bet · GF01UbU22 · 1992-05-26 00:00:00 — Om det är till fördeleller nackdel för vår demokrati med ett mer segregeratskolväsen diskuteras enligt motionärerna inte i propositionen.De understryker värdet av den gemensamma för allabarn, som skolreformatorer kämpat för, ochpåpekar att konsekvenserna av att antalet skolor med t.ex.konfessionell inriktning eller med speciell ämnesprofil ökar --något som statsrådet enligt propositionen hoppas på -- intebelyses närmare. Motionärerna anser att det allmännaskolväsendet ger utrymme för nytänkande ochförsöksverksamhet som och att behovet avfristående skolor ur föräldrars och elever synvinkel kan väntasminska till följd av förra årets beslut om rätt att välja skolai hemkommunen. Ett system med ett större antal friståendeskolor finansierade enligt regeringens modell kommer enligtmotionärerna att leda till ökade kostnader för kommunerna. Devill att regeringen närmare följer och analyserar vilkakonsekvenser en ökning av antalet fristående skolor får för detallmänna skolväsendet.Även i motion 1991/92:Ub68 (v) yrkande 4 anförs attregeringens förslag kommer att leda till ökad segregering påskolans område. En sådan utveckling är enligt motionärerna heltoacceptabel. De väntar sig en ökad polarisering avelevgrupperna efter social tillhörighet och en ökning avfrämlingsfientligheten och oförståelsen mellan olikaungdomsgrupper i samhället till följd av en ökad etnisk ochreligiös segregering mellan enskilda skolor. I motionen begärsett tillkännagivande av om detta.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Föredragande statsrådet anför i propositionen att förslagetom ett förtydligande av villkoren för godkännande av friståendeskola i 9 kap. 2 § skollagen bl.a. innebär att de principer enskola tillämpar i fråga om vilka elever som skall tas emot iskolan skall tillmätas betydelse. En skola skall t.ex. integodkännas om den inte är öppen för alla av skäl som inte kanaccepteras i vårt demokratiska samhälle. I fråga om avgifter ifristående skolor framlägger regeringen inte något förslag iförevarande proposition, men statsrådet deklarerar som sinuppfattning att fristående skolor, då de uppbär allmänna bidragi likhet med det offentliga skolväsendet, inte får verkaekonomiskt och socialt segregerande. Den likställighet i frågaom ekonomiska villkor mellan kommunala och fristående skolor,som propositionen syftar till att åstadkomma, kommer enligtstatsrådet att öppna den ekonomiska möjligheten för fler attvälja en fristående skola, vilket vidgar valfriheten och ocksåkan stimulera till mer blandade miljöer i de friståendeskolorna.Utskottet ansluter sig till statsrådets bedömning och villför egen del betona innebörden av det föreslagna tillägget i 9kap. 2 § skollagen. Utskottet förutsätter som en självklarhetatt den uppföljning och utvärdering som ansvarar förtar sikte på hur väl skolsystemet uppfyller de mål somriksdagen lagt fast. Utskottet utgår också från att regeringenmycket uppmärksamt följer utvecklingen när det gällersegregering på skolområdet.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1991/92:Ub62 yrkande 3 och 1991/92:Ub68 yrkande 4.Enligt propositionen skall en elevs hemkommun ha skyldighetatt ersätta den kommun där fristående skola är belägen för desskostnader för eleven.I motion 1991/92:Ub62 (s) yrkande 7 påpekas att föredragandestatsrådet i propositionen framhåller att möjligheten bör ökaatt fullgöra skolplikten i en annan kommun än hemkommunen, menatt hon inte tror att det är möjligt att etablera enovillkorlig rätt att gå i en annan kommuns grundskola.Motionärerna påtalar att motsvarande inskränkning av rätten attgå i en fristående skola i annan kommun inte görs. De vill attkonsekvenserna av att på detta sätt ålägga kommunerna dessakostnader skall närmare följas och analyseras av regeringen.Utskottet hänvisar till generella uppdrag attfölja upp och utvärdera skolsystemet. Det finns enligtutskottets mening inte anledning för att göra