bet · GG01SfU2 · 1992-10-13 00:00:00 — Motioner väckta under den allmänna motionstiden /92 Utskottet behandlar i betänkandet sju motioner. Motionerna harremissbehandlats.I två motioner (fp och v) tas frågan upp omförsäkringsförmåner vid graviditet. I fp-motionen begärs enutredning om i vilken omfattning de olika förmånerna vidgraviditet och barnafödsel utnyttjas och att därefter eventuellaåtgärder vidtas. I v-motionen hemställs om en översyn avreglerna för havandeskapspenning i syfte att åstadkomma enstörre valfrihet för kvinnorna vid utnyttjandet av denna förmån.Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om attett fördjupat underlag behövs för att belysasjukskrivningsorsakerna under senare delen av graviditeten ochsambandet med havandeskapspenningen.I en motion (s) begärs att den pensionsgrundande inkomsten ochdärmed pensionspoängen fördelas på rätt år vid retroaktivaarbetsskadeersättningar. Med anledning av motionen förordarutskottet ett tillkännagivande om en översyn som tar sikte påden övergripande frågan om retroaktiva ersättningar iPGI-hänseende skall kunna fördelas på flera år.I en motion (c, m, fp, kds, v) hemställs att denparlamentariska arbetsgruppen som har till uppgift att utarbetaförslag till förändringar i systemet för den allmännapensioneringen skall få tilläggsdirektiv att beakta att vårdårbör kunna beräknas retroaktivt dels för tiden --1982, delsför tiden därefter för alla som glömt att göra ansökan.Utskottet avstyrker med hänvisning till pensionsarbetsgruppensarbete i detta avseende bifall till motionen.Slutligen begärs i tre motioner (fp och s) tillkännagivandenom regelbunden information och redovisning av ATP-poäng.Utskottet avstyrker bifall till motionerna. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /92 1991/92:Sf207 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäkringsförmåner vid graviditet.1991/92:Sf232 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information om ATP-pension.1991/92:Sf249 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tidigare och regelbunden redovisning avATP-poäng.1991/92:Sf263 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom pensionsgrundande inkomst/retroaktiv arbetsskadeersättning.1991/92:Sf268 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn av reglernaför havandeskapspenningen enligt vad i motionen anförts omvalfrihet i uttag av havandeskapspenningen.1991/92:Sf276 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om årlig redovisning av ATP-poäng.1991/92:Sf289 delvis av m.fl. (c, m, fp, kds, v)vari yrkas att hos regeringen begär att denparlamentariska arbetsgruppen får tilläggsdirektiv i enlighetmed vad som anförts i motionen. Försäkringsförmåner vid graviditetHavandeskapspenning, som infördes , kanenligt 3 kap. 9 § lagen om allmän försäkring utges till engravid kvinna om havandeskapet satt ned hennes förmåga attutföra uppgifterna i sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedeloch hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngandearbete. Havandeskapspenning kan utges fr.o.m. den sextiondedagen före beräknad nedkomst och längst t.o.m. den elfte dagenföre den beräknade nedkomsten. Ersättningsnivån är densamma somi sjukförsäkringen, dvs. normalt av densjukpenninggrundande inkomsten (SGI) under de tre första dagarnaoch därefter av SGI.En gravid kvinna har rätt att vara ledig från sitt arbete ochuppbära föräldrapenning fr.o.m. den sextionde dagen föreberäknad nedkomst. Sådan föräldrapenning avräknas från detsammanlagda antalet dagar under vilka föräldrapenning medanledning av ett barns födelse kan utgå till föräldrarna.Ersättningsnivån är av SGI.Sjukpenning utges vid sjukdom som sätter ned den försäkradesarbetsförmåga med minst en fjärdedel. Om sjuklönelagen ärtillämplig utgår sjuklön normalt med75 % av arbetstagarens lön och andra anställningsförmåner somhan gått miste om och för tid därefter med 90 %.I motion Sf207 anför () att av enundersökning utförd av i länframgår att havandeskapspenning söktes av av kvinnorna. Avdessa beviljades sökt förmån. Bland dem som fått avslag påsin ansökan var det en betydande del som blev sjukskrivna istället. I genomsnitt utbetalades sjukpenning perkvinna i denna