bet · GF01UbU14 · 1992-04-09 00:00:00 — Vidare erinrar utskottet om attekonomlinjens fördjupningsdel vid högskolan i --Sandvikenhar en inriktning mot fastighetsekonomi, och att såväl nämndahögskola som tekniska högskolan i har möjlighet attinom ramen för anslaget till lokala och individuella linjersamt fristående kurser anordna utbildning exempelvis för redanyrkesverksamma inom fastighetsbranschen. Utskottet anser motdenna bakgrund att bör avslå motionerna 1991/92:Ub520yrkande 1 och 1991/92:Ub554.Riksdagen bör enligt motion 1991/92:Fi408 (s) yrkande 3uttala sig för att behovet av alternativ ekonomi tillgodosesi ekonomutbildningen. Motionärerna avser därmed bl.a.alternativa metoder att mäta och värdera tillväxt utifrån enkvalitativ dimension.Utskottet vill hänvisa till att de lokala högskoleenheternasvarar för det närmare innehållet i de allmännautbildningslinjerna. bör enligt utskottets meninginte göra något uttalande i frågan utan avslå motion1991/92:Fi408 yrkande 3.JuristlinjenI budgetpropositionen föreslås, som nämnts i det föregående,en utökning av planeringsramarna för juristlinjen med 120nybörjarplatser. Dessa platser har med 40 vardera tillförtsuniversiteten i , och Lund.En utbyggd och sammanhållen juristutbildning viduniversitetet i begärs i motion 1991/92:Ub542 (fp) yrkande1. Motionären anser att nuvarande tvååriga grundlägganderättsutbildning jämte lokal påbyggnadslinje och kompletterandeutbildning till jur.kand.-examen bör ersättas av ensammanhållen utbildning . Antalet nybörjarplatser böröka från 40 till 60.Utskottet har vid föregående utförligt behandlat densärskilda juristutbildningen i och dess ställning iförhållande till utbildningen på juristlinjen vid de trejuridiska fakulteterna. I sitt betänkande 1990/91:UbU12, tillvilket hänvisas, ansåg utskottet (s. 53--55) det intenödvändigt att något annat universitet gavs ansvar för denkompletterande juridiska utbildningen i . Det borde såledesankomma på linjenämnd (motsvarande) i att fastställa lokalutbildningsplan för juristlinjen 180 poäng. Utskottet anfördevidare (s. 56) att med hänsyn till att utbildningen påjuristlinjen vid universiteten i och skulle kommaatt bedrivas utan direkt anknytning till juridisk fakultetborde den utvärderas. Mot bakgrund avutvärderingen borde regeringen förriksdagen redovisa sin bedömning av verksamhetens omfattningoch organisatoriska former på längre sikt.Utskottet vill erinra om regeringens uttalade avsikt attåterkomma med en samlad bedömning av den fortsatta utbyggnadenav högskolan i samband med budgetförslaget inför nästatreårsperiod. Med hänvisning härtill föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motion 1991/92:Ub542 yrkande 1fastställer planeringsramar för juristlinjen i enlighet med vadsom förordats i proposition 1991/92:100.PsykologlinjenRegeringens förslag till dimensionering av högskolan förnästa budgetår innefattar en utökning av psykologlinjen med 15platser vid i motion 1991/92:Ub441 (fp) föreslås en omfördelning av tionybörjarplatser på psykologlinjen från iStockholm till i . Syftetär bl.a. att öka den geografiska spridningen avutbildningsplatser.Utskottet finner att med de i budgetpropositionen beräknadenya platserna kommer planeringsramarna för psykologlinjenatt nästa budgetår omfatta 60 nybörjarplatser vid varderauniversiteten i , , och samt 30vid i . Utskottet anser att det inte finnsskäl att sätta i fråga regeringens bedömning när det gällerlokaliseringen av utbyggnaden eller ompröva tidigarebeslut (bet. 1990/91:UbU12 s. 57). Fortsatta ställningstagandeni dimensioneringsfrågor kommer att göras inför nästa treårigabudgetperiod.Riksdagen bör således med avslag på motion 1991/92:Ub441fastställa planeringsramar för psykologlinjen för budgetåret1992/93 i enlighet med regeringens förslag.Enligt motion 1991/92:Ub502 (v) bör uttala sig fören resursförstärkning till psykologlinjen. Motionärernamenar att det är viktigt att göra centrala insatserför att garantera nivån på psykologlinjen. har enligt motionen nästan 50-procentiga nedskärningardrabbat en stor del av utbildningen. De reella möjligheternaatt lokalt tillrättalägga snedfördelningen påstås i motionenvara minimala.Utskottet erinrar om att (prop. 1988/89:65, bet. UbU9, rskr. 148) fattade beslut om attett nytt styr- och anslagssystem för