någottillkännagivande med anledning av motion 1991/92:Ub62 yrkande7, varför det avstyrks.Hemkommunens skyldighet att betala för elev i friståendeskola regleras genom en föreskrift i den föreslagna 4 a §, somhar följande lydelse:Om en fristående skola, som har tilldelats medel enligtförsta stycket, har tagit in en elev som inte är hemmahörande ikommunen, har kommunen rätt till ersättning för sina kostnaderför elevens utbildning från elevens hemkommun.Motion 1991/92:Ub63 (c) yrkande 1 tar upp frågan om behovetav förtydligande av denna bestämmelse. Genom attpropositionens förslag ibland (felaktigt) beskrivs som en"skolpeng", som följer eleven när han eller hon flyttar från enskola till en annan, kan enligt motionären missuppfattningaruppstå.Enligt utskottet är det klart att uttrycket "sina kostnader"avser de kostnader som lägeskommunen haft för eleven i denfristående skolan. Hemkommunens genomsnittskostnader förgrundskoleeleverna är alltså i detta sammanhang ovidkommande.Det innebär att när en elev går i en fristående skola i enannan kommun så får hemkommunen inte det inflytande påstorleken av sina utgifter för eleven som den får när elevengår i en fristående skola i hemkommunen. Det krävs inte hellernågot åtagande i förväg från hemkommunens sida för attbetalningsskyldigheten skall gälla.Utskottet delar statsrådets uppfattning att det i och för sigvore lämpligare att elevens hemkommun alltid betalade till denfristående skolan var den än är belägen. Detta står emellertidinte i överensstämmelse med nu rådande statsbidragssystem, sominnebär att en kommuns sektorsbidrag när det gäller grundskolanberäknas på antalet skolpliktiga elever som går i skola ikommunen, oavsett var eleverna hör hemma.Förslag om ett nytt system för ett generellt statsbidrag tillkommunerna har lagts fram i proposition 1991/92:150(kompletteringspropositionen) vilken behandlas iriksdagen. Förslaget innebär som utskottet uppfattat saken atthindren för den lämpligare ordningen för medelstilldelning tillfristående skolor skulle undanröjas.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1991/92:Ub63 yrkande 1.När det gäller avgifter i fristående skolor anförs ipropositionen att denna fråga är föremål för en särskildutredning. Föredragande statsrådet avser att efter beredning avutredningens förslag ta upp frågan i en proposition underhösten 1992. Hennes utgångspunkt är att det i skollagen skalltas in stadgande av innebörd att fristående skolor, som uppbärallmänna bidrag i likhet med det offentliga skolväsendet, inteskall ta ut avgifter för tjänster som motsvarar dem som erbjudsi det offentliga skolväsendet. Även de avgifter som därutöverkan bli aktuella i fristående skolor skall vara skäliga.Förekomsten av avgifter och deras storlek, skälighet och riskför segregerande effekt bör också ingå i skolverketstillsynsuppgifter. Om en sådan granskning leder till påpekandensom inte efterföljs, bör detta enligt statsrådet kunna varaskäl för återkallande av godkännandet för skolpliktensfullgörande.Avgiftsfrågan tas upp i sex motioner. Enligt motion1991/92:Ub62 (s) yrkande 2 föreligger inget behov avelevavgifter, om skolorna i en kommun, oberoende av huvudman,tilldelas resurser av samhället efter behov. Dessutom skullemed säkerhet även lågt satta elevavgifter verka segregerande.Vänsterpartiet avvisar också avgifter i motion 1991/92:Ub68 (v)yrkande 2. Också i motionerna 1991/92:Ub299 (fp) och1991/92:Ub810 (v) yrkande 1 avvisas tanken att friståendeskolor som får offentliga bidrag även skulle få ta ut avgifterav eleverna. Motion 1991/92:Ub225 (s) yrkande 16 uttrycker enmycket restriktiv inställning till avgifter.Ny demokrati tar i motion 1991/92:Ub67 (nyd) rakt motsattställning. Motionärerna anser att risken för ekonomisk ochsocial segregation som indikeras i propositionen saknar varjeanknytning till verkligheten och närmast är uttryck förJantelagsmentalitet (yrkande 8). Föräldrar som önskar investeralitet mera i sina barns