grupp föreförlossningen. Resultatet av denna undersökning stämmer medresultaten från kartläggningar . I dessadrogs slutsatsen att en stor del av de kvinnor som inte varsjuka och som inte ansågs berättigade till havandeskapspenningupplevde sin situation så påfrestande att de i stället tog utdagar av sin föräldrapenning. Motionären anser att resultaten avde olika undersökningarna motiverar att regeringen ges i uppdragatt undersöka i vilken omfattning de olika förmånerna utnyttjasoch på grundval av detta material återkomma med förslag tilleventuella åtgärder.I motion Sf268 (yrkande 1) anför m.fl. (v) atthavandeskapspenning beviljas med stor restriktivitet. Mångakvinnor har graviditetsrelaterade besvär som försvårar derasyrkesverksamhet. Detta leder till önskemål om att få blisjukskriven, vilket kan medföra konflikter med behandlandeläkare. och obstetrik framfördeår 1988 i en skrivelse till önskemål om attalla kvinnor skall ha rätt till att ta ut två månaders ledighetföre förlossningen. Motionärerna menar att man i praktikenskulle kunna ersätta det nuvarande prövningsförfarandet vidhavandeskapspenning med en frihet för kvinnan att självavgöra om hon kan eller orkar fortsätta att förvärvsarbeta påhel- eller deltid ända fram till förlossningen. Regeringen bördärför företa en översyn av reglerna för havandeskapspenning medbeaktande av vad som i motionen anförts om valfrihet vid uttagav havandeskapspenning.Riksförsäkringsverket, ,, , läkarförbundoch Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund haryttrat sig över motionerna.Riksförsäkringsverket uppger att sjukskrivning under någondel av graviditetens två sista månader förekommer i relativtstor omfattning. Detta framgår bl.a. av en undersökning somRiksförsäkringsverket gjort på uppdrag av regeringen.Undersökningen har redovisats i en rapport avhavandeskapspenningärenden (RFV anser 1988:4). Undersökningenvisade att totalt av de kvinnor som fått barn hadefått ersättning i form av sjukpenning, föräldrapenning ellerhavandeskapspenning under någon del av de två sistagraviditetsmånaderna. När det gäller fördelningen av ersattadagar hade det skett en förskjutning frånersättning med föräldrapenning till ersättning med sjukpenningoch havandeskapspenning. Antalet ersatta sjukpenningdagar hadeökat kraftigt. Ökningen kan, anför verket, delvis förklaras medatt det tidigare rått tveksamhet i bedömningen av rätten tillsjukpenning vid olika graviditetskomplikationer ellerextraordinära tillstånd under graviditet. hardock stora förändringar skett inom socialförsäkringen med bl.a.sänkta nivåer för sjukpenningen och havandeskapspenningen.Föräldrapenning vid barns födelse har däremot inte berörts.Verket uppger vidare att sjukanmälningarna minskade fr.o.m. den1 med och att denna minskning höll i sig underresten av året. Inom havandeskapspenningen har antaletanmälningar och antalet ersatta dagar mellan åren 1990 och 1991minskat med 6 resp. trots att antalet födda barn var ungefärdetsamma dessa år.Riksförsäkringsverket anför vidare att inför en eventuellsjukskrivning ställs en behandlande läkare inför mångabedömningar där svårigheten ofta ligger i att skilja på om denförsäkrade lider av sjukdom eller om det är andra orsaker som äranledning till att man inte anser sig kunna arbeta.Svårigheterna blir än påtagligare när det gäller sjukskrivningarav gravida kvinnor, som på grund av sin graviditet inte orkarfortsätta sitt förvärvsarbete i slutet av graviditeten. För attkomma bort från de gränsdragningsproblem som finns mellanhavandeskapspenning och sjukpenning och från svårigheterna medbedömningen av vad som är sjukdom och vad som ärgraviditetsbetingade besvär skulle regelsystemet behövarenodlas.Mot bakgrund av bl.a. de omfattande regelförändringar somskett inom sjukförsäkringen och det ändradesjukskrivningsbeteendet förordar enförnyad utredning av i vilken omfattning olikaersättningsförmåner används av gravida kvinnor. Det finns dock,anför verket, anledning att avvakta en tids erfarenhet av de tillstyrker motion Sf207 ochframhåller att det finns skäl att genomföra en utredning för attfå fram ett underlag för i vilken omfattning och hur de olikaersättningsförmånerna vid graviditet