bet · GF01TU20 · 1992-05-14 00:00:00 — Nuvarande avgifter ifrekvensförvaltningens och STN:s verksamheter har beräknats utanhänsyn till de kostnader som uppkommer till följd avsammanslagningen och myndighetens förberedelsearbete införtillkommande arbetsuppgifter. Dessa tillkommande kostnader måstedärför övergångsvis finansieras via ett anslag överstatsbudgeten. Regeringen föreslår en medelsanvisning på 6milj.kr. för nästa budgetår.Frågan om myndighetens dimensionering när en nytelelagstiftning skall börja tillämpas bör -- framhållerdepartementschefen -- övervägas av den nya myndigheten pågrundval av telelagsutredningens betänkande. Regeringen avseratt återkomma till med förslag till en långsiktigorganisation och finansieringsform för myndigheten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bildande av enny myndighet på telekommunikationsområdet, om bemyndigande förregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer attföreskriva om avgifter i enlighet med vad ovan anförts och om enmedelsanvisning för den nya myndigheten på 6 milj.kr. Utskottet hemställerAllmänna mål för telepolitiken1. beträffande allmänna mål för telepolitikenatt lämnar förslag 1990/91:20 yrkande 1 utan vidareåtgärd,2. beträffande grundläggande telekommunikationeratt avslår motion 1991/92:T803 yrkande 3,men. (v) - delvis3. beträffande telekommunikation för handikappadeatt avslår motion 1991/92:T821,Inriktningen av verksamhet m.m.4. beträffande personalpolitikatt med avslag på motion 1991/92:T803 yrkande 4godkänner vad som förordas i budgetpropositionen om inriktningenav verksamhet i denna del,men. (v) - delvis5. beträffande inriktningen av verksamhet iövrigtatt godkänner vad som förordas härom ibudgetpropositionen i de delar som inte omfattas av utskottetshemställan ovan,6. beträffande kapitalavkastningskraven på televerketatt med avslag på motion 1991/92:T803 yrkande 5godkänner vad som anförs i budgetpropositionen om ekonomiska målför verksamhet i denna del,men. (v) - delvis7. beträffande ekonomiska mål för i övrigtatt godkänner vad som anförs härom ibudgetpropositionen i de delar som inte omfattas av utskottetshemställan ovan,8. beträffande treårsplaneratt lämnar förslag 1990/91:20 yrkande 2 utan vidareåtgärd,9. beträffande informationen till riksdagenatt lämnar förslag 1990/91:20 yrkande 3 utan vidareåtgärd,Bolagsbildning av televerket10. beträffande bolagsbildning av televerketatt med avslag på motionerna 1991/92:T201 yrkande 6,1991/92:T226 yrkande 8, 1991/92:T803 yrkandena 1 och 2,1991/92:T807 samt 1991/92:T810 yrkande 1 i denna del och yrkande4 dels godkänner vad som anförs härom i budgetpropositionen,dels lämnar förslag 19910/91:20 yrkande 4 utan vidareåtgärd,res. 1 (s)res. 2 (nyd)men. (v) - delvisVissa taxefrågor11. beträffande elektronisk hemtjänst genom humantelefoniatt avslår motionerna 1991/92:T804 och 1991/92:T808,res. 3 (nyd)12. beträffande teletaxa till länsmyndigheteratt avslår motion 1991/92:T806,13. beträffande telekommunikationerna med de baltiskastaternaatt avslår motion 1991/92:T813,Vissa nätutbyggnadsfrågor14. beträffande glesbygdens behov av telekommunikationeratt avslår motion 1991/92:T817,15. beträffande telekommunikationeratt avslår motionerna 1991/92:T812 och 1991/92:T818,16. beträffande utbyggnaden av AXE-systemet i Västmanlandslänatt avslår motion 1991/92:T802,Vissa servicefrågor17. beträffande ansvar för bastelefoneratt godkänner vad som anförs härom ibudgetpropositionen,18. beträffande 071-nummeratt avslår motion 1991/92:T805,19. beträffande minskning av telefonkatalogens upplagaatt avslår motion 1991/92:T809,En ny myndighet på telekommunikationsområdet20. beträffande bildande av en ny myndighet påtelekommunikationsområdetatt godkänner vad som anförs härom ibudgetpropositionen,21. beträffande avgiftsfinansiering av den nyatelemyndighetenatt bemyndigar regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer att föreskriva om avgifter