utbildning skall ha full frihet attgöra detta utan statsmakternas inblandning. Propositionensresonemang i avgiftsfrågan hör inte hemma i ett frittdemokratiskt samhälle (yrkande 9). Motionärerna avvisar ocksåfullständigt tanken att förekomsten av avgifter skall ingå iskolverkets tillsynsuppgifter och skall kunna utgöra skäl föråterkallande av tillstånd (yrkande 10).Utskottet erinrar om att regeringen i förevarande propositioninte lagt fram något förslag i avgiftsfrågan. Den särskildautredningen i frågan har redovisats i SOU 1992:38 Friståendeskolor. Bidrag och elevavgifter. Betänkandet, som publiceradesefter det att förevarande proposition lades fram för ,bereds nu i . bör avvakta medställningstagande till dess ett förslag från regeringenföreligger. Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1991/92:Ub62 yrkande 2, 1991/92:Ub67yrkandena 8, 9 och 10, 1991/92:Ub68 yrkande 2, 1991/92:Ub225yrkande 16 i denna del, 1991/92:Ub299 och 1991/92:Ub810 yrkande1.I propositionen föreslås att fristående skola som godkäntsför fullgörande av skolplikt skall åläggas att delta i denuppföljning och utvärdering som sker genom (lagförslaget 9 kap. 5 §). Vägran att medverka skall kunna ledatill att godkännandet återkallas (9 kap. 6§). erinrar om att fristående skolor som är godkända förfullgörande av skolplikt redan nu står under tillsyn av såvälkommunens styrelse för utbildningen som statens skolverk.Tillsyn är emellertid enligt statsrådet en sak och uppföljningoch utvärdering en annan. Hon finner det naturligt att enfristående skola samarbetar med den kommun där den är belägen,men hon anser att det kan ske utan uttrycklig lagreglering.Gentemot , som svarar för godkännande ochåterkallande av godkännande, finner hon det däremot rimligt attha en tydlig reglering.Enligt motion 1991/92:Ub62 (s) yrkande 5 skall friståendeskola som erhåller medel på ett med kommunens skolor likvärdigtsätt i lag åläggas att även medverka i sådan uppföljning ochutvärdering som kommunen bedriver. Även motion 1991/92:Ub68 (v)yrkande 3 förespråkar att de fristående skolorna också omfattasav kommunernas utvärdering. Kommunernas reella möjligheter tillutvärdering och uppföljning av de enskilda skolornas verksamhetär enligt motionärerna centrala bl.a. med hänsyn till riskenför att främlingsfientligheten och oförståelsen mellan olikagrupper kan komma att öka. Motionärerna anför att det ärrättsligt tveksamt om insyn i fristående skolor kan uppnås idagsläget annat än genom avtal mellan kommunen och huvudmannenför den fristående skolan. I motion 1991/92:Ub225 (s), somväcktes under allmänna motionstiden och således innanproposition 1991/92:95 lades fram för , anförs ocksåatt fristående skolor skall följas upp och utvärderas enligtsamma principer som det kommunala skolväsendet (yrkande 16).Utskottet anser att kommunen för att sköta uppdraget attutöva den omedelbara tillsynen över fristående skolorsjälvklart också måste ha rätt till viss insyn. anför i propositionen (s. 12) att en friståendeskola inte rimligen skall godkännas om den brister i öppenhetoch insyn. Hon anser att detta följer av hennes förslag att deti 9 kap. 2 § skollagen skall föras in en hänvisning till 1 kap.2 § andra och tredje styckena, där det bl.a. sägs attverksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar.När bestämmelsen att en nämnd skall utöva denomedelbara tillsynen över fristående skolor för skolpliktigaelever infördes i skollagen, anfördes i specialmotiveringen(prop. 1982/83:1, bet. UbU10, rskr. 63) att skolstyrelsen kanfölja verksamheten på nära håll och därmed lämnalänsskolnämnden (under vars tillsyn fristående skolor då varställda) värdefull information. I och med att frågor omgodkännande och återkallande av godkännande beträffandefristående skolor avgjordes avskolstyrelsen, hade denna enligt nämnda proposition ettsärskilt ansvar för att hålla sig informerad om sådana skolorsverksamhet och på ett så tidigt stadium som möjligt