då dessa underlåter att begära in anbud frånfler än en anordnare. Tydliga kravspecifikationer avseendekursinnehåll, kvalitet m.m. bör upprättas. RRV:s granskning avarbetsmarknadsutbildningen visar att en hel del åtgärder kan ochmåste vidtas för att förbättra upphandlingskompetensen inomArbetsmarknadsverket i syfte att få till stånd en bättrehushållning med de resurser som satsas på utbildning.Utbildningsutskottet vill i detta sammanhang erinra om attregeringen tillkallat en särskild utredare som enligt sinadirektiv (dir. 1992:48) bl.a. skall utveckla statens roll sombeställare av utbildning för vuxna och göra noggrannakostnadsjämförelser mellan olika typer av utbildning för vuxna.Enligt direktiven är det viktigt att statens upphandling sker iformer som medverkar till ett rationellt och effektivtutnyttjande av alla de resurser som står till förfogande förutbildning.