i enlighet medvad som anförs i proposition 1991/92:163,22. beträffande medelsanvisning för den nyatelemyndighetenatt med bifall till regeringens förslag iproposition 1991/92:163 till för budgetåret1992/93 under sjätte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på6000000 kr.Stockholm den 14 maj 1992På trafikutskottets vägnarRolf ClarksonI beslutet har deltagit: (), Sven-GöstaSignell (s), (), (), Sten-OveSundström (s), (), (), KennethAttefors (nyd), (), (), JarlLander (s), (), (), Tom ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Bolagsbildning av (mom.10), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "I direktiven" och slutar med "tillstyrks"bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion T810 (s) är det ett grundläggandesamhällsintresse att det även framöver kommer att vara möjligtatt genom i sista hand politiska beslut garantera medborgarnatillgång till teletjänster. är, vill utskottetunderstryka, en gemensam tillgång och som sådan en del avfolkhushållet. Det kan därför enligt utskottets bestämda meninginte komma i fråga att denna gemensamma tillgång säljs ochkommer i händerna på privata intressen. Som framhålls i motionT201 (s) torde det inte heller vara möjligt att upprätthållanuvarande servicenivå i mera avlägsna delar av landet i ettteleverk som styrs av privata ägares avkastnings- ochlönsamhetskrav.Utskottet motsätter sig sålunda en privatisering avteleverket men kan -- under vissa förutsättningar -- accepteraen sådan ombildning av att det blir ett av statenhelägt aktiebolag. Vissa centrala frågor i telepolitiken, somtelelagsutredningen har att ta ställning till, påverkar i höggrad förändringen av associationsform. Tillgång tilltelefoni på rimliga villkor i hela landet är en övergripandemålsättning för telepolitiken. Till detta kommer sociala mål somt.ex. tillgång till telefoni för personer med olika former avhandikapp.Lagstiftningen måste vara sådan att staten kan utkräva ettsocialt och regionalt ansvar från alla aktörer som uppträder påden svenska telemarknaden. Alternativ med finansiering avsociala och regionala kostnader via statsbudgeten måste enligtutskottets mening avvisas. I den nuvarande telepolitiskamålsättningen ligger en korssubventionering mellan olika typerav hushåll och regioner. En större differentiering avteletaxorna än dagens, vilket blir den yttersta följden av enstrikt kostnadsprissättning, leder till sociala ochregionalpolitiska spänningar. Detta kan undvikas med t.ex. enkoncessionslagstiftning inom vars ram alla operatörersolidariskt finansierar de regionalt och socialt betingadeskillnaderna i kostnader.Vad gäller den i motion T807 (nyd) aktualiserade frågan omuppdelning av i en nätdel och en trafikdel villutskottet erinra om att , i samarbete med svenskindustri, utvecklat såväl telenät som teletjänster till etteffektivt sammanhållet system. FoU-samarbete ochteknikutveckling har drivits fram bl.a. tack vare televerketsgoda kunskap om hela marknaden och produktionskedjan.Staten, via , och näringslivet har i samverkanutvecklat världsledande teknologi för telekommunikationer.Organisatoriskt skulle en sådan uppdelning som förordas inyd-motionen kanske vara möjlig. En sådan administrativuppdelning finns också i dagens televerk. Det är dock avlångsiktigt konsumentintresse angeläget att marknadssignaler ochteknikutveckling snabbt kan omsättas i praktiska lösningar. Endirekt kanal inom samma koncern är en av de förutsättningar sommåste föreligga för att så skall kunna ske. Ett separatnätföretag skulle också enligt utskottets uppfattning medföraatt övriga operatörer antingen finge separera sina verksamheterpå motsvarande sätt eller att ett formellt nätmonopol infördes.De administrativa regler som detta skulle kräva torde intemotsvaras av ökade effektivitetsvinster för konsumenterna.Med det anförda tillstyrker utskottet motion T810 (s)yrkande 1, i den del som är i fråga, och yrkande 4. MotionT807 (nyd) avstyrks. Syftet med de övriga motionsyrkanden som nuär i fråga torde genom utskottets ställningstagande få ansestillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Vidare bör enligt utskottetsmening, med bifall till revisorernas förslag, som sin mening geregeringen till känna vad dessa anfört om televerketsassociationsform.