bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Regeringen bör därförtillsätta en infrastrukturkommission som med kraft skall arbeta med att få fartpå de större infrastrukturprojekten. Kommissionen skall också se till attöverenskomna delar av storstadspaketen påbörjas och övriga oklarheter ipågående projekt undanröjs.I likhet med motionärerna anser utskottet också att regeringen bör geBanverket och i uppdrag att bilda ett bolag som har till uppgift attprojektera, låta bygga och driva en järnväg mellan och det anförda följer att finansutskottet tillstyrker motion Fi35 (s)yrkandena 12 och 13.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande övriga infrastrukturfrågoratt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkandena 12 och 13 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. ROT-program för va-nätet (mom. 50)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 92 börjar med"uppger" och på s. 93 slutar med "Fi37 (v) yrkande 6" bortha följande lydelse:Finansutskottet delar uppfattningen i motion Fi25 (nyd) och i partimotionFi37 (v) yrkande 6 om att olika åtgärder bör vidtas i avsikt att ökareinvesteringarna i de kommunala va-näten och förbättra vatten- ochavloppsstammarna i bostadshusen. Ett genomförande av ett investeringsprogrammed detta syfte skulle ge ökade arbetstillfällen och ofta innebära att mycketbetydande förluster som görs i va-näten skulle minska. Det finns därför godaskäl att överväga om det inte är både lämpligt och motiverat att låta en del avde medel som avsatts till arbetsmarknadspolitiska åtgärder specialdestinerasför de åtgärder som diskuteras. anser att medanledning av de nu behandlade motionerna som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad utskottet nu anför om vissa s.k. ROT-åtgärder.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:50. beträffande ROT-program för va-nätetatt med bifall till motion 1992/93:Fi25 samt med anledning avmotion 1992/93:Fi37 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,25. Bistånd m.m. (mom. 52)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 96 som börjar med"biträder" och slutar med "Fi73 (s)" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att den sänkning av det internationella biståndetmed som föreslås i propositionen är ett steg i rättriktning. Utskottet menar dock i likhet med Ny demokrati att biståndet skallsänkas ytterligare. Enprocentsmålet bör ersättas med det mål som FN fastställt,vilket är av givarlandets bruttonationalinkomst. Det är ett realistisktmål med den ekonomiska verklighet som vi har i i dag.Sverige bör också koncentrera biståndet till ett fåtal länder men samtidigtha beredskap för katastrofinsatser varhelst de uppträder. En väsentligt störreandel bör gå till länder i vår närhet, främst då till de baltiska länderna.Biståndet bör enligt utskottets uppfattning uppgå till ca 9 800 miljonerkronor, vilket är , mindre än vad som överenskommits i dens.k. krisuppgörelsen.dels att utskottets hemställan under moment 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande bistånd m.m.att med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande 2 och med avslagpå proposition 1992/93:50 moment 5 och motionerna 1992/93:Fi24 yrkandena 1, 2 idenna del och 3, 1992/93:Fi37 yrkandena 14, 15 och 32, 1992/93:Fi42 och1992/93:Fi73 godkänner vad utskottet anfört,26. Ytterligare besparingar på försvarsområdet (mom.54)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 96 börjar med"påpekar" och på s. 97 slutar med "Fi37 (v) yrkande 33"bort ha följande lydelse:Försvarsutskottet påpekar att det aktuella sparmålet för med sig att deekonomiska ramarna försvarsbeslut nu måste omprövas. Av särskildbetydelse är därför att satsningen på försvaret i fortsättningen görskostnadseffektivt och rationellt. Såsom framhålls i motion Fi36 (nyd) måsteförsvarsindustrin ges möjlighet att konkurrera på lika villkor och har då enutomordentlig utvecklingspotential. Liksom försvarsutskottet avvisarfinansutskottet de ytterligare besparingsförslag som förs fram i motionernaFi24 (s) yrkande 2 och Fi37 (v) yrkande 33.dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande ytterligare besparingar på försvarsområdetatt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande 5 samt med avslagpå motionerna 1992/93:Fi24 yrkande 2 i denna del och 1992/93:Fi37 yrkande 33som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Reducering av förläggningskostnader (mom. 62)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 100 som börjar med"avstyrker" och slutar med "av förläggningskostnader" bortha följande lydelse:Finansutskottet anser emellertid med anledning av vad som