bet · GF01JoU15 · 1992-04-28 00:00:00 — Vissa jordbrukspolitiska frågor, m.m. Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens propositionom vissa jordbrukspolitiska frågor, m.m., jämte följdmotioneroch fristående motioner med sammanlagt 87 yrkanden. Medanledning av två motioner (c, kds) föreslår utskottet attriksdagen av regeringen begär en redovisning av de möjligaformerna för en exportfinansiering av jordbruksprodukter. Vidareföreslår utskottet, med anledning av motioner från s, nyd och v,ett uttalande om behovet av en skärpt konkurrenslagstiftning isyfte bl.a. att motverka koncentrationen inom livsmedelssektorn.I övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag ochöverväganden såvitt avser bidrag till köttexport, stöd tilljordbruket och livsmedelsindustrin i norra , avskaffandeav högstprissystemet för mjölk och statistiken pålivsmedelsområdet.Till betänkandet har fogats 6 reservationer (s, nyd), 1särskilt yttrande och 1 meningsyttring (v). Regeringen () har i proposition1991/92:96 föreslagit att godkänner vad som förordatsi fråga om1. dispositionen av medel för att finansiera export av köttunder budgetåren 1991/92--1993/94 (avsnitt 2.2),2. stödformer för jordbruket i norra (avsnitt 3.2),3. stödnivån till jordbruket i norra (avsnitt 3.3),4. stödet till livsmedelsindustrin i norra (avsnitt3.4),5. utjämningssystemet för mejeriprodukter (avsnitt 4),Vidare bereds tillfälle att ta del av vad somanförts om statistiken på livsmedelsområdet (avsnitt 5).Under rubriken för /93 harregeringen föreslagit att under nionde huvudtiteln(B 8) till stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin inorra för /93 anvisar ett förslagsanslagpå . (H 8) till Livsmedelsstatistik för /93 anvisarett förslagsanslag på 13 966 000 kr.De delar av propositionen som avser prisstödet tillrennäringen och ersättningar för viltskador m.m. (avsnitten 6.1och 6.2 samt anslaget E3, Ersättningar för viltskador m.m.)behandlas av bostadsutskottet i betänkandet 1991/92:BoU17.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag om stöd till jordbruket ochviss livsmedelsindustri i norra för /93.Stödnivån för jordbruket i norra höjs med i genomsnitt15 %.Vidare föreslås ändringar i prisstödet till rennäringen.Denna del av propositionen behandlas av bostadsutskottet.I propositionen läggs också fram förslag rörande statistikeninom livsmedelssektorn. Motioner med anledning av propositionen1991/92:Jo22 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en plan som visar hur det svenska jordbruketskall klara den livsmedelspolitiska målsättningen om matpriserpå Europanivå och livsmedel producerade på ett miljövänligtsätt.1991/92:Jo23 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärdsprogrammet,2. att hos regeringen begär förslag till åtgärderför att behålla mejerier inom stödområde 1,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uttransportstödet inom stödområde 1,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om intransportstöd inom stödområde 1.1991/92:Jo24 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enhetspris på mjölk.1991/92:Jo25 av och (c, s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av införande av ettregionalpolitiskt stöd till den gotländska lantbruksnäringen.1991/92:Jo26 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av framtidsinriktade åtgärder förjordbruket,2. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppdrag att belysa livsmedelsindustrin och detaljhandelnsframtidsutsikter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av skärpt konkurrenslagstiftning,4. att hos regeringen begär förslag tillarealersättning kopplad till bestämda krav i enlighet med vad imotionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en tydlig ursprungsmärkning avlivsmedel,6. att till Särskilt åtgärdsprogram /93 anvisar ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsningen på kvinnor viaåtgärdsprogrammet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förändrad stödområdesindelning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändrade villkor för getnäringen,10. att till Stöd till livsmedelsindustrin inomstödområdet för /93 anvisar . utövervad regeringen föreslagit,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändring av transportstöd och stöd tilllivsmedelshandel i glesbygd,12. att avslår regeringens