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande bolagsbildning av televerketatt med bifall till förslag 1990/91:20 yrkande 4 ochmotion 1991/92:T810 yrkande 1 i denna del och yrkande 4, medanledning av regeringens förslag och motionerna 1991/92:T201yrkande 6, 1991/92:T226 yrkande 8 och 1991/92:T803 yrkandena 1och 2 samt med avslag på motion 1991/92:T807 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Bolagsbildning av (mom.10)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Vad gäller" och slutar med "tillstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion T807 (nyd) uttaladeuppfattningen att bör delas upp i en nätdel och entrafikdel, som står fria från varandra, samt att regeringen börförelägga förslag härom i samband med de förslag somregeringen aviserat skall föregå bolagsbildningen.Med det sagda tillstyrker utskottet motion T807 (nyd) ochavstyrker motion T810 (s) yrkande 4.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Övriga nu aktuella motionsyrkanden avstyrks i avvaktan påregeringens förslag. Revisorernas förslag, beträffandeteleverkets associationsform, torde i avvaktan på regeringensförslag kunna lämnas utan vidare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande bolagsbildning av televerketatt med bifall till motion 1991/92:T807, medanledning av regeringens förslag samt med avslag på motionerna1991/92:T201 yrkande 6, 1991/92:T226 yrkande 8, 1991/92:T803yrkandena 1 och 2 och 1991/92:T810 yrkande 1 i denna del ochyrkande 4 dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, dels lämnar förslag 1990/91:20 yrkande 4utan vidare åtgärd,3. Elektronisk hemtjänst genom human telefoni (mom.11)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Enligt vad" och slutar med "därför motionerna" bortha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till de överväganden som enligt debåda nyd-motionerna talar för att via teletaxorna gynna sådanakundgrupper såsom gamla, handikappade och sjuka. bördärför utreda frågan och regeringen därefter återkomma medförslag till om ett genomförande av motionärernasförslag och dettas finansiering.Vad utskottet nu anfört -- och som innebär att motionernatillstyrks -- bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande elektronisk hemtjänst via humantelefoniatt med bifall till motionerna 1991/92:T804 och1991/92:T808 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:Grundläggande telekommunikationerAtt bygga upp ett väl fungerande telekommunikationsnät är --som framhålls i motion T803 (v) -- en viktig rättvisefråga förlandsbygden och för dem som menar allvar med parollen . Därför bör det statliga ansvaret förtelekommunikationerna omfatta inte bara telefontjänsten utanockså grundläggande datatjänster i hela landet. Om televerketanser att det inte kan ta ett sådant ansvar, på grund av deavkastningskrav verket ålagts, måste antingen avkastningskravenreduceras eller staten "köpa" de nödvändiga tjänsterna avverket. För att så skall kunna ske måste sådana kostnader ochicke vinstgivande investeringar särredovisas.Televerkets personalpolitikSom framhålls i motion T803 (v) hotas nu tusentals jobb inomteleverkskoncernen genom de rationaliseringar som bl.a. de hårdakapitalavkastningskraven på medför. Arbetslöshet ären katastrof för den som drabbas och medför ökade kostnader församhället. De inkomster staten får av en hårdhäntpersonalpolitik slår tillbaka på utgiftssidan. Om inte en rimligpersonalpolitik kan upprätthållas, måste regeringen vara bereddatt föreslå en reducering av kapitalavkastningskravet.Kapitalavkastningskraven på