försökakomma till rätta med eventuella svårigheter.Utskottet förutsätter att regeringen, om ytterligarereglering av kommunens rätt till insyn behövs, tar initiativdärtill. Den uppföljning och utvärdering som kommun är ålagdenligt skollagen avser enbart kommunens skolplan. Kommunernakan själva styra både utformningen av sin skolplan ochomfattningen och formerna för sin uppföljning och utvärderingav denna och av skolverksamheten i övrigt. Eftersom defristående skolorna skall vara just fristående är det mot denbakgrunden enligt utskottets mening inte rimligt att generelltålägga dem att delta i kommunens uppföljning och utvärdering.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1991/92:Ub62 yrkande 5, 1991/92:Ub68 yrkande 3 och1991/92:Ub225 yrkande 16 i denna del.Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit två redaktionellaförändringar i regeringens lagförslag när det gäller 9 kap. 5och 6 §§ skollagen. De nämnda paragraferna bör därför få denlydelse som i bilaga 2 anges som Utskottets förslag.Enligt skollagens 2 kap. 8 § skall i alla kommuner finnas enav kommunfullmäktige antagen skolplan som visar hurkommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Särskiltskall framgå de åtgärder som kommunen avser att vidta för attuppnå de nationella mål som har satts upp för skolan. Imotionerna 1991/92:Ub62 (s) yrkande 6 och 1991/92:Ub225 (s)yrkande 16 föreslås att fristående skolor som erhåller medel påett med kommunens skolor likvärdigt sätt skall finnas upptagnai kommunens skolplan.Innebörden av kravet att de fristående skolorna skall varaupptagna i skolplanen är enligt utskottets mening inte klar.Ett uppdrag till () att utarbeta allmännaråd till kommunerna rörande skolplanernas innehåll aviserades ibudgetpropositionen 1986 (prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 40).Enligt vad utskottet erfarit gavs ett sådant uppdrag till SÖ imars 1989, men några allmänna råd har inte utfärdats.Utskottet finner det rimligt att en kommun, där en ellerflera fristående skolor på grundskolenivå är belägna, iskolplanen nämner dessa, eftersom de ingår i de faktiskaförutsättningarna för kommunens skolplanering. Vilka skolor somfinns tillgängliga i kommunen, och vilka eventuella profilersom erbjuds, kan på så sätt göras klart för alla berördaparter. Kommunen kan dock inte därigenom friskriva sig frånskyldigheten att, om elever och föräldrar så väljer, ta emotalla skolpliktiga elever i kommunens skolor. Inte heller kankommunen i skolplanen besluta om hur de fristående skolornaskall utvecklas.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1991/92:Ub62 yrkande 6 och 1991/92:Ub225 yrkande 16i denna del.Rätt till skolskjuts skall enligt vad som anförs ipropositionen liksom inte gälla för elever ifristående skolor. I motion 1991/92:Ub67 (nyd) yrkande 11anförs att detta är diskriminerande, varför motionärerna villatt hos regeringen skall begära förslag tillerforderliga författningsändringar så att kommunernasskyldighet att tillhandahålla skolskjuts utsträcks även tillelever i fristående skolor. Enligt motion 1991/92:Ub63 (c)yrkande 2 bör däremot skollagen förtydligas så att det klartframgår att någon ovillkorlig rätt till skolskjuts inteföreligger för elever som väljer en annan skola än den som denormalt skulle hänvisas till (den s.k. närhetsprincipen), varesig den valda skolan är eller fristående. Om det skallgöras avsteg från denna regel bör det enligt motionärernaprövas av elevens hemkommun.Vid sin behandling av frågan om rätt att välja skola anfördeutskottet vid föregående att önskemål om placering vidannan skola (inom det offentliga skolväsendet) än den sominnebär den kortaste skolvägen bör beaktas så långt det ärpraktiskt och ekonomiskt möjligt (bet. 1990/91:UbU17 s. 21).Utskottet ansåg att en kommun måste kunna avvisa sådanaönskemål som är förenade med betydande merkostnader förkommunen, t.ex. kostnader för extra skolskjuts.Hänsynstagande till vad som är praktiskt och