utnyttjas. Vidare ställersig förbundet positivt till en översyn av havandeskapspenningensutformning med inriktning mot en större valfrihet för kvinnanatt avgöra om hon kan arbeta i slutet av graviditeten. Ettsådant förfarande skulle innebära besparingar genom minskadeadministrationskostnader. Förbundet anför vidare att det ärangeläget att de påfrestningar som en graviditet innebär intejämställs med ett sjukdomstillstånd. Om möjlighet till ledigheti graviditetens slutskede införs bör ledigheten inte kunnasparas till tid efter förlossningen.Socialstyrelsen framhåller att möjligheten att ta utföräldrapenning fr.o.m. den före beräknad förlossningtillkommit med tanke på att kvinnan skall ha möjlighet tillersättning utan att vara sjuk eller har tungt arbete somberättigar till havandeskapspenning men känner behov av helledighet eller förkortad arbetstid under slutet av graviditeten.Socialstyrelsen kommer under /93 att utgeallmänna råd om sjukskrivning under graviditet med denövergripande policyn att graviditet inte är att betrakta somsjukdom.Sveriges läkarförbund tillstyrker motion Sf207 ochframhåller beträffande motion Sf268 att alla kvinnor bör få enallmän icke behovsprövad rätt till ledighet de sista 60 dagarnaföre en beräknad förlossning. Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund haringa erinringar mot en utredning som siktar mot en störreenhetlighet.Svenska tillstyrker motionerna.I sitt av godkända betänkande 1989/90:SfU3,avstyrkte utskottet motioner med samma syfte som de nu aktuella.Utskottet anförde att någon entydig förklaring inte hade kunnatlämnas till den ökade sjukskrivningsfrekvensen hos kvinnorna islutskedet av graviditeten. En utredning omsjukskrivningsorsakerna och deras samband medhavandeskapspenningen var därför befogad. En sådan utredningborde inledas med det projektarbete om gravida kvinnorssjukskrivning och sambandet med havandeskapspenningen somStockholms läns allmänna försäkringskassa påbörjat. Förstdärefter fick man ta ställning till om en riksomfattandeundersökning borde göras. Innan sjukskrivningsorsakerna ochsambandet med havandeskapspenningen hade belysts var utskottetinte berett förorda en utredning om behovet i övrigt för kvinnoratt vara lediga från arbete under senare delen av graviditeten.Som framgått ovan får flertalet kvinnor ersättning i form avhavandeskapspenning, sjukpenning eller föräldrapenning i slutetav graviditeten. En förskjutning har skett frånersättning med föräldrapenning till ersättning medhavandeskapspenning och sjukpenning. Orsaken till detta kandelvis förklaras av att rättspraxis numera klargjort att vissagraviditetsrelaterade besvär utgör sjukdomstillstånd och attdärmed sjukpenning kan utges. Någon helt entydigförklaring kan emellertid inte ges. Riksförsäkringsverketkommer, efter vad som uppgetts, att i enuppföljning utreda nämnda förhållanden med beaktande av de nyasjuklöne- och sjukförsäkringsreglerna.Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget att utredafrågan om i vilken omfattning de olika förmånerna vid graviditetutnyttjas. Enligt utskottets uppfattning föreligger också ettbehov av ett fördjupat underlag för att få belystsjukskrivningsorsakerna under den senare delen av graviditetenoch sambandet med havandeskapspenningen. Innan ett sådantunderlag tagits fram är utskottet inte berett förorda en översynav reglerna för havandeskapspenning som syftar till en störrevalfrihet för kvinnorna att själva avgöra om de kan arbeta framtill beräknad förlossning, utan det får ankomma på regeringenatt ta ställning till om underlaget bör föranleda någraåtgärder. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Sf207och Sf268 bör som sin mening ge regeringen till känna.Retroaktiv arbetsskadeersättningEnligt lagen om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomstkan den statliga inkomstskatten fördelas ominkomsten uppgått till och hänför sig till minsttvå beskattningsår. I de fall skattemyndigheten beslutar omackumulerad inkomst enligt nämnda lag påverkas dock inte denpensionsgrundande inkomsten (PGI). Enligt 11 kap. 1 § lagen omallmän försäkring (AFL) beräknas en persons PGI på grundval avhans inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbeteunder året. Vid beräkningen av inkomsten under ett visst årutgår man enligt 4 § AFL från den försäkrades taxering tillstatlig inkomstskatt, däremot inte till hur självainkomstskatten fördelas.Stina () redogör i motion Sf263 för ett exempeldär en person handläggning fått sinasjukdomsbesvär godkända som en arbetsskada. Till följd härav harhan erhållit ersättning retroaktivt. Då denna ersättning iPGI-hänseende inte fördelas på de år den hänför sig till har hantappat ATP-poäng, vilket medfört en pensionsförlust på 1000kr. per år.Riksförsäkringsverket, som yttrat sig över motionen, haranfört att förlust av ATP-poäng kan uppkomma i många situationernär retroaktiv ersättning betalas ut. Man kan tänkasig den möjligheten att skattemyndigheten, i de fall denbeslutar om ackumulerad inkomst, också beslutar om inkomstensfördelning i PGI-hänseende. föreslår enöversyn av gällande regler som tar sikte på den övergripandefrågan om en retroaktiv ersättning även i PGI-hänseende skallkunna fördelas på flera år.Utskottet delar uppfattning att detfinns skäl att göra en översyn avseende om retroaktivaersättningar skall fördelas i PGI-hänseende. En sådan översynbör dock inte göras inom ramen för den pågåendearbetsskadeutredningen utan i ett annat lämpligt sammanhang. med anledning av motion Sf263 sålunda anfört bör gesregeringen till känna. Retroaktiv rätt till vårdårVid ATP-beräkning jämställs med poängår sådant år under vilketen förälder vårdar barn (vårdår). För samma barnoch år får endast en förälder tillgodoräkna sig vårdår.Möjlighet att tillgodoräkna sig vårdår infördes fr.o.m. år 1982.En förälder som vill ha ett vårdår tillgodoräknat skallskriftligen ansöka härom hos senast ett årefter utgången av det år som skall tillgodoräknas.I motion Sf289 av m.fl. (c, m, fp, kds, v) i dessadelar begärs att den sittande pensionsarbetsgruppen fårtilläggsdirektiv att beakta att alla som är berättigade härtillbör i efterhand få ansöka om att få sig tillgodoräknade vårdårför tiden --1982. För tiden härefter begär motionärernavidare att detta skall gälla för alla som glömt att göra ansökanom vårdår.Riksförsäkringsverket och har yttratsig över motionen.Riksförsäkringsverket framhåller att rent praktiskt måsterutinerna för ett eventuellt retroaktivt tillgodoräknande avvårdår baseras på en ansökan från den enskilde. Någon form avautomatisk sökning är endast möjlig , men denmåste då också kombineras med kompletterande uppgifter från denenskilde. Ett genomförande av motionärernas förslag skulle,förutom att det innebär stora praktiska svårigheter, medföra enökad belastning på pensionssystemet. tardärför inte ställning till förslaget.Försäkringskasseförbundet ställer sig tveksamt till attdet införs en rätt att retroaktivt få tillgodoräkna sig vårdårmed hänsyn till de ökade kostnaderna för pensionssystemet samtdet omfattande merarbete som skulle bli följden.Frågan om retroaktiv rätt till ATP för vård av barn före år1982 samt för tid härefter har tidigare behandlats av utskottetoch senast i det av godkända betänkandet1990/91:SfU11. Beträffande rätt till ATP för vård av barn förtiden --1981 har utskottet erinrat om att dåvarandedepartementschefen i samband med införandet av rätt till ATP förvård av barn uttalat att reformen var klart avgränsad och attutskottet i det sammanhanget inte ansåg att någon retroaktivrätt till ATP för vård av barn borde införas. I stället bordeolika åtgärder av social- och arbetsmarknadspolitiskt slaggenomföras för att stärka ATP-skyddet för småbarnsföräldrar.Utskottet har också erinrat om att de nuvarande reglerna förATP-beräkning ger ett visst skydd för föräldrar som avstår frånförvärvsarbete för att vårda egna barn.Angående rätt att retroaktivt få tillgodoräkna sig vårdår frånår 1982 uttalade utskottet att den allmänna principen om attförmåner inom socialförsäkringssystemet inte utgår retroaktivtannat än för en särskild begränsad tid borde upprätthållas ävenvad gäller rätten att få vårdår beräknade.Utskottet har erfarit att den parlamentariska arbetsgruppenmed uppgift att utarbeta ett förslag till förändringar isystemet för den allmänna pensioneringen avser att ipensionshänseende utarbeta förslag om särskilda regler för demsom