bet · GG01KU5 · 1992-11-12 00:00:00 — Vad avser rådgivande eller konsultativafolkomröstningar ankommer det på att besluta om sådanaomröstningar. Det sker i så fall via föreskrifter i lag(RF8:4). Den fråga som underställs folket skall formuleras isärskild lag. I folkomröstningslagen (l979:369) hargenomförandet av rådgivande folkomröstning reglerats.Utskottets bedömningDet finns inga författningsmässiga hinder för attbesluta om rådgivande folkomröstningar. Utskottet har dock vidflera tillfällen (l990/91:KU1 och KU32)förklarat att ett vidgatbruk av folkomröstningar kan försvaga det parlamentariskastyrelseskicket och motverka strävandena att stärka riksdagensställning. Utskottet finner ingen anledning att frångå sinatidigare ställningstaganden om användningen av konsultativafolkomröstningar. Motion l991/92:K221 avstyrks.9. Folkomröstningar i enskilda frågorMotionernaI motion K217 yrkande 1 av (-) och . (nyd) yrkas att med stöd av RF 8:4 beslutar områdgivande folkomröstning i flyktingfrågan hösten l992. Iyrkande 3 hemställs om referendum i biståndsfrågan. Enligtmotionärerna har samstämmiga opinionsundersökningar visat attsvenskarnas uppfattning i flykting- och biståndsfrågorna harlångt ifrån proportionerlig representation i riksdagen.I motion U534 av m.fl. (v) framförs tre yrkanden ianledning av beslut att frågan om medlemskap i bli föremål för en folkomröstning. Enligt motionärerna börvalförfarandet vara separat från ordinarie riksdagsval; endasttvå alternativ -- ja eller nej -- bör ställas, och slutligenskall resultatet vara avgörande, dvs. Det anförs attfrågan gäller om skall tvingas ge upp sitt nationellasjälvbestämmande i en omfattning som saknar motsvarighet i vårmoderna historia. Enligt motionärerna finns risk attfolkomröstningen blir föremål för partitaktiska och taktiskahänsyn.BakgrundReglerna om folkomröstning återfinns vad avser beslutandeomröstning i fråga om grundlagsändringar i RF 8:15 och vad avserrådgivande folkomröstningar i RF 8:4.Vad avser rådgivande folkomröstningar i flykting- ochbiståndsfrågor ankommer det på att bedömaändamålsenligheten med sådana omröstningar (se p. 8 ovan).Vad avser folkomröstning om medlemskap i beror desskonstitutionella status på hur folkomröstningen utformas. Denblir beslutande om den rör grundlagsändringar och villkoren i RF8:15 är uppfyllda. Enligt denna bestämmelse skall ett vilandegrundlagsförslag underställas folkomröstning i anslutning tillefterföljande riksdagsval om minst en tiondel av riksdagensledamöter så yrkat, och förslaget stöds av minst 117 ledamöter.Förslaget till grundlagsändring faller om flertalet av deröstande, svarande mot fler än hälften av de vid riksdagsvaletavgivna rösterna, röstat nej till ändring. I annat fall upptarriksdagen förslaget till slutlig prövning.Skulle däremot en folkomröstning om EG-anslutning ej avse engrundlagsändring kan folkomröstningen bara vara rådgivande. Enannan fråga är i vad mån de politiska partierna uppfattarutfallet av folkomröstningen som politiskt avgörande.Regeringen tillsatte l991 en utredning för att utredabehovet av grundlagsändringar inför ett svenskt medlemskap i (dir. l991:24). Kommittén erhöll även i uppdrag att övervägafrågor som kan vara aktuella inför en eventuell folkomröstningom medlemskap i har avgivit en departementspromemoria somdiskussionsunderlag inför en eventuell folkomröstning(Dsl992:31). Av denna framgår att frågor om tidpunkten föromröstning, förhållandet mellan grundlagsändringar ochståndpunktsalternativ samt relationen mellan utslaget ifolkomröstningen och i det allmänna valet är föremål föröverväganden. Samtliga politiska partier har också uttalat sigför att frågan skall bli föremål för folkomröstning.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare behandlat yrkanden om folkomröstningari enskilda frågor. Enligt utskottets mening bör den normalaparlamentariska processen inte försvagas genom att institutetanvänds alltför ofta. Vad avser en folkomröstning om medlemskapi EG är detta ärende av sådan betydelse att partieruttalat sig för folkomröstning. När det gäller utformningen avdenna omröstning finner utskottet dock inte att resultatetav pågående utredning bör föregripas. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionerna l991/92:K217 yrkandena 2 och 4 samtU534 yrkande 2.10. Opinionsundersökningar m.m.I motion K217 yrkandena 2 och 4 av (-) och JohnBouvin m.fl. (nyd) hemställs att, i den händelse yrkandena 1 och3 i samma motion avslagits (se p. 9 ovan), begär attregeringen genomför opinionsundersökningar i flykting- ochbiståndsfrågor på ett sådant sätt att tendensen i svaren intekan ifrågasättas.I motion U545 av m.fl. (s) yrkas att allaanalyser avseende svenskt medlemskap i inför folkomröstningenskall göras avseende kvinnor och män. Bakgrunden är enligtmotionärerna att många kvinnor känner oro över hur svenskakvinnors situation blir vid ett EG-medlemskap.Konsekvensanalyser som görs på olika håll -- av utskott,departement, förhandlare m.m. -- bör därför beaktaom effekterna kan beröra kvinnor och män olika.BakgrundI genomförs opinionsundersökningar i angelägnasamhällsfrågor fortlöpande. Instituten i fråga -- som IMU, -- har en självständig ställning. Olika samhällsintressenter kanemellertid beställa opinionsundersökningar på skilda områden.Genomförandet -- som urval, frågeinstrumentets utformning ochanalys -- svarar instituten själva för. har formulerat ett antal gemensammaregler för anslutna företag. Det har lagts vikt vid attundersökningarna använder sig av tillförlitliga metoder och attallmänhetens förtroende för giltigheten i slutsatserna bevaras.Vidare publiceras många samhällsvetenskapliga opinions-och attitydundersökningar. Sambandet mellan inställningar ipolitiska sakfrågor som bistånds- och flyktingfrågor ochpartipolitiska sympatier hör till de frågeställningar somkartlagts i väljarundersökningar. Statsvetenskapligainstitutionen vid publicerar regelmässigtanalyser av väljarbeteende efter varje val till . Ävenrepresentativitetsstudier -- dvs. undersökningar av graden avåsiktsöverensstämmelse mellan partiernas företrädare ochderas väljare -- har genomförts i det sammanhanget. Även direktberörda kommunala intressenter har genomfört undersökningar avfolkliga opinioner, exempelvis av reaktioner påflyktingmottagandet.I anknytning till motion U545 kan nämnas att frågan omkvinnors ställning inom EG och EG-medlemskapets effekter urjämställdhetssynpunkt är ett centralt ämne i samhällsdebattenoch att ett flertal skrifter tillkommit just för att belysadenna fråga. Regeringen har också tillsatt en särskilddelegation för att fördela medel till information ochfolkupplysning om den europeiska integrationen. Vad avseranalyser i offentlig regi av den europeiska integrationens ochEG:s inverkan på svensk samhällsutveckling och svenska kvinnoroch män kan erinras om det generella kommittédirektiv(dir.l988:43) i vilket regeringen föreskrev att EG-aspektenskall beaktas i utredningsarbetet.Utskottets bedömningOpinionsundersökningar om centrala politiska frågor genomförsfortlöpande av flera självständiga institut. Det bör inteankomma på statsmakterna att föreskriva hur dessa undersökningarskall utformas och äga rum. Vad avser det analysarbete omintegrationens verkningar med avseende på kvinnor och män, somefterfrågas i motion U545, får utskottet hänvisa till deallmänna riktlinjer som antagits för jämställdhetssträvandena idet svenska samhället (jfr KU:s granskning av jämställdhetslagen(l991:433) m.m. i l991/92:KU30). Det får därför ankomma på varjeenskild instans som i