högskolan skall /94. Det nya systemet innebär bl.a. att varjehögskoleenhet tilldelas ett ramanslag för grundläggandehögskoleutbildning i stället för det nuvarande systemet attmedel tilldelas under fem sektorsanslag och ett s.k.LIF-anslag. De enskilda högskoleenheterna skall ha ansvaret föratt resurserna används väl. Utskottet utgår från att regeringeni beredningsarbetet inför budgetpropositionen /94bedömer de olika högskoleenheternas behov av resurser för attgenomföra den utbildning som de åläggs av statsmakterna och attregeringen därvid föreslår de förstärkningar elleromfördelningar som befinns nödvändiga. Med det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1991/92:Ub502.Påbyggnadslinjen Fortbildning i socialt behandlingsarbetePåbyggnadslinjen Fortbildning i socialt behandlingsarbete om30 poäng anordnas innevarande budgetår vid iLund. Planeringsramen för linjen är 20 nybörjarplatser.I budgetpropositionen anförs att universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) redovisat ett uppdrag med förslag tillutbildning för socionomer som ger behörighet till högskolansutbildning i psykoterapi. UHÄ anser att en grundläggandeteoretisk utbildning i psykoterapi om 15 poäng, vilken byggerpå de kunskaper som påbyggnadslinjen i socialt arbete ger, kanvara lämplig för vidare studier i psykoterapi 60 poäng.Påbyggnadslinjen Fortbildning i socialt behandlingsarbete 30poäng, som finns endast vid i , bör därförenligt UHÄ läggas ned och ersättas av påbyggnadslinjeni socialt arbete 40 poäng med en dimensionering på 20 platserinom ramen för de resurser som disponeras för30-poängslinjen.Föredragande statsrådet säger sig inte vara beredd attföreslå lokalisering av en ny utbildningslinje. Det bör enligthans uppfattning överlåtas till de utbildningsansvariga viduniversitetet i att inom ramen för fristående kurser skapaen påbyggnadsutbildning för socionomer som tillgodoser såvälarbetsmarknadens krav på psykoterapiutbildade socionomer som destuderandes krav på adekvat förutbildning för behörighet tillfortsatt psykoterapiutbildning om 60 poäng. Vidmedelsberäkningen har därför . överförts frånförevarande anslag till anslaget Lokala och individuella linjersamt fristående kurser.Regeringen begär således bemyndigande av attbesluta om nedläggning av påbyggnadslinjen Fortbildning isocialt behandlingsarbete vid i /93.I två motioner, nämligen motionerna 1991/92:Ub477 (m) och1991/92:Ub488 (s), framställs yrkanden i enlighet med UHÄ:sförslag. I båda motionerna anförs att påbyggnadslinjen isocialt arbete 40 poäng är inrättad på övriga orter medsocionomutbildning. Den är en yrkesfortbildning, vilket talarför att även utbildningen i för att uppnå likvärdighet böranordnas i form av en påbyggnadslinje. I annat fall bör enligtmotionärerna för utbildningen finnas centrala anvisningar,nationella minimikrav eller liknande.Utskottet delar regeringens uppfattning att nylokalisering avallmänna linjer och påbyggnadslinjer inte bör göras nu medhänsyn till den förestående avregleringen av linjesystemet.Påbyggnadsutbildningen för socionomer bör istället, somregeringen förordat, överlåtas till de utbildningsansvariga attanordna inom ramen för fristående kurser. Utskottet föreslårsåledes att med avslag på motionerna 1991/92:Ub477och 1991/92:Ub488, båda i denna del, lämnar regeringen begärtbemyndigande att besluta om nedläggning av påbyggnadslinjenFortbildning i socialt behandlingsarbete vid iLund fr.o.m. /93.Turismlinjen m.m.I motionerna 1991/92:Ub416 (s) yrkande 2 och 1991/92:Ub455(s) betonas behovet av en förlängning av turismlinjen frånnuvarande 80 poäng till 120 poäng. Utbildningen bör utvecklasytterligare för att kunna ge branschen den kompetenta personalsom efterfrågas. Vidare föreslås i motion 1991/92:Ub416 (s)yrkande 1 att ett besöks- och turistnäringsinstitutinrättas i anslutning till vidhögskolan i . En sådan samlad kompetens skulle enligtmotionären ge en effektiv koppling mellan den högreutbildningen och turistnäringen. Ökade satsningar påutbildning och forskning krävs enligt motion 1991/92:Kr513(m) yrkande 1 för att höja turistbranschens status ochutvecklingsmöjligheter.Utskottet vill beträffande utbildningstidens längd påminna omvad utskottet tidigare anfört (senast i bet. 1990/91:UbU12 s.57), nämligen att behovet av fördjupad och breddad utbildninginom turismområdet kan tillgodoses genom lokalapåbyggnadsutbildningar eller fristående kurser. I vad gällerinrättandet av ett besöks- och turistnäringsinstitut anserutskottet att sådant institut kan förläggas till högskola medturismutbildning utan särskilt uttalande från . Fråganom ökade satsningar på utbildning och forskning inomturismområdet bör tas upp inför nästa treåriga budgetperiod förhögskolan. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna1991/92:Ub416, 1991/92:Ub455 och 1991/92:Kr513 yrkande 1 idenna del.Högskoleutbildning för fritidssektorn efterfrågas imotion 1991/92:Ub439 (fp). Motionären anmärker att utbildninginom fritidsområdet på högskolenivå finns etablerad i fleraandra länder. I motionen hänvisas till att en modell förgrundläggande högskoleutbildning tagits fram i undermedverkan av bl.a. högskolan.Utskottet erinrar om att det ankommer på de lokalahögskoleenheterna att besluta om införande av nyaundervisningsämnen och inrättande av lokala utbildningslinjer.Motion 1991/92:Ub439 avstyrks därmed.Högre restaurangutbildningI motion 1991/92:Ub459 (s, m, fp, c, kds, v) betonas värdetav den högre restaurangutbildning som försöksvis bedrivs inomhögskolan i . Utbildningen, som omfattar 18 studerande,är förlagd till i kommun.Försöksverksamheten inleddes /91 med en40-poängskurs för servitörer. Innevarande budgetår fortsätterverksamheten och påbyggnadskurser planeras för en studiegång påsammanlagt 120 poäng. Motionärerna framhåller att högskolan iÖrebro har små möjligheter att inom egna ramar klara denpermanenta etableringen av en akademisk utbildning för en heltny yrkesgrupp. Det är därför nödvändigt att högskolan genom ensärskilt anvisad resurs ges möjlighet att fortsätta driften ochutvecklingen av den högre restaurangutbildningen.Utskottet konstaterar att det inom högskolan finns utbildningpå hotell- och restaurangområdet dels i form av hotell- ochrestaurangekonomlinjen vid i , dels iform av storhushålls- och restauranglinjen (YTH) viduniversitetet i . Ingen av dessa utbildningar motsvarar deninriktning som försöksutbildningen i representeraroch där restaurangverksamhetens estetiska sida uppmärksammasbåde i teori och praktik. En sådan högskoleutbildning har ettklart värde för den svenska restaurangnäringens förmåga attlocka besökare till vårt land. Statsmakterna har redan satsatbetydande resurser av regionalpolitiska medel för att startaförsöksverksamheten och har vidare åtagit sig att bidra med 15milj.kr. för att till verksamheten vid Grythytte akademiförvärva den svenska paviljongen vid världsutställningen iSevilla. Det är i ett nationellt perspektiv önskvärt att dessasatsningar kan nyttiggöras för framtiden. Utskottet anserdärför att regeringen, inom ramen för den dimensioneringsökningav grundläggande högskoleutbildning som kommer att föreslås förnästa treårsperiod, bör beräkna medel för högskolan i såatt den högre restaurangutbildningen i kanpermanentas. Detta bör med anledning av motion1991/92:Ub459 som sin mening ge regeringen till känna.Planeringsramar i övrigt och anslagsbeloppRegeringens förslag beträffande planeringsramar i övrigtunder förevarande anslag har inte gett utskottet någonanledning till erinran. Utskottet föreslår att riksdagenfastställer dessa ramar för /93 i enlighet medvad som förordats i budgetpropositionen.Utskottet har inte heller något att invända motmedelsberäkningen under anslaget, utan föreslår attriksdagen med bifall till proposition 1991/92:100 och medavslag på motionerna 1991/92:Ub477 och 1991/92:Ub488 (båda idenna del) för nästa budgetår till Utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken anvisar ettreservationsanslag på 594089000 kr.D 10. Utbildning för vårdyrkenEfter förslag i budgetpropositionen regeringen att inrätta en allmänutbildningslinje, tandteknikerlinjen om 120 poäng (prop.1990/91:100, bet. UbU12, rskr. UHÄ fick av regeringen iuppdrag att inom de ramar som finns på statsbudgeten redovisaförslag om tandteknikerlinjens dimensionering och organisationsamt redovisa de utbildningsmässiga och ekonomiskakonsekvenserna av ett statligt resp. kommunalt huvudmannaskap.I förevarande proposition anför utbildningsministern att handelar UHÄ:s uppfattning att utbildningen bör anordnas vidKarolinska institutet samt universiteten i , ochUmeