bet · GF01KrU20 · 1992-04-02 00:00:00 — Avtal träffades med samtliga landstingskommuner utomStockholm.Avtalen med landstingskommunerna i , ,och , och samt Gotlandskommun innefattade även tjänstemusik m.m. för försvarsmakten.Dessa avtal gällde tills vidare med en uppsägningstid på två år.Vidare träffades avtal med chefen för armén om att Svenskarikskonserter genom den statliga Stockholmsmusiken skall svaraför ceremonimusik för statsledningen samt tjänstemusik förstabsmyndigheter. Avtalet gällde tills vidare med enuppsägningstid av ett år.Den 20 juni 1991 sade regeringen upp avtalen med de femlandstingskommunerna och om tjänstemusik m.m.för försvarsmakten. Avtalen upphör att gälla med utgången avjuni månad 1993. Vidare sade chefen för armén den 1 juni 1991upp överenskommelsen om Rikskonserters Stockholmsmusiksmedverkan med tjänstemusik m.m. Överenskommelsen upphör attgälla med utgången av juni månad 1992.På regeringens uppdrag har chefen för armén dels utarbetat enrapport, CA musikutredning , dels redovisat ett förslag den1 till omfattning och kostnader för den framtidatjänstemusiken inom försvaret. Försvaret har enligtredovisningen beslutat att försöksvis inrätta enförsvarsmusikorganisation. Av den totala kostnaden förtjänstemusik om ca 26 milj.kr. avser drygt 13,8 milj.kr. köp avtjänster från sex länsmusikstiftelser och närmare 5,7 milj.kr.medverkan av Stockholmsmusiken. Enligt förslaget skall dentotala kostnaden minskas till 20 milj.kr. Av den totalakostnaden om 20 milj.kr. avser 2,5 milj.kr. köp av tjänster frånlänsmusiken, dvs. en minskning med drygt 11 milj.kr. Chefen förarmén räknar i övrigt med kostnader för medverkan av hemvärnet,för utnyttjande av en värnpliktig musikavdelning i norra för högvakter.Föredragande statsrådet konstaterar att försvaret i framtideni större utsträckning vill utnyttja frivilliga amatörmusikkåreri stället för befintliga professionella musikkårer. Samtidigtuttalar hon att hon respekterar att försvaret självt villbestämma över hur de resurser som man kan avsätta till musikskall användas. De länsmusikstiftelser som mister eller får enminskning av sina uppdrag för försvaret kommer sannolikt inteatt kunna upprätthålla nuvarande nivå eller profil påverksamheten. En betydande omställning torde enligt statsrådetsmening bli aktuell.De ursprungliga förutsättningarna för musikreformen sättsenligt motion Kr214 (kds, fp) ur spel genom att delänsmusikstiftelser som fick ansvar för tjänstemusik förförsvaret kommer att få minskade bidrag fr.o.m. den 1 juli 1993.En överföring av medel från försvarsbudgeten bör göras för attkompensera länsmusikstiftelserna för minskningen. Statsbidragettill de berörda stiftelserna bör enligt motionärernas mening hasamma nivå som statsbidraget till jämförbara regionalastiftelser. bör enligt motionen som sin mening geregeringen till känna vad som anförts.Utskottet har inhämtat att det förslag till omfattning ochkostnader för den framtida tjänstemusiken inom försvaret, somchefen för armén lämnade till regeringen , kommeratt beredas inom . Utskottetanser att detta beredningsarbete inte bör föregripas genom attriksdagen nu gör något uttalande i frågan. får vidnästa tillfälle att ta ställning till frågan ommedelstilldelningen till den regionala musikverksamheten underden treåriga budgetperioden /94--1995/96. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion Kr214.Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner (B 16)Från anslaget utgår bidrag till regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner. En av förutsättningarna för bidragär att regeringen förklarat institutionen berättigad tillsådant. En annan förutsättning är att institutionen uppbärbidrag från kommun eller landstingskommun.Statsbidrag utgår i form av grundbidrag. Underlaget förberäkningen av grundbidraget utgörs av det antal grundbelopp somvarje år fastställs för institutionen. Enligt beslut avregeringen är 23 teater- och dansinstitutioneroch 12 musikinstitutioner berättigade till bidrag.Riksdagen godkände grunderna för statsbidrag tillregionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner(prop. 1974:28 s. 407--410, bet. KrU 15, rskr. 248).Grundbeloppet skulle beräknas med utgångspunkt i dengenomsnittliga lönekostnaden per anställd vid teater- ochdansinstitutionerna resp. musikinstitutionerna. I grundbeloppetskulle ingå kostnaderna för löner, avgifter för ATP,sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring, grupplivförsäkring ochavgångsbidrag. Fastställt grundbelopp skulle anslutas till deninträffade löneutvecklingen inom det statligt regleradeavtalsområdet. Vid fastställande av grundbeloppet skulle ocksåhänsyn kunna tas till förändringar av de sociala kostnaderna.Statsbidrag utgår av bidragsunderlaget. Tillnyinrättade institutioner kan efter regeringens prövningstatsbidrag utgå av bidragsunderlaget under högst treår.Grundbeloppen fördelas på institutioner av (fördelningen för /93 framgår av tabell i prop.1991/92:100 bil. 12 s. 50--51).Antalet grundbelopp var länge oförändrat.I budgetpropositionen 1990 föreslogs att antalet grundbelopptill teater- och dansinstitutioner skulle ökas med 123.Riksdagen beslöt om en ökning med 145 nya grundbelopp tilltotalt 2200,5 grundbelopp /91. I nämndabudgetproposition aviserades en ökning med 15 till budgetåret1991/92. Av statsfinansiella skäl lades emellertid inte framförslag därom i budgetpropositionen 1991. beslöt ienlighet härmed att antalet grundbelopp till teater- ochdansinstitutioner för /92 skulle vara oförändrat.I budgetpropositionen 1990 föreslogs vidare att antaletgrundbelopp till musikinstitutioner skulle ökas med 25.Riksdagen beslöt om en ökning med 55 grundbelopp till totalt 684grundbelopp /91. I nämnda budgetpropositionaviserades en ökning med 50 till /92. Avplaneringsskäl gjorde en preliminär fördelning av 39av dessa aviserade 50 grundbelopp. Av statsfinansiella skällades emellertid inte heller fram förslag om dessa 50grundbelopp i budgetpropositionen 1991. beslöt ienlighet härmed att antalet grundbelopp till musikinstitutionerför /92 skulle vara oförändrat.Innevarande budgetår är det totala antalet grundbelopp förteater- och dansinstitutioner således 2200,5 och förmusikinstitutioner 684.I årets budgetproposition föreslås att antalet grundbelopptill teater- och dansinstitutioner skall ökas med 39. Av de39 nya grundbeloppen föreslås 17 finansieras genom omfördelningav medel avseende hittillsvarande bidrag till Byteatern i Kalmarunder förevarande anslag och under anslaget till friateatergrupper. Antalet grundbelopp till musikinstitutionerföreslås ökas med 35.För teater- och dansinstitutioner har beräkningarna avanslagsbeloppet i årets budgetproposition utgått från ettpreliminärt grundbelopp av . i defall där lönekostnadspålägg inte skall beräknas). Statsbidragutgår som sagts av bidragsunderlaget, dvs.preliminärt med . (resp. ). Förmusikinstitutioner har beräkningarna utgått från ettpreliminärt grundbelopp av . i defall där lönekostnadspålägg inte skall beräknas). Även tilldessa institutioner utgår statsbidrag avbidragsunderlaget, dvs. (resp.127820 kr. ).En ytterligare ökning med tio grundbelopp -- utöverregeringens förslag -- till teater- och dansinstitutionerföreslås i motion Kr271 (s) yrkande 10. Ökningen är avsedd attgöra det möjligt för att kunna ge den nyetableradelänsteatern i tidigare utlovat ökat stöd och att kunnaförstärka stödet till barn- och ungdomsteatern bl.a. inomÄlvsborgs län. Ökningen beräknas medföra ett ökat anslagsbehovav 1182500 kr.I motion Kr282 (s, c) begärs inte någon ökning av antaletgrundbelopp. Däremot hemställer motionärerna att skalluttala att länsteatern i skall erhålla grundbelopp avkulturrådet i enlighet med den ursprungliga planen för utbyggnadav teatern. Detta skulle innebära dels sju nya grundbelopp /93, dels ytterligare sju nya grundbelopp somkompensation för utebliven ökning föregående budgetår.Enligt motionerna Kr203 (c), Kr206 (kds), Kr207 (s) och Kr216(m, fp, v) skall som sin mening ge regeringen tillkänna att skall tilldelas 16 nyagrundbelopp. I motionerna Kr203 och Kr216 anges att medel böromfördelas från anslagen till , Operan och Dramaten.Enligt motion Kr207 bör medel omfördelas från anslagen tillOperan och . Motionärerna hänvisar till att kommunentagit ett betydande ekonomiskt ansvar för utbyggnaden avorkestern utan att en motsvarande ökning skett av det statligabidraget.Förhållandet mellan antalet grundbelopp för -- som har 170 grundbelopp -- och -- som har 135 grundbelopp -- tas upp i motionernaKr255 (fp, s, m, c, kds, nyd, v) och Kr256 (m). I den sistnämndatas upp även frågan om hur stort antal grundbelopp StiftelsenMalmö symfoniorkester -- som har 85 grundbelopp -- bör ha.Motionärerna anser att det inte är acceptabelt med dennaskillnad i antalet grundbelopp för de tre stora orkestrarna ochhemställer att skall göra ett uttalande om att de treorkestrarna skall få en likvärdig behandling istatsbidragshänseende.Slutligen tar tre motioner upp frågan om att ytterligareorkestrar skall bli grundbidragsberättigade. I motion Kr215 (fp)tas upp frågan om grundbidrag till kammarorkestersom är under uppbyggnad med stöd från . Vidare börenligt motion Kr244 (m, fp) Göteborgsmusiken (tidigare GöteborgsSpårvägars Musikkår) få både grundbidrag och visst bidrag frånmedel anvisade för regional musikverksamhet och för militär ochceremoniell musik. Slutligen begärs i motion Kr284 (fp) attgrundbidrag skall tilldelas kammarorkestern i Växjösom bekostas med medel från länsmusikstiftelsen.Utskottet anser att det är betydelsefullt att den utvecklingav regional och lokal teater-, dans- och musikverksamhet sompågått får fortsätta. Utskottet tidigare riksmöten uttalat att redan gjorda satsningar börkonsolideras och kompletteras och att stöd bör ges till utökadverksamhet inom områden som varit eftersatta. Ensärskild satsning på barn- och ungdomsteater och på län utanlänsteater gjordes . Ett uppehåll i ökningen avantalet grundbelopp gjordes emellertid vid föregående riksmöteav statsfinansiella skäl.Enligt utskottets mening är det angeläget att utbyggnaden avbidraget till de regionala institutionerna nu kan återupptas.Flera nya och små institutioner är fortfarande under uppbyggnad.Det finns också institutioner vars huvudmän gjortbetydande åtaganden för en utbyggnad av verksamheten utan attdet statliga stödet byggts ut på motsvarande sätt. Det finnsockså regionala ojämnheter i det statliga stödets fördelning ilandet som det kan finnas anledning att justera.Utskottet kan emellertid inte tillstyrka en ökning av antaletgrundbelopp utöver regeringens förslag nästa budgetår, varförriksdagen med avslag på motion Kr271 yrkande 10 bör anvisa365473000 kr. Detta innebär, som tidigare angetts, atttotalt 74 nya grundbelopp inrättas, varav 39 till teater- ochdansinstitutioner och 35 till musikinstitutioner.Utskottet har i det föregående redovisat att ansvaret förfördelningen av grundbeloppen har lagts på kulturrådet.Utskottet finner inte anledning för att frångå dennaprincip, varför bör avslå motionsyrkanden som innebäratt skall uttala sig för fördelning av nya grundbelopptill viss institution. Mot denna bakgrund föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna Kr203, Kr206, Kr207, Kr216 ochKr282.I vad gäller fördelningen av grundbelopp mellan de tre störstaorkestrarna vill utskottet stryka under att om en sådanutjämning som förordas i motionerna kommer till stånd får deninte ske genom en omfördelning av redan tilldelade grundbelopp.En förutsättning måste vara att nya grundbelopp kan tillföras.Utskottet vill erinra om att vid /90beslöt om en utökning av antalet grundbelopp förmusikinstitutioner med 55 i syfte att göra det möjligt förkulturrådet att lämna ökat bidrag till . Kulturrådettilldelade konsert AB 30 av dessa 55 nya grundbelopp.Det bör i sammanhanget också nämnas att vid sammariksmöte ökade antalet grundbelopp till teater- ochdansinstitutioner med 145, varav tilldelade Malmöstadsteater 35 för musikteaterverksamhet. Åtgärden medförde enviss avlastning för Stiftelsen