anförs i motionFi36 (nyd) att ett särskilt initiativ måste tas för att komma till rätta medden kraftiga ökningen av förläggningskostnaderna för asylsökande. Det äruppenbart att förhandlingarna om dessa inte sköts på ett tillfredsställandesätt. Utskottet anser därför i likhet med vad som föreslås i motion Fi36 (nyd)att en särskild delegation bör utses för att omförhandla gällande avtal och föratt förhandla fram nya avtal. Vad utskottet anfört bör med anledningav motion Fi36 (nyd) yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 62 bort ha följande lydelse:62. beträffande reducering av förläggningskostnaderatt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Hemspråksundervisningen (mom. 68)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 102 som börjar med"ser" och slutar med "yrkande 19" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi36 (nyd)yrkande 19 att den statligt och kommunalt finansierade hemspråksundervisningenom möjligt bör avbrytas /93. En sådan åtgärd skulleförstärka såväl statsbudgeten som de kommunala finanserna. Som framhålls i denavvikande meningen till utbildningsutskottets yttrande innebär det inte någothinder för att invandrarna själva genom t.ex. föreningsverksamhet skall kunnaunderhålla sina hemspråk och sin kulturbakgrund. Det finnns dock som utskottetser det inte skäl att finansiera denna verksamhet med offentliga medel. anfört bör med anledning av motion Fi36 (nyd) yrkande19 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 68 bort ha följande lydelse:68. beträffande hemspråksundervisningenatt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande 19 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Stöd till politiska partier (mom. 69)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 102 som börjar med "" och slutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottet är det positivt att regeringen som ett led i deekonomiska åtgärderna för att förbättra svensk ekonomi föreslår nedskärningar istödet till de politiska partierna. Det är särskilt viktigt i dåbesparing och återhållsamhet är ett återkommande budskap från politikerna tillallmänheten.Förslaget innebär emellertid att en nedskärning skall ske först fr.o.m. nästamandatperiod. Något skäl till detta finns inte. Nedskärningarna bör i ställetbörja redan fr.o.m. nästa budgetår. Partistödet har vuxit tillorimliga proportioner. Dess omfattning måste oberoende av det ekonomiska lägetsuccessivt reduceras så att det har halverats fram till /96.dels att utskottets hemställan under 69 bort ha följande lydelse:69. beträffande stöd till politiska partieratt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande 6 och avslagpå proposition 1992/93:50 moment 7 godkänner vad utskottet anfört omminskat stöd till politiska partier,30. Presstöd och organisationsstöd (mom. 70)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 103 som börjar med"delar" och slutar med "20 och 21" bort ha följandelydelse:Finansutskottet konstaterar att svenska dagstidningar får storasubventioner från staten. Således är dagstidningarna befriade från att betalamervärdesskatt, och de erhåller stora summor från staten i form av presstöd.Denna särställning för dagspressen kan enligt utskottet starkt ifrågasättas.Det statsfinansiella läget motiverar nu att presstödet avvecklas. Visserligenär konjunkturerna för dagspressen besvärliga. Så är emellertidockså fallet för ett antal andra branscher i samhället. Någon anledning attsärbehandla just dagspressen kan enligt utskottet inte anses föreligga.Utskottet föreslår därför att presstödet successivt avvecklas.Begränsningar måste också göras i det statliga stödet till föreningslivet. År1989 uppgick det offentliga stödet till , varav 7,5miljarder kronor var statligt stöd. Det är enligt utskottets mening nödvändigtatt reformera hela systemet för organisations- och föreningsstöd. Nya reglerbör genomföras successivt så att föreningar och organisationer får skäligtrådrum. Enligt utskottets mening är emellertid en omedelbar besparing på 3miljarder kronor rimlig.dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse:70. beträffande presstöd och organisationstödatt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkandena 20 och 21godkänner vad utskottet anfört,31. Näringspolitikens inriktning (mom. 71), Per , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 104 som börjar med"delar" och slutar med "yrkande 9" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion Fi35 (s), att detbehövs omfattande åtgärder på flera områden för att förhindra den hotandeekonomiska depressionen och för att bekämpa arbetslösheten. Ett område där detkrävs åtgärder är