förslag till förändringarnär det gäller insamlande av statistik inom livsmedelssektorn,13. att till Livsmedelsstatistik för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,1991/92:Jo27 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om justering av gränsskyddet och dessallmänna inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omställningen, stödet till jordbruket samtutgångsläget för EG-förhandlingarna,3. att hos regeringen begär en redovisning avregeringens strategi samt dess kortsiktiga och långsiktiga målför jordbrukspolitiken med anledning av förhandlingarna i GATTsamt de förestående förhandlingarna i samband med EG-inträdet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prisstödet som stödform i norra ,5. att begär att regeringen uppdrar åt lämpligmyndighet att noga övervaka att stödet till jordbruket i norraSverige får avsedd effekt och inte påverkar effektivitetennegativt,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stödet till norra skall främjaäven den lokala förädlingsindustrin,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om maktkoncentrationen i mejerinäringen ochnödvändigheten av att åtgärder vidtas ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av övervakning av och åtgärder motmaktkoncentrationen inom livsmedelsindustrin,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av den kommandekonkurrenslagstiftningen och dess syfte.1991/92:Jo28 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förskjutning av sydgränsen söderöver såatt norra (Bergslagsdelen) hänförs till stödområde4.1991/92:Jo29 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till skogs- ochmellanbygder.1991/92:Jo30 av m.fl. (s) vari yrkas1. att till Särskilda åtgärder för jordbruket inorra för /93 anvisar ett anslag på35000000 kr. genom omfördelning av medel inom ramen föranslaget till omställningsåtgärder i jordbruket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformningen av regleringsbrevet angåenderegionala utvecklingsinsatser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sambandet mellan avskaffandet avhögstpriset på konsumtionsmjölk och en fungerande konkurrens påden svenska mejerimarknaden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bemyndigande för jordbruksverket attaktivt använda gränsskyddet som ett instrument för attåstadkomma konkurrens på mejerimarknaden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag till en skärptkonkurrenslagstiftning.1991/92:Jo31 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den återkommer tillriksdagen med förslag till jordbrukspolitiska inriktningsbeslut,som kan ligga till grund för kommissionens arbete och utgöraklara "spelregler" för marknadens aktörer inför anpassningentill Europapolitiken.1991/92:Jo32 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt stöd till forsknings- ochförsöksverksamhet vid SLU/Röbäcksdalen.1991/92:Jo33 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att den möjligt böråterkomma till med förslag till jordbrukspolitiskariktlinjer om förändringar i omställningsprogrammet och övrigharmonisering till EG,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att frågan om exportfinansiering ochgränsskyddsnivå bör föranleda förslag från regeringen i syfteatt stärka svenskt jordbruk.1991/92:Jo34 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att det svenska jordbruksstödet ges en sådan utformning sominnebär att det på ett långsiktigt sätt kan anpassas till detstöd som näringen kan förväntas få inom EG i framtiden.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19921991/92:Jo201 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om klarläggande om omställningsareal införEG-förhandlingar.1991/92:Jo202 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge i uppdrag attutarbeta ett förslag till kombinerat areal/djurstöd förjordbruket inom stödområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av Norrlandsstödet.1991/92:Jo203 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om energipolitiska beslut ochutnyttjandet av jordbruksmark för energiproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisningen av samt inriktningen arbete,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag för anpassning till EG:s prisnivå.1991/92:Jo204 av och () variyrkas att hos regeringen begär att åtgärder för attfrämja odling utan handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedelskall ingå i den aviserade utvärderingen av omställningen av detsvenska jordbruket.1991/92:Jo205 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till jordbruket i norra /92:Jo206 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag tillåtgärdsprogram för att stimulera övergång från mineraloljor tillmiljövänliga vegetabiliska oljor.1991/92:Jo208 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom bidrag till stamutsädesproduktion av potatis.1991/92:Jo209 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att se över reglerna för bidragtill jordbrukets omställning.1991/92:Jo210 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en uppföljning avprimärproduktionens lönsamhet /93 och att regeringenvid behov föreslår åtgärder,2. att hos regeringen begär kompletteringar tillnuvarande livsmedelspolitik, i syfte att underlätta och säkraförestående EG-förhandlingar och därför lämplig disponering avåkerarealen.1991/92:Jo211 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statliga insatser för att underlätta omställningen elleravvecklingen för jordbrukets dränerings- ochtäckdikningsföretag.1991/92:Jo213 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrade regler för lagring av stallgödsel.1991/92:Jo214 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att jordbruksverketsutredning i fråga om skäktning (ärende 838/89, 857/91regeringsbeslut ) kompletteras med sakkunnigaföreträdare för muslimskt och judiskt samfund,2. att begär att regeringen utreder förutsättningarför att slopa importavgiften på matvaror nödvändiga för utövningav i landet förekommande religioner,1991/92:Jo219 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en analys av de ekonomiskakonsekvenserna till följd av beslut om vissa nya bestämmelserkring djurskydd och miljö samt förslag om åtgärder i anledninghärav.1991/92:Jo221 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär åtgärder och förslag beträffandeväxtnäringsstyrning i jordbruket i enlighet med vad i motionenanförts.1991/92:Jo222 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av satsning på inhemsk linodling och förädling.1991/92:Jo223 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning och utvecklingsarbetebeträffande den svenska getnäringen,2. att hos regeringen begär förslag till omräkningav prisstödet till getnäringen inom ramen för prisstödet tilljordbruket i norra /92:Jo224 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i internationella fora med kraftbör verka för internationellt sänkta gränsskydd.1991/92:Jo226 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag påhandlingsprogram för framtidsinriktat jordbruk i enlighet medvad som i motionen anförts,2. att hos regeringen begär får i uppdrag att under våren 1992lämna förslag till riktlinjer ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principen för gränsskyddsjustering,4. att hos regeringen begär förslag påhandlingsprogram för en småskalig livsmedelsproduktion,6. att hos regeringen begär förslag på renodlademiljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel, samtförslag på hur avgifterna skall återföras till näringen ienlighet med vad som i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att främja ekologisktlantbruk,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arealersättning baserad på vallproduktion,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beredskapsarbeten inom jordbruket,1991/92:Jo227 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts som subventionering av skolköttet med medelsom motsvarar exportstödet.1991/92:Jo228 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om slamhantering.1991/92:Jo229 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bibehålla prisregleringsavgifter påhandelsgödsel.1991/92:Jo230 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om odlingslandskapet i län.1991/92:Jo231 av m.fl. (c, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förskjutning av sydgränsen söderöver såatt norra (Bergslagsdelen) hänförs till stödområde4.1991/92:Jo233 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attförmalningsavgiften inte skall uttas från vete som odlats ienlighet med ,2. att hos regeringen begär förslag till nyttalternativodlarstöd så att den areal som ingår i tecknadeKRAV-avtal generellt sett får lika stort ekonomiskt stöd som omareal hade anmälts till omställning från livsmedelsproduktion.1991/92:Jo235 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omställningsarealen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om jordbruket i Skaraborg.1991/92:Jo302 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om begränsning av granplantering.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas50. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning av omställningen inomjordbruket.1991/92:Jo652 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vidgad användning av vegetabiliska oljor.1991/92:Jo655 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbud mot mineralbaserade hydrauloljor ochom stimulans för övergång till vegetabiliska hydrauloljor.1991/92:Jo673 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag till nyformulering av 4§ lagen om skötsel av jordbruksmark, så attstörre hänsyn till naturvården garanteras.1991/92:Bo411 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformningen av mera generella stöd tillskogs- och mellanbygderna i för bibehållande avett öppet landskap.Offentlig utfrågningUtskottet har anordnat en offentligutfrågning om livsmedelsindustrins konkurrenskraft ochutveckling inför medlemskap i , inkomna skrivelser m.m.Utskottet har uppvaktats av företrädare för Solanum och ABFelix. Skrivelser har inkommit från bl.a. länsstyrelsernaslantbruksenheter i , , ,och . Frågor om omställningen inom jordbruket, gränsskydd m.m.PropositionenUruguayrundan i GATTI ett avsnitt med rubriken i redovisarjordbruksministern läget i de pågående GATT-förhandlingarna ochde aktuella förslagen om neddragning av olika stödformer. Etttotalförslag presenterades , och siktet ärinställt på att parterna skall komma överens under våren 1992.Förslaget innebär på jordbruksområdet bl.a. en neddragning avinternstödet , att allt gränsskydd görs om till tullaroch sänks med i genomsnitt samt att exportsubventionernaskall minskas i monetära termer och med 24 %kvantitetsmässigt.Riksdagen beslutade om en sänkning av gränsskyddetpå jordbruksprodukter med i genomsnitt . Mot bakgrund av denstarka kritik som riktats mot beslutet gav regeringen den 24oktober 1991 i uppdrag att utreda vilkaimportförändringar som gränsskyddssänkningen medfört och hurdenna sänkning påverkat eller kan komma att påverkaproducentpriserna i jordbruket.Jordbruksverket anför i sin utredning, som lämnades tillregeringen , att det är svårt att bedöma konsekvenserna av gränsskyddssänkningen,eftersom denna genomfördes som avregleringen inleddes.Vidare konstaterar verket att gränsskyddssänkningen inte hindratavräkningspriserna att stiga vid den förbättrade balans mellanproduktion och konsumtion som uppnåtts 1991. För vegetabilieprodukter hargränsskyddssänkningen i de flesta fall inte påverkatavräkningspriserna. Det kvarvarande överskottet på spannmålinnebär att det är en skillnad mellan gränsskyddatpris och marknadspris. Enligt verket är det för tidigt attbedöma de långsiktiga effekterna av gränsskyddssänkningen, meneftersom gränsskyddets nivå ger en övre gräns för vilket prissom kan tas ut på den svenska marknaden, kommer det lägregränsskyddet -- under förutsättning av stigande kostnader -- påsikt att återverka på marknadspriserna och därmed också påavräkningspriserna.Jordbruksministern är inte beredd att nu föreslå någraförändringar av gränsskyddets nivå. Ett avtal inom ramen förGATT:s Uruguayrunda kommer troligen att leda till en successivsänkning av gränsskyddet.En utgångspunkt för de pågående GATT-förhandlingarna är attexportstöd hör till de stödformer som har de mesthandelssnedvridande effekterna och som därför måste reduceras.I samband med det livsmedelspolitiska beslutet (1989/90:JoU25)underströk jordbruksutskottet att den grundläggande principen omömsesidighet som utskottet understrukit vad gällde gränsskyddetsnivå m.m. även skulle gälla i fråga om exportsubventioner.Utskottet var dock inte berett att föreslå någon avvikelse frånden förhandlingslinje som intagit i . Enförutsättning för detta ställningstagande var enligt utskottetatt de fortsatta förhandlingarna blir framgångsrika vad gälleravskaffandet av handelssnedvridande stöd. beslutfattades i ett läge då de pågående GATT-förhandlingarnaberäknades bli klara . Ytterligare en anledningtill att frågan om exportsubventioner på nytt bör prövas -- omGATT-förhandlingarna inte leder till ett avskaffande -- äranpassningen till EG och dess jordbrukspolitik. Denna aspekt avfrågan skall i första hand behandlas av den kommission(Jo1991:07) som regeringen tillsatt och som har iuppdrag att förbereda en avstämning av de omställningsbeslut somomfattas av livsmedelspolitiska beslut. Kommissionenskall i sitt arbete beakta effekter och faktorer som inte varkända eller förutsedda för beslutet, i förstahand konsekvenserna av en anslutning till EG.Propositionen innehåller i denna del även en redovisning avvissa kompensationsbelopp under regleringsåret resp. budgetåret1990/91. Det totala kompensationsbeloppet i form av direktbidraguppgick till 2443,5 milj.kr. Innevarande budgetår (1991/92)har beslutat om en besparing av beloppet med 50milj.kr. Återstående 2 393,5 milj.kr. har använts i form avdjurbidrag eller för kollektiva åtgärder inom animalie- ochmatpotatisproduktionen (1 478,5 milj.kr. ), för amortering avden räntefria rörliga kredit som ställts till förfogande för atttäcka kostnaderna spannmålsöverskott (755milj.kr. ), utökad ram för anläggningsstödet (100 milj.kr.) ochtill skördeskadefonden (60 milj.kr. ).I årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 10, JoU12)har anmälts att direktbidragen som ett led i det nödvändigabesparingsarbetet bör reduceras med 175 milj.kr. för budgetåret1992/93. Ett ställningstagande till hur kompensationsbeloppetför /93 skall utbetalas får anstå till dessförhandlingarna i är avslutade. Överväganden bör då ocksågöras med beaktande av att anpassningen till EG av svensktjordbruk och svensk jordbrukspolitik inte får försvåras.Omställningen inom jordbruket m.m.Jordbruksministern erinrar om att i beslut om en nylivsmedelspolitik framhölls den stora enigheten om detnödvändiga i en successiv avreglering och en övergång till ettmer marknadsinriktat system. Utgångspunkten förlivsmedelspolitiken bör vara att produktionen i princip skallvara underkastad samma villkor som andra näringar. Övergångentill ett mer marknadsinriktat system skulle enligt skeunder socialt acceptabla former. Den hittillsvarandeutvecklingen efter avregleringen har överlag varit positiv.Konsumenterna kunde uppleva att priserna pålivsmedel i genomsnitt förblev oförändrade medankonsumentpriserna totalt sett ökade . kundeproducenterna i vissa fall notera stigande avräkningspriser. Denmarknadsbalans som var ett av den livsmedelspolitiska reformenssyften har uppnåtts inom mejeri- och animalieområdet. Även inomvegetabilieområdet har utvecklingen gått mot en bättremarknadsanpassning.Innebörden av livsmedelspolitiska beslut äri fråga om spannmålsproduktionen framför allt att den internamarknadsregleringen för spannmål avskaffas ochatt inlösensystemet för spannmål avvecklas stegvis för att varahelt avvecklat . Vidare utbetalas under enövergångsperiod arealbaserat inkomststöd till jordbrukarna medansärskilda åtgärder vidtas för att stimulera en varaktigomställning av åkermarken till annan produktion än livsmedel.Omställningsprogrammet syftar till att underlätta omställningentill balans mellan produktion och konsumtion av spannmål.Anslutningen till omställningsstödet har under det första åretvarit större än vad som ursprungligen beräknades och omfattar nuca 350000 ha. Omställningsarealen finns främst i slättbygdernai . Ansökningarna om anläggningsstöd, vilketlämnas för anläggning av lövskog, energiskog och våtmarker,omfattar ca 62000 ha. Intresset för anläggningsstöd har varitstörst i södra denna anslutning till omställningsprogrammet ger dennuvarande produktionen ett årligt överskott av spannmål som vidnormal skörd uppgår till drygt 1 miljon ton.Världsmarknadspriserna på spannmål är fortfarande låga ochmedför betydande exportkostnader. Om det även fortsättningsviskommer att produceras överskott av spannmål i dennastorleksordning kommer detta att leda till sjunkande priser förproducenterna. Det är således angeläget att omställningenfullföljs.Sedan det livsmedelspolitiska beslutet fattades har Sverigeansökt om medlemskap i har publicerat en s.k.grönbok där en första kartläggning av konsekvenserna av ettmedlemskap inom resp. område redovisas. Av denna studie framgåratt EG:s stöd till jordbruket ligger på en lägre nivå ändet svenska.