är hemma med små barn. Utskottet utgår därför från att defrågor som tagits upp i motion Sf289 i nu behandlade delarkommer att beröras av pensionsarbetsgruppen, varför någon åtgärdfrån sida inte är påkallad.Redovisning av och information om ATP-poängEn försäkrads pensionsgrundande inkomst fastställs av lokalaskattemyndigheten i samband med den årliga inkomsttaxeringen.Försäkringskassan tillgodoräknar därefter den försäkradepensionspoäng under vilket inkomst har fastställts.Tilläggspensionen i form av ålderspension beräknas i princip påmedeltalet av de 15 högsta pensionspoängtalen. Storleken av denutgående pensionen påverkas emellertid även av andra faktorer,såsom om vederbörande inte har tillgodoräknats pensionspoäng förminst , inberäknat s.k. vårdår. Riksförsäkringsverketsänder ut individuell information om intjänade pensionspoäng,den framtida pensionens storlek m.m. till försäkrade som fyller50, 60 eller 63 år.I motion Sf232 av och ()anförs att pensionsförsäkringar kan utgöra ett nödvändigtkomplement för dem som haft låg lön, deltidsarbete och hemarbeteunder långa perioder. Det är därför viktigt att alla fårregelbunden information om sin ATP-pension, för att kunna bedömabehovet av en pensionsförsäkring. ochförsäkringskassorna bör därför enligt motionärerna utveckla ettsystem som medger att information om ATP-pensionen ges till allaförvärvsarbetande. I två motioner Sf249 av ochAnita () och Sf276 av och Ulla-BrittÅbark (s) begärs tillkännagivanden till regeringen om tidigareoch regelbunden redovisning av ATP-poäng resp. årlig redovisningav ATP-poäng. Motionärerna anför att det med dagens teknik börvara möjligt att ange ATP-poängen på skattsedeln.Utskottet har inhämtat yttrande över motionerna frånRiksförsäkringsverket, ochRiksskatteverket.Riksförsäkringsverket framhåller att det är viktigt attinformera om intjänad pensionsrätt och att denna verksamhetutökas. Om alla skall erhålla årliginformation beräknar kostnaderna härförtill per år.Försäkringskasseförbundet anför att det är önskvärt attpensionspoängen anges på skattsedeln. Förbundet anser vidare attde försäkrade bör få utökad och mer frekvent information omintjänade pensionsrättigheter och beräknad framtida pension.Härvidlag framhåller förbundet att försäkringskassorna skullekunna få i uppdrag att utveckla och lämna pensionsinformationtill allmänheten och att sådan information även skulle inbegripautfall av avtalsbaserade tjänstepensioner.Riksskatteverket, som yttrat sig över motionerna Sf249 ochSf276, ser inga hinder mot att ange både den pensionsgrundandeinkomsten och årets ATP-poäng på skattsedeln.Frågan om information och redovisning av ATP-poäng behandladessenast i utskottets av godkända betänkande1990/91:SfU11. Utskottet anförde därvid att storleken avpensionen är beroende av många olika faktorer och att utskottetdärför var tveksamt till värdet av en löpande uppgift omvederbörandes pensionspoäng. Utskottet erinrade om att allaförsäkrade har möjlighet att vända sig till försäkringskassanför att få ett preliminärt besked om den framtida pensionensstorlek.Arbetsgruppen med uppgift att utarbeta förslag tillförändringar i systemet för den allmänna pensioneringen har tillutskottet uppgett att man arbetar med olikaförslag innebärande att alla försäkrade skall få beskedom sin pensionsrätt.Utskottet anser att resultatet av pensionsarbetsgruppensarbete i denna del bör avvaktas och att motionerna därför intebör föranleda någon åtgärd. beträffande försäkringsförmåner vid graviditetatt med anledning av motionerna 1991/92:Sf207 och1991/92:Sf268 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. beträffande pensionsgrundande inkomst och retroaktivarbetsskadeersättningatt med anledning av motion 1991/92:Sf263 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. beträffande retroaktiv rätt till vårdåratt avslår motion 1991/92:Sf289 i dessa delar,4. beträffande redovisning av och information om ATP-poängatt avslår motionerna 1991/92:Sf232, 1991/92:Sf249och 1991/92:Sf276.Stockholm den 13 oktober 1992På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (nyd), (), () och MaudBjörnemalm (s), (), (), IngelaMårtensson (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.