ekonomisktmöjligt har inte kommit till särskilt uttryck i skollagen.Utskottet har erfarit att tvister mellan kommun och föräldrarhar förekommit på denna punkt. Enligt utskottets mening skulledet leda mycket långt att ge elever och föräldrar, som väljeren annan skola än den som kommunen anvisar och som normalt ärden närmast belägna, rätt att också kräva gratis skolskjuts.Särskilt i kommuner med stora avstånd skulle detta kunna åsamkakommunen stora kostnader, som kommunen inte själv kan påverka.Utskottet anser det rimligt att, så som föreslås i motion1991/92:Ub63, kommunen själv får avgöra om den skall bekostaskolskjuts även till annan skola än den som kommunen villanvisa eleven. Vad utskottet här anfört bör medbifall till motion 1991/92:Ub63 yrkande 2 och med avslag påmotion 1991/92:Ub67 yrkande 11 som sin mening ge regeringentill känna.De internationella skolorna skall enligt propositioneninte omfattas av kommuns skyldighet att lämna medel. Dessaskolor, som är sju till antalet, tar enligtpropositionen emot elever som endast för ärbosatta i eller barn som har andra skäl att få enutbildning med internationell inriktning. För de flesta barnsom stadigvarande bor i utgör de inte något alternativ.Undervisningen bedrivs i allmänhet på andra språk än svenska.I motion 1991/92:Ub66 (m, fp, c, kds) föreslås att dessaskolor skall inordnas i samma bidragssystem som övrigafristående skolor. Motionärerna anser det inte korrekt attpåstå att de internationella skolorna inte skulle utgöra ettalternativ för flertalet barn som stadigvarande bor i t.ex. Tyska skolans ca 400 grundskoleelever har ungefärhälften svenska som sitt modersmål. Motionärerna hänvisar ocksåtill att de internationella skolorna liksom övriga friståendeskolor är godkända för fullgörande av skolplikt, vilketmotiverar att de omfattas av samma system förmedelstilldelning.Utskottet erinrar om att godkännande av internationellaskolor för skolpliktens fullgörande prövas efter 9 kap. 4 §skollagen, medan övriga fristående skolor prövas efter 9 kap. 2§ skollagen. Kriterierna för godkännande skiljer sig åt på såsätt att en internationell skolas utbildning som helhetbetraktad skall var likvärdig med , medan en vanligfristående skola skall ge kunskaper och färdigheter sommotsvarar och även i övrigt i allt väsentligtsvara mot allmänna mål. I en internationell skolaskall undervisning i svenska språket och om svenskaförhållanden meddelas i den omfattning som de i landet förkortare tid bosatta eleverna behöver. Det är enligt utskottetsmening rimligt att fristående skolor, som godkänts såsominternationella skolor enligt 9 kap. 4 § skollagen, även iframtiden får offentliga medel i särskild ordning. Om däremoten internationell skola eller en del av en sådan skolasverksamhet godkänns enligt 9 kap. 2 § skollagen, vilket enligtpropositionen är fullt möjligt, förutsätter utskottet att dendärmed liksom vanliga fristående skolor omfattas av kommunsskyldighet att ge medel till verksamheten enligt 9 kap. 4 a §skollagen.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1991/92:Ub66.Utskottet har i det föregående tagit ställning tilllagförslaget i vad avser 9 kap. 4 a § samt 5 och 6 §§skollagen. Mot lagförslaget i övrigt har utskottet intefunnit något att erinra. Lagrådet har föreslagit enredaktionell ändring i 9 kap. 2 §, som utskottet ställer sigbakom. Utskottet föreslår att antar det i proposition1991/92:95 framlagda lagförslaget i de delar som inte omfattasav utskottets ställningstaganden i det föregående, med denändringen att första stycket i 9 kap. 2 § skollagen ges denlydelse som i bilaga 5 anges som Utskottets förslag. Utskottet hemställer att ärendet företas till avgörande efterendast en bordläggning.Utskottet hemställer vidare1. beträffande avslag på proposition 1991/92:95att avslår motion 1991/92:Ub68 yrkande 1,2. beträffande lagregleringen av kommuns skyldighet attlämna bidrag till fristående skolor, godkända för vanligskolplikt enligt 