inom näringspolitiken.Staten måste på ett mer aktivt sätt än engagera sig inäringspolitiken. Politiken måste präglas av en helhetssyn och ett välfungerande samspel mellan näringsliv och den offentliga sektorn. Denna grundsynhar stöd i utvecklingen i andra länder. Inom EG finns det t.ex. ett program förindustri och handelspolitik, enligt vilket statsmakterna spelar en viktig rollför näringslivsutvecklingen.Enligt finansutskottet bör en mer aktiv näringspolitik ta sig uttryck i ökadesatsningar på kompetensutveckling i nära samarbete mellan staten och parternainom olika näringsgrenar. Av central betydelse är vidare att det skeromedelbara insatser för att påskynda de nödvändigainfrastrukturinvesteringarna. En annan viktig åtgärd är säkerställande avriskkapital för näringslivet. Det överenskomna moratoriet i försäljningen avstatliga företag och fastigheter har härvid en ur näringspolitisk synpunktviktig roll, genom att utrymme skapas på kapitalmarknaden för framför allt desmå företagen.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi35 (s) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 71 bort ha följande lydelse:71. beträffande näringspolitikens inriktningatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Förvaltningsbolag för de statliga företagen (mom.73), Per , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 105 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "av " bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion Fi35(s) innebär moratoriet att förutsättningarna för det statliga ägandet harförändrats. kommer det statliga ägarskapet att bestå. I ettsådant läge krävs det en effektiv ledning för företagsgruppen. Det är interimligt att enskilda statsråd skall hantera löpande företagsfrågor.Förvaltningsbolaget bör i stället återinrättas. bör anmodaregeringen att återkomma med förslag härom. Därmed tillstyrker finansutskottetmotion Fi35 (s) yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 73 bort ha följande lydelse:73. beträffande förvaltningsbolag för de statliga företagenatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om återinförande avförvaltningsbolag för statliga företag,33. Underleverantörsprogram (mom. 75), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 106 som börjar med"delar" och slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser, i linje med vad som anfördes i en reservation (s) tillbetänkande 1991/92:NU20, att de särskilda insatserna riktade tillunderleverantörer borde ha fått fullföljas. bör sålunda göra ettuttalande om att underleverantörsprogrammet skall återupprättas. Därmed blirmotion Fi37 (v) i sak tillgodosedd i berörd del.dels att utskottets hemställan under 75 bort ha följande lydelse:75. beträffande underleverantörsprogramatt med anledning av motion 1992/93:Fi37 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Ekonomisk brottslighet (mom. 78), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 108 som börjar med"instämmer" och slutar med "yrkande 8" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att konkreta och kraftfulla åtgärder behövs mot denekonomiska brottsligheten. Om den inte stoppas utgör den ett allvarligt hot motsamhällsekonomin. Om detta slags brottslighet ostört får breda ut sig hotas iförlängningen en sund samhällsmoral och respekten för viktiga demokratiskavärden.Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör få i uppdrag attsnarast lägga fram ett samlat program med omedelbara och kraftfulla åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten. Detta bör rikdagen som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 78 bort ha följande lydelse:78. beträffande ekonomisk brottslighetatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ett samlat program motden ekonomiska brottsligheten,35. Skuldsaneringslag (mom. 79), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 108 som börjar med"kan" och slutar med "yrkande 23" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att behovet av skuldsanering för fysiska personeraccentuerats i sådan grad att omedelbara åtgärder nu ärpåkallade. Bland de alternativ som kan komma i fråga ärlagstiftningsalternativet det enda tänkbara. Utskottet anser därför attregeringen bör framlägga förslag till lagstiftning på området.Tillräckligt underlag torde finnas i betänkande och iunderlag och erfarenheter från övriga nordiska länder. Genom den ovanredovisade interdepartementala arbetsgruppen finns vidare förutsättningar förregeringen att förhållandevis omgående ta sig an saken och lägga framerforderliga lagförslag.dels att utskottets hemställan under 79 bort ha följande lydelse:79. beträffande skuldsaneringslagatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkande 23 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Johan () anför:Inriktningen av den ekonomiska politiken i proposition 50 är i grundenfelaktig och måste avvisas. Den innebär om den genomförs att vi under lång tidframöver i praktiken har övergett ambitionen att nå det viktigasteekonomisk-politiska målet av alla -- full sysselsättning.En utdragen lågkonjunktur råder nu i . Om inte de storaindustriländerna inom EG lägger om sin politik, vilket inteförefaller troligt, kommer den höga arbetslösheten iVästeuropa att ytterligare öka. Den misär som skapats genom att många människorför all framtid tvingats lämna arbetsmarknaden kommer att förstärkas. Sverigessuccessiva närmande till EG, som är en ledstjärna för regeringens politik,innebär stora risker för att vi nu efterbildar den oacceptablaarbetsmarknadssituation som råder i flera av EG-länderna.Den preliminära försörjningsbalansprognos som överlämnadetill finansutskottet den 1december visar att kommer att bli ett ännusämre år än vad som förutsägs i proposition 50. Mycket talar för attarbetslösheten kommer att bli högre än de för som anges iFinansdepartementets prognoser.Som ett alternativ till krispropositionen förordar att denekonomiska politiken förändras i två steg. I nuvarande situation, med endramatiskt ökande arbetslöshet och minskande inhemsk efterfrågan, gäller detförst och främst att stimulera ekonomin för att få i gång en ökad inhemskefterfrågan. Det andra steget, som innebär att underskotten arbetas bort, villvi ta först när konjunkturen vänder.Vänsterpartiet vill nu sätta in åtgärder som snabbt ger jobb. Vi vill ha etttredje krispaket med ökade anslag till arbetsmarknadspolitik, tillutbildningssatsningar och till infrastrukturinvesteringar med miljöprofil. Vivill också riva upp beslutet att ta från kommuner ochlandsting. Vi föreslår sänkt moms. Det leder till ökad efterfrågan påindustrivaror.Vårt förslag har en helt annan fördelningspolitisk profil än det som föreslåsi krispropositionen. Vi vill att höginkomsttagarna beskattas mer, till förmånför låginkomsttagare. Därför föreslår vi att grundavdraget för höginkomsttagareslopas och matmomsen sänks. En omfördelning föreslås även mellan kvinnor ochmän och mellan företag.Vi yrkar bl.a. avslag på förslagen om karensdag, höjd pensionsålder 1994, sänktersättning till arbetsskadade och sänkt u-landsbistånd.Det andra spåret vill vi växla över till när konjunkturen vänder.Underskottet i statsbudgeten växer nu snabbt och hotar hela den svenskaekonomin. Underskotten måste därför åtgärdas. måste kraftfullabesparingar ske i statsbudgeten. Då är det naturligt att de storautgiftsposterna i budgeten hamnar i blickpunkten. Det gäller bl.a. förändringari pensionssystemet och i de generella bostadsubventionerna. Här föreslår vi enny inriktning som styr stödet till svagare grupper på ett effektivt sätt.Sedan september månads krisuppgörelser har argumenten för förslagen i vårmotion stärkts. Genom övergången till en flytande växelkurs och kronkursensfall räknar regeringen nu med att den relativa enhetsarbetskostnaden minskarmed . Om detta stämmer har konkurrenskraften för svenskindustri stärkts tredubbelt mot vad den överenskomna sänkningen avarbetsgivaravgiften skulle medföra. Kronans fall innebär också att en dyrareimport ger en starkare åtstramning av hushållens köpkraft än den planeradehögre momsen. Den privata konsumtionen beräknas nu falla jämfört med2,i propositionen. Den överenskomna "interndevalveringen" borde därmed varaöverspelad. För kommunerna förvärras det ekonomiska läget efter kronans fall ioch med ökade importkostnader och fördyrade utlandslån. Den kommunalakonsumtionen beräknas 1993 minska mot en ökning på ipropositionen. Propositionen räknade vidare med ett bytesbalansunderskott 1993på 0,av BNP. Den nya prognosen ger ett lika stort överskott. Därmed stärksargumenten mot förslaget att minska u-landsbiståndet vars realvärde dessutomsänks genom den lägre kronkursen.Vad gäller konkreta åtgärder för att förbättra ekonomiska situationhänvisar jag till förslagen i de avvikande meningar som Vänsterpartietsledamöter fogat till fackutskottens yttranden till finansutskottet (jfr ävenhemställan i slutet av denna meningsyttring).Jag vill dock göra följande tillägg till våra ställningstaganden.Socialdemokraterna lägger i ett antal länsmotioner fram olika förslag för attfrämja sysselsättningen i olika län, men man anvisar inte några pengar fördessa åtgärder. Med våra förslag om ökade medel till affärsverken (se mom. 46)blir det däremot möjligt att genomföra förslagen i dessa motioner.Vad gäller skatter på