då dennastått för betydande insatser för musikteaterverksamheten vidstadsteatern. Med det anförda och mot bakgrund av attkulturrådet anförtrotts uppgiften att fördela grundbeloppen tillinstitutionerna i landet avstyrker utskottet bifall tillmotionerna Kr255 och Kr256.Utskottet kan konstatera att det finns betydande behov avfortsatt utbyggnad vid de institutioner som är berättigadetill statligt stöd i form av grundbidrag. Det kan i dennasituation vara svårt att nu finna utrymme för bidrag tillytterligare institutioner, oavsett om verksamheten vid dem är avmycket hög kvalitet. Utskottet vill i sammanhanget stryka underatt en förutsättning för statsbidrag i form av grundbidrag bl.a.är att institutionens huvudman tar på sig ett motsvarandeekonomiskt åtagande och har en plan för den fortsattautvecklingen av verksamheten vid institutionen. Mot bakgrund avdet anförda anser utskottet att bör avslå motionernaKr215, Kr244 och Kr284.En utredning om villkoren för de svenskasymfoniorkestrarna begärs i motion Kr226 (s) yrkande 2. Denomstrukturering och regionalisering som pågår inom musiklivetpåverkar indirekt symfoniorkesterverksamheten, framför allt deorkestrar som är anslutna till (). Ett antal problemområden räknas upp imotionen. Omstruktureringen påverkar samverkan mellaninstitutionsorkestrarna och de orkestrar som är anslutna tillSOR. Orkestrarna inom SOR står enligt motionärens mening infören osäker framtid. En fortsatt utveckling av samarbetet med iförsta hand de mindre institutionsorkestrarna är angelägen. Ensamlad utredning behövs för att finna lösningar på problemen,som inte enbart är ekonomiska.Mot bakgrund bl.a. av den länsmusikreform som genomfördes år1988 uppdrog regeringen hösten åt en särskildutredningsman att göra en översyn rörande de samhällsstöddasymfoniorkestrarnas situation m.m. Resultaten av översynenredovisas i betänkandet (Ds 1989:46) Symfonierna och samhället.I betänkandet redovisas nuvarande resurser, kommunernas,landstingens och statens ansvar, synpunkter på bidragssystemen,utvecklingsambitionerna i regionerna m.m. Förslag lämnas bl.a.beträffande utbyggnadstakt, gästspelsverksamhet ochturnéverksamhet. I betänkandet behandlas även samverkan mellanorkestrarna och musiklivet i övrigt.Utskottet vill i sammanhanget erinra om det ansvar förmusiklivets totala situation som åvilar den regionalamusikorganisationen. I samband med riksdagsbehandlingen avproposition 1984/85:1 om omorganisation av regionmusiken ochRikskonserter (bet. KrU 7, rskr. 53) framhölls bl.a. att det ärviktigt med en regional musikpolitisk planering som ger en totalbild av musiklivet i regionen. Ett viktigt skäl för denföreslagna omorganisationen -- som genomfördes -- varatt ge betydligt bättre förutsättningar än dittills för ensjälvständig och heltäckande musikpolitik. Därför måste även detrika musikliv uppmärksammas som finns utanför den ram somstatliga, primärkommunala och landstingskommunala insatser ger.Syftet med den regionala musikpolitiska planeringen bör vara attmusiklivet i dess helhet skall stimuleras och utvecklas och intebara den sektor där staten överlåtit ansvaret.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion Kr226yrkande 2 om en samlad utredning om symfoniorkestrarnas villkor.Medel för bidrag till de regionala skådebanorna harhittills beräknats under anslaget Bidrag till regionala ochlokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Innevarandebudgetår lämnas bidrag i form av grundbidrag till sex regionalaskådebanor. Grundbidragen har fördelats av . Ibudgetpropositionen beräknas medel för bidrag till skådebanornanästa år under en särskild anslagspost under anslaget Bidragtill utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Medlen avsesförvaltas av styrelsen för Riksskådebanan.I motionerna Kr243 (s) och Kr285 (s) hemställs att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna behovet av stödtill skådebaneverksamhet i och länresp. till Nya skådebanan i län.Utskottet har i betänkandet 1991/92:KrU18 inte haft något atterinra mot att medel beräknas under särskild anslagspost förbidrag till skådebanorna under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Det får ankomma påstyrelsen för Riksskådebanan att fördela tillgängliga resursermellan skådebanorna. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr243 och Kr285.Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m. (B 17)I budgetpropositionen hänvisas till teaterkostnadsutredningens(SOU 1991:71) beskrivning av de fria gruppernas ekonomiskasituation. Kulturministern delar den uppfattning om utvecklingeninom området som kom till uttryck budgetproposition.En nettoökning av anslaget för /93 med8156000 kr. Vidare föreslås en reglering avpensionsrätten för personalen vid de fria grupperna.Med hänvisning till den allvarliga ekonomiska situationen förmånga fria grupper föreslås i motion Kr257 (v) en ytterligarehöjning av anslaget med 7 milj.kr. (yrkande 1). Höjningenföreslås finansieras genom en omfördelning av medel frånanslaget Bidrag till Operan.De fria grupperna har enligt motion Kr271 (s) en centralbetydelse i kulturlivet. De svarar för förnyelse av teater, dansoch musik och har vunnit en ny publik för scenkonsten genom attspela bl.a. på mindre orter och utanför institutionernas scener.De fria gruppernas andel av publiken motsvaras inte av derasandel av det offentliga stödet. Mot denna bakgrund föreslås enanslagsökning med 5 milj.kr. utöver regeringens förslag (yrkande15). Vidare föreslås (yrkande 16) en översyn av det statligastödet till de fria grupperna syftande till en etappvis ökningmed 5 milj.kr. under förutsättningatt kommuner och landsting bidrar med lika mycket. Ökningarnaskall avse verksamhet utanför storstäderna och även nya,regionalt förankrade grupper. Vidare skall unga artister ochkonstnärligt nyskapande stödjas samt barn- och ungdomsteaterfrämjas.Riksdagen bör enligt motion Kr273 (s) yrkande 3 uttala att detbehövs ökade anslag till de fria teater-, dans- ochmusikgruppernas verksamhet i skogslänen.Utskottet vill -- liksom vid föregående riksmöten -- strykaunder betydelsen av de fria teater-, dans- och musikgruppernasverksamhet. Utskottet anser det därför väl motiverat med denhöjning av anslaget till de fria grupperna för nästa budgetårsom regeringen föreslår. Utskottet -- som erinrar om debetydande ökningar av bidraget till dessa grupper som skettunder den senaste femtonårsperioden -- kan däremot intetillstyrka den ytterligare ökning av anslaget som föreslås imotion Kr271 yrkande 15. Utskottet avstyrker också yrkande 3 imotion Kr273.I ett tidigare avsnitt av detta betänkande har utskottetavstyrkt ett yrkande i motion Kr257 om att minska anslaget tillOperan i syfte att kunna öka förevarande anslag. Som enkonsekvens av detta ställningstagande föreslår utskottet attriksdagen avslår motion Kr257 i vad avser det nu aktuellayrkandet 1.Utskottet föreslår sammanfattningsvis att underanslaget Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m.anvisar det i propositionen begärda beloppet på 62066000 kr.Utskottet tillstyrker att godkänner vad som anförtsi propositionen beträffande en reglering av pensionsrätten förpersonalen vid de fria grupperna.Utskottet erinrar om att inför innevarandebudgetår sett över bidragsprinciperna och att en ny modell förbidragsgivningen numera tillämpas. Den nya modellen skall bl.a.syfta till att göra en tydligare ansvarsfördelning möjlig mellanstat, landsting och kommun. Systemet skall också göra detmöjligt att fler grupper i landsorten kommer i fråga förverksamhetsbidrag. Det skall också lämna utrymme för stimulansav konstnärlig förnyelse. De fria gruppernas verksamhet har, somnämnts i det föregående, berörts i teaterkostnadsutredningensarbete.Utskottet anser att det inte är erforderligt med ytterligareen utredning om stödet till de fria grupperna. Utskottet erinrarockså om att vid nästa kommer att få taställning till förslag inför den treåriga budgetperioden1993/94--1995/96. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår yrkande 16 i motion Kr271.Bidrag till (B 18)Utskottet tillstyrker regeringens förslag att under anslagetBidrag till anvisa , dvs.en ökning med . beträffande medelsanvisningen till Bidrag till Svenskariksteaternatt med bifall till regeringens förslag tillBidrag till för /93 underelfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på212677000 kr.,2. beträffande syntolkning av teaterföreställningaratt avslår motionerna 1991/92:Kr217, 1991/92:Kr254och 1991/92:Kr281,3. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till Operanatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:Kr257 yrkande 3 till Bidrag tillOperan för /93 under elfte huvudtiteln anvisarett reservationsanslag på ,men. (v) - delvis4. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till Dramatiskateaternatt med bifall till regeringens förslag tillBidrag till för /93 underelfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på145790000 kr.,5. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till Svenskarikskonserteratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:Kr271 yrkande 30 till Bidrag tillSvenska rikskonserter för /93 under elftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 1 (s)6. beträffande det framtida statliga stödet tillutvecklingsarbete för amatörmusik, folkdans och folkmusikatt avslår motionerna 1991/92:Kr271 yrkande 31 och1991/92:Kr286,res. 2 (s)men. (v) - delvis7. beträffande stöd till central verksamhet föramatörmusikorganisationeratt avslår motion 1991/92:Kr226 yrkande 4,res. 3 (s)8. beträffande medelsanvisningen till Täckning av vissakostnader vid Svenska rikskonserteratt med bifall till regeringens förslag tillTäckning av vissa kostnader vid Svenska rikskonserter /93 under elfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,9. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till regionalmusikverksamhetatt med bifall till regeringens förslag tillBidrag till regional musikverksamhet för /93under elfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på218510000 kr.,10. beträffande försvarsmusiken fr.o.m. /94att avslår motion 1991/92:Kr214,11. beträffande grundbelopp till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioneratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1991/92:Kr203, 1991/92:Kr206,1991/92:Kr207, 1991/92:Kr215, 1991/92:Kr216, 1991/92:Kr244,1991/92:Kr271 yrkande 10 i denna del, 1991/92:Kr282 och1991/92:Kr284 beslutar att under anslaget vid moment 13 skallberäknas medel för grundbelopp i enlighet med regeringensförslag,res. 4 (s)men. (v) - delvis12. beträffande fördelningen av grundbelopp till de trestörsta orkestrarnaatt avslår motionerna 1991/92:Kr255 och1991/92:Kr256,13. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till regionalaoch lokala teater-, dans- och musikinstitutioneratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:Kr271 yrkande 10 i denna del tillBidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner för /93 under elftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,res. 5 (s) - villk. (v) - delvis14. beträffande utredning om villkoren försymfoniorkestrarnaatt avslår motion 1991/92:Kr226 yrkande 2,15. beträffande viss skådebaneverksamhetatt avslår motionerna 1991/92:Kr243 och1991/92:Kr285,16. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till friateater-, dans- och musikgrupper m.m.att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1991/92:Kr257 yrkande 1, 1991/92:Kr271yrkande 15 och 1991/92:Kr273 yrkande 3 till Bidrag till friateater-, dans- och musikgrupper m.m. för /93under elfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på62066000 kr.,res. 6 (s)men. (v) - delvis17. beträffande pensionsrätten för personalen vid de friateater-, dans- och musikgruppernaatt med bifall till regeringens förslag godkännervad som anförts i propositionen om en reglering avpensionsrätten för personalen vid de fria teater-, dans- ochmusikgrupperna,18. beträffande översyn av det offentliga stödet till defria gruppernaatt avslår motion 1991/92:Kr271 yrkande 16,res.