sitt utrednings- och analysarbete berörEG-integrationens verkningar att beakta synpunkter av det slagsom anförs i motionen. Med hänsyn till ovanstående avstyrksmotionerna l991/92:K217 yrkandena 2 och 4 samt U545 yrkande 1.11. Etiska regler i politikenMotionenI motion K319 av () yrkas att etiska reglerbör tillskapas för politiker. Sådana regler skulle stärkaförtroendet för det politiska livet och arbetet, inte minst somett instrument för självsanering och som stöd i dagligt arbete.Dessa regler skulle också ge ökad tyngd åt politikers synpunkterpå andra gruppers regler och villkor. I situationer då densnabba tekniska och vetenskapliga utvecklingen framtvingar nyadilemman kan det vara av stor betydelse att sådan vägledningfinns. Sådana etiska regler ersätter emellertid inte enligtmotionen väljarnas granskning av de valda i den normalapolitiska processen.BakgrundFrågan om utarbetande av etiska handböcker ellerregelsamlingar för politiker behandlades av utskottet senastvåren 1991 (1990/91:KU32). Utskottet framhöll då att det är enbärande tanke i ett representativt demokratiskt system att devalda politikerna ges stor frihet att på det sätt de finner bästrepresentera sina väljare och de partier de företräder. Meddenna frihet följer ett stort personligt ansvar för de enskildapolitikerna att uppträda på ett sådant sätt att de inte skadartilltron till det politiska systemet. Det ankom enligt utskottetpå partierna och ytterst väljarna att tillse att derasföreträdare i olika valda församlingar utövar sina uppdrag påett moraliskt acceptabelt sätt. En grundläggande strävan i detförfattningspolitiska arbetet har varit att i så litenutsträckning som möjligt reglera partiernas yttre och inreverksamhet. Enligt utskottet skulle av statsmakterna initieradeeller utfärdade regelsamlingar kunna uppfattas som redskap föratt på ett otillbörligt sätt påverka såväl partiernas inre livsom de förtroendevaldas möjligheter att driva sin politik ochtillvarata sina väljares intressen. En detaljerad regleringskulle också kunna uppfattas som ett ingrepp i den grundlagfästayttrandefriheten. Motionerna avstyrktes av utskottet.Utskottets bedömningUtskottet vill betona att grundläggande etiska värderingar börspela stor roll i all politisk verksamhet. Som framhålls imotionen har dock politiker och andra ledandeföreträdare för olika samhällsintressen allt oftare kritiseratsför oetiskt handlande. Det är därför viktigt att diskussioner ometiska problem fortlöpande äger rum mellan enskilda politikerliksom mellan företrädare för olika partier. Utskottet finneremellertid att en formalisering av förhållningsregler förpolitiker och i riksdagsarbetet riskerar att motverka sittsyfte. Med hänvisning härtill avstyrks motion K319. beträffande statsskicketatt avslår motion l991/92:K205,men. (v)2. beträffande författningsreformatt avslår motionerna 1991/92:K206, 1991/92:K208yrkande 1, 1991/92:K219 yrkande 1 samt l991/92:K227,3. beträffande skilda valdagaratt avslår motion 1991/92:K219 yrkande 6,4. beträffande personvalatt avslår motionerna l991/92:K219 yrkande 3 och1991/92:K322 yrkande 1,res. (nyd)5. beträffande längre mandatperioder m.m.att avslår motion 1991/92:K219 yrkande 2,6. beträffande riksdagsledamöternas antalatt avslår motionerna l991/92:K202 och l991/92:K322yrkande 2,res. (nyd)7. beträffande grundlagsreglering av utlandssvenskarnasrösträttatt med bifall till motionerna l991/92:K201 ochl991/92:K222 som vilande antar i bilaga angivet förslag omändring i regeringsformen,res. (s)men. (v)8. beträffande invandrares rösträtt i riksdagsvalatt avslår motion l991/92:K311,men. (v)9. beträffande folkomröstningsfrågoratt avslår motion l991/92:K221,res. (nyd)10. beträffande folkomröstningar i enskilda frågoratt avslår motionerna l991/92:K217 yrkandena 