alkohol föreslås i motionen från ochFolkpartiet liberalerna och att alkoholskatten höjs med 5%.Jag vill här framhålla att eftersom vi kräver en okompenserad lägre moms påandra varor, så ändras relativpriserna till alkoholens nackdel. Dettatillgodoser till en del dessa motionärers syften.I vår partimotion avvisar vi den generella bensinskattehöjningen. Vi föreslåri stället att regeringen skall komma tillbaka med ett förslag om differentieradbensinskatt. Avsikten med vårt förslag var att detta skulle ge statskassan likamycket pengar som enligt krisuppgörelsen. Men av miljö- och rättviseskäl differentiera skatten, dvs. höja skatten mer i storstaden och mindre iglesbygden. Som en rimlig utgångspunkt föreslogs en trappa i två steg därstorstädernas inner- och ytterområden fick 50 resp. högre skatt jämförtmed övriga landet. Rent tekniskt är förslaget fullt genomförbart.Efter kronans fall får dock en skattehöjning av denna storleksordningorimliga konsekvenser i glesbygden. Vi anser därför att man kan nöja sig medatt höja bensinskatten nu i en första etapp enbart i storstadsområdena. Vi kanockså tänka oss att man höjer skatten generellt med förslagsvis ochkompenserar glesbygdsbilisterna på annat sätt.Om det kan skapas en majoritet för en mer expansiv politik som ger fler jobbtotalt är vi beredda att medverka till en konstruktiv uppgörelse ombensinskatten.Med hänvisning till vad jag här har redovisat anser jagdels att utskottets hemställan borde ha haft följande lydelse under mom.1, 3, 6, 7, 12, 14, 15, 18, 19, 22, 23, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 34, 35 36, 37,38, 39, 40, 42, 43, 44, 46, 50, 51, 52, 54, 56, 63, 64, 66, 67, 71, 74, 75, 76och 77:Den ekonomiska politiken1. beträffande inriktningen av den ekonomiska politikenatt med avslag på motionerna 1992/93:Fi16 och 1992/93:Fi23godkänner vad som förordas i motion 1992/93:Fi37 yrkande 62 om inriktningen avden ekonomiska politiken samt som sin mening ger regeringen detta till känna,3. beträffande det finansiella systemetatt med bifall till motion 1992/93:Fi37 yrkande 59 och med avslagpå motion 1992/93:Fi35 yrkandena 24 och 25 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i motion 1992/93:Fi37 yrkande 59 om ökat statligt ägande ibanker som räddats av skattemedel och med framtida förväntadförmögenhetstillväxt,6. beträffande kommunernaatt med bifall till motionerna 1992/93:Fi22 yrkande 2 och1992/93:Fi35 yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna att beslutetatt dra in från kommuner och landsting skall upphävas,7. beträffande besparingar i den statliga administrationenatt med bifall till motion 1992/93:Fi37 yrkande 36 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om besparingar på statligadministration,Arbetsmarknadspolitiken12. beträffande ungdomspraktikatt med bifall till motion 1992/93:Fi37 yrkande 20 samt medanledning av proposition 1992/93:50 bilaga 7 moment 8dels godkänner det i propositionen framlagda förslaget till ändraderegler för ungdomspraktik,dels godkänner vad utskottet anfört samt vad som anförs i motionen omnödvändigheten av att göra åtskillnad mellan ungdomspraktik och ordinariearbetstillfällen,14. beträffande företagsutbildningatt med bifall till motion 1992/93:Fi37 yrkande 2 och med avslagpå motionerna 1992/93:Fi38 och 1992/93:Fi57 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna att stimulansbidrag skall kunna utgå förkompetensutveckling i arbetslivet i enlighet med vad som föreslås i motion1992/93:Fi37 yrkande 2,15. beträffande arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendetatt med bifall till motion 1992/93:Fi37 yrkande 16 samt medanledning av proposition 1992/93:50 bilaga 7 moment 9 och motionerna1992/93:Fi19, 1992/93:Fi37 yrkande 19, 1992/93:Fi39 och 1992/93:Fi67 och medavslag på motion 1992/93:Fi57 yrkande 4 godkänner regeringens förslag om bidragtill den kommunala vuxenutbildningen, gymnasieskolan och folkhögskolan med debåda ändringarna att ytterligare 15000 utbildningsplatser skall inrättas medungefär lika fördelning på folkhögskolan, vuxenutbildningen och gymnasieskolansamt att de medel som beräknats för folkhögskolorna skall fördelas avFolkbildningsrådet till endast folkhögskolor,18. beträffande anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderatt med bifall till motion 1992/93:Fi37 yrkande 22 samt medanledning av proposition 1992/93:50 bilaga 7 moment 11 tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudget till statsbudgeten /93 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på11066000000 kr, varav utöver regeringens förslagskall användas för arbetsmarknadsutbildning i enlighet med motionärernasförslag,19.