televerketVänsterpartiet har ansett det vara en bra princip attstorkonsumenter av telekommunikationer såsom företagen i vissmån subventionerat hushållskunder. Vi har dessutom ansett att enenhetstaxa för hela landet radikalt skulle öka rättvisan mellanlandets olika delar. Kritiken blev stor mot den omfördelning avtaxorna som hade för avsikt att genomföra /92 men som uppsköts tack vare riksdagensingripande. Ett minimikrav i den fortsatta prövningen avtaxefrågan är att abonnemangsavgiften sänks eller heltelimineras för utsatta grupper såsom låginkomstpensionärer ochhandikappade så att kan motsvara kraven på socialahänsyn i telepolitiken.Enligt min mening bör som sin mening ge regeringentill känna att kapitalavkastningskraven på kanreduceras för att verket skall kunna fullgöra sina sociala ochregionalpolitiska åtaganden vad gäller taxor, service ochinvesteringar.Bolagsbildning av televerketVänsterpartiet har tidigare avvisat en bolagisering avteleverket, eftersom bolagsformen leder till attkapitalavkastningskravet överordnas alla andra målsättningar.Televerket kan därmed inte självt ta det sociala ochregionalpolitiska ansvar som samhället ålagt verket. Ettmarknadsmässigt avkastningskrav har dock givetvis fördelen attdet ger staten inkomster. Härtill kommer att spelreglerna påmarknaden blir mer lika. Den planerade bolagiseringen böremellertid enligt mening uppskjutas till dessdet visas att de av fastställda målen förtelepolitiken kan uppfyllas.Ett statligt ägande av kan väntasge bra avkastning och stor tillväxt av realkapitalet.Avkastningen ger möjlighet till andra investeringar iinfrastruktur . Sett på lång sikt är detdärför en mycket dålig affär för staten att sälja ut televerket.En privatisering av verket måste sålunda avvisas.Ett statligt ägande av är särskilt angeläget föratt säkra telekommunikationernas höga kvalitet och det socialaoch regionalpolitiska ansvar som beslutat om.Vänsterpartiet befarar att marknadsanpassningen avteleverket med åtföljande kapitalavkastningskrav kan komma attfördröja investeringsprogrammet på landsbygden. Den pågåendeindragningen av serviceställen och telebutiker är exempel påhur en hårt driven marknadsanpassning kan slå mot glesbygd ochmindre orter. Neddragningen av antalet serviceställen och annanneddragning av service bör anstå till dess regeringen genomförtsin analys av bolagiseringens konsekvenser. skullekunna kompenseras genom att kapitalavkastningskraven reduceras imotsvarande mån.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.2, 4, 6 och 10 borde ha hemställt:2. beträffande grundläggande telekommunikationeratt med bifall till motion 1991/92:T803 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,4. beträffande personalpolitikatt med bifall till motion 1991/92:T803 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,6. beträffande kapitalavkastningskraven på televerketatt med bifall till motion 1991/92:T803 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,10. beträffande bolagsbildning av televerketatt med bifall till förslag 1990/91:20 yrkande 4 ochtill motion 1991/92:T803 yrkandena 1 och 2, med anledning avregeringens förslag och motionerna 1991/92:T201 yrkande 6,1991/92:T226 yrkande 8 och 1991/92:T810 yrkande 1 i denna deloch yrkande 4 samt med avslag på motion 1991/92:T807 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts, Sammanfattning1Propositionerna m.m.2Proposition 1991/92:100 (budgetpropositionen) bilaga 72J. Telekommunikationer2Proposition 1991/92:163 om anslag till en ny myndighet påtelekommunikationsområdet för /93, m.m.2Förslag 1990/91:20 revisorers förslag angåendeteleverkskoncernens verksamhet3Motioner framlagda under den allmänna motionstiden i januari19923Utskottet51. Allmänna mål för telepolitiken52. Inriktningen av verksamhet m.m.83. Bolagsbildning av televerket114. En ny myndighet på telekommunikationsområdet18Hemställan19Reservationer22Meningsyttring av suppleant24