1 och 3samt l991/92:U534 yrkande 2,11. beträffande opinionsundersökningar m.m.att avslår motionerna l991/92:K217 yrkandena 2 och 4samt l991/92:U545 yrkande 1,12. beträffande etiska regler i politikenatt avslår motion 1991/92:K319.Stockholm den 12 november 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (), (), KurtOve (), (), (),(), (nyd), (),(), (m), ElvySöderström (s), von der Esch (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Personval (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Personval hänger samman med frågan om en minskning av antaletriksdagsledamöter. Ett större inslag av personval i valsystemetstärker kontakten mellan väljare och valda. Utskottet anser attPersonvalsutredningens arbete även bör beakta frågan om minskatantal ledamöter. Utskottet tillstyrker motionerna K219 yrkande 3och K322 yrkande 1.dels att hemställan under mom. 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande personvalatt med bifall till motionerna 1991/92:K219 yrkande3 och 1991/92:K322 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.2. Riksdagsledamöternas antal (mom. 6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Frågan om" och slutar med "yrkande 2 avstyrks" bortha följande lydelse:Riksdagens ställning som hjärtpunkten i svensk demokrati harförsvagats. Ett sätt att motverka denna utveckling kan vara attsom föreslås i motion K322 yrkande 2 minska antalet ledamötertill 151 och därmed göra dem mera synliga för väljarna.Förslaget i motion K202 att endast minska till 299 ledamöteravstyrks.dels att utskottets hemställan under mom. 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande riksdagsledamöternas antalatt med bifall till motion 1991/92:K322 yrkande 2samt med avslag på motion K202 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Grundlagsreglering av utlandssvenskarnas rösträtt (mom. 7), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt gällande" och på s. 11 slutar med"följdändringar i vallagen" bort ha följande lydelse:Beträffande grundlagsreglering av utlandssvenskarnas rösträttanser utskottet att inga sådana omständigheter tillkommit sombör föranleda ändringar i regleringen av denna rösträtt. Tilldetta kommer att konsekvenserna av en inskrivning avutlandssvenskarnas rösträtt i regeringsformen först måsteutredas, innan beslutar. Vidare utgår utskottet ifrånatt i enlighet med svensk tradition ett beslut omgrundlagsreglering i detta hänseende föregås av samråd mellan depolitiska partierna. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna K201 och K222.dels att utskottets hemställan under mom. 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande grundlagsreglering av utlandssvenskarnasrösträttatt avslår motionerna 1991/92:K201 och 1991/92:K222.4. Folkomröstningsfrågor (mom. 9)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Det finns" och slutar med "1991/92:K221 avstyrks"bort ha följande lydelse:Motionen K221 går ut på att i ökad omfattning användafolkomröstningar som instrument för beslutsfattande.Folkomröstningar kan användas enligt reglerna i RF. Men det börockså finnas en möjlighet att vid sidan av dessa öppna förfolkomröstningar av mera opinionsmätande karaktär i syfte attförbättra beslutsunderlag.Utskottet delar uppfattningen att flera folkomröstningarmedför en förstärkning av demokratin, så till vida attmedborgarna får ett direkt inflytande i beslutsprocessen. Dethandlar alltså om ett direkt inflytande och inte indirekt, somförhållandet är i dag.Utskottet anser således, till skillnad från tidigare, att ettvidgat bruk av folkomröstningar inte försvagar detparlamentariska styrelseskicket och motverkar strävandena attstärka ställning, utan i stället förstärkerdemokratin och . Motion K221 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under mom. 