9 kap. 2 § skollagenatt med avslag på motionerna 1991/92:Ub62 yrkandena1 och 4, 1991/92:Ub65, 1991/92:Ub67 yrkandena 1, 2, 3 och 4,1991/92:Ub225 yrkande 15 och 1991/92:Ub291 antar det iproposition 1991/92:95 framlagda förslaget till lag om ändringi skollagen (1985:1100) såvitt avser 9 kap. 4 a § med denändringen att paragrafen erhåller i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelse,res. 1 (s)3. beträffande retroaktivt avräkningssystematt avslår motion 1991/92:Ub68 yrkande 5,4. beträffande principer för tilldelning av extraresurseratt avslår motion 1991/92:Ub67 yrkandena 5, 6 och7,res. 2 (nyd)5. beträffande stadierelaterat kommunbidrag till friståendeskoloratt med bifall till motion 1991/92:Ub64 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. beträffande samhällets möjligheter att förverkliga detoffentliga skolväsendets mål, m.m.att avslår motionerna 1991/92:Ub62 yrkande 3 och1991/92:Ub68 yrkande 4,res. 3 (s)7. beträffande hemkommunens skyldighet att ersätta annankommun för dess kostnader för elev i fristående skolaatt avslår motion 1991/92:Ub62 yrkande 7,res. 4 (s)8. beträffande förtydligande av bestämmelse i 9 kap. 4 a §skollagenatt avslår motion 1991/92:Ub63 yrkande 1,9. beträffande avgifter i fristående skoloratt avslår motionerna 1991/92:Ub62 yrkande 2,1991/92:Ub67 yrkandena 8, 9 och 10, 1991/92:Ub68 yrkande 2,1991/92:Ub225 yrkande 16 i denna del, 1991/92:Ub299 och1991/92:Ub810 yrkande 1,res. 5 (s)res. 6 (nyd)10. beträffande skyldighet för fristående skolor attmedverka i uppföljning och utvärderingatt med avslag på motionerna 1991/92:Ub62 yrkande5, 1991/92:Ub68 yrkande 3 och 1991/92:Ub225 yrkande 16 i dennadel antar det i proposition 1991/92:95 framlagda lagförslagetsåvitt avser 9 kap. 5 och 6 §§ med den ändringen attparagraferna erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,res. 7 (s)11. beträffande kommunens skolplanatt avslår motionerna 1991/92:Ub62 yrkande 6 och1991/92:Ub225 yrkande 16 i denna del,12. beträffande rätt till skolskjutsatt med bifall till motion 1991/92:Ub63 yrkande 2och med avslag på motion 1991/92:Ub67 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 8 (nyd)13. beträffande bidragsgivning till internationella skolor,godkända för vanlig skolplikt enligt 9 kap. 4 § skollagenatt avslår motion 1991/92:Ub66,res. 9 (nyd)14. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar det i proposition 1991/92:95 framlagdalagförslaget i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt under momenten 2 och 10, med den ändringen att 9 kap.2 § skollagen ges den lydelse som i bilaga 2 anges somUtskottets förslag.Stockholm den 26 maj 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),() ochInger (). Lagregleringen av kommuns skyldighet att lämna bidrag tillfristående skolor, godkända för vanlig skolplikt enligt 9 kap.2 § skollagen (mom. 2), , , EwaHedkvist , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Syftet med" och på s. 9 slutar med "betecknadelydelse" bort ha följande lydelse:Syftet med regeringens föreliggande förslag när det gäller 9kap. 4 a§ skollagen är att ge de fristående skolorna pågrundskolenivå förutsättningar att verka på i stort sett sammavillkor som de kommunala grundskolorna. I betänkandetFristående skolor. Bidrag och elevavgifter (SOU 1992:38), sompublicerades efter det att förevarande proposition lades framför , har en särskild utredare redovisat en analys avhur det nya statsbidragssystem som uttalade sig förvid föregående bör vara beskaffat för att konkurrensenmellan kommunala och fristående skolor skall ske på likavillkor. Hans slutsats är (s. 19) att den lägsta gränsen fördet bidrag som kommunen skall vara skyldig att utge tillfristående skolor inte kan överstiga av kommunensgenomsnittskostnad per elev i sin grundskola.Utskottet erinrar om att kommunerna själva bestämmer påvilket sätt de fördelar sina samlade resurser, inkl. detnuvarande sektorsbidraget till skolverksamhet, mellan olikaskolenheter.