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande folkomröstningsfrågoratt med bifall till motion 1991/92:K221 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Författningsreform (mom. 2)() anför:Mot bakgrund av regeringens besked om pågående partisamtalbefinner sig författningsfrågorna i ett nytt läge. Jag vill dockerinra om att förslagen i motion K207 spänner över ett störreområde. Vissa i motion K207 nämnda frågor -- t.ex. vad gällerupplösningsrätten, folkomröstningsinstitutet och kravet på ensystematisk översyn ur tolkningssynpunkt av omtvistadegrundlagsparagrafer -- omfattas inte av utredningsarbetet.Harriet (nyd) anför:Beskedet om att vissa författningsfrågor befinner sig underpartipolitisk beredning löser inte de svagheter som ryms inuvarande ordning eller de långsiktiga utmaningar som möterSverige förhållanden.2. Riksdagsledamöternas antal (mom. 6), , och von derEsch (alla m) anför:Skäl finns för ståndpunkten att ledamöter är förmånga i förhållande till vårt lands storlek. En minskning avantalet ledamöter hänger emellertid samman med att ändringargörs i valsystemet, bl.a. för att garantera god representationför alla delar av landet.3. Folkomröstningsfrågor (mom. 9)() anför:Folkomröstningar kan vara ett värdefullt komplement till detrepresentativa styrelsesystemet. En förutsättning för detta ärdock att folkomröstningsinstitutet får en utformning som ärrationell och meningsfull. En översyn bör därför ske i enlighetmed riktlinjer som anges i motion K206 av . (c).Meningsyttringar av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:1. Statsskicket (mom. 1)Enligt min mening strider systemet med ärftlig monarki mot dendemokratiska grundvärdering som säger att hela folket i fria valskall ha rätt att utse sina företrädare. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1 borde ha hemställt:1. beträffande statsskicketatt med bifall till motion 1991/92:K201 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts.2. Grundlagsreglering av utlandssvenskarnas rösträtt (mom. 7)Jag ansluter mig till den socialdemokratiska reservationen.3. Invandrares rösträtt i riksdagsval (mom. 8)Jag anser att rösträtt för invandrare i riksdagsval är enviktig demokratisk fråga. Mot bakgrund av detta anser jag attutskottet bort hemställa att hos regeringen begär ettförslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende avmedborgarskap.8. beträffande invandrares rösträtt i riksdagsvalatt bifaller motion 1991/92:K311,4. Folkomröstningar i enskilda frågor (mom. 10)Det enda rimliga sättet att genomföra omröstningen och atthålla den fri från partitaktiska hänsyn är att hålla den skildfrån ordinarie riksdagsval. Det skall endast finnas alternativenja/nej till medlemskap. Utfallet skall vara avgörande. bedömning borde ha hemställts att som sinmening ger regeringen till känna vad i motion U534 anförts omfolkomröstning om medlemskap i unionen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom.10 borde ha hemställt:10. beträffande folkomröstningar i enskilda frågoratt med bifall till motion 1991/92:U534 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts.Förslag tillLag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § regeringsformen1skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 §Rösträtt vid val till Rösträtt vid val tillriksdagen tillkommer svensk tillkommer svenskmedborgare som är bosatt i medborgare som är ellerriket. Om rösträtt har varitför svensk medborgare som bosatt i riket. Den som ickeej är bosatt i riket finns har uppnått aderton årsbestämmelser i lag. Den som ålder senast på valdagenicke har uppnått aderton har ej rösträtt.års ålder senast påvaldagen har ejrösträtt.Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.1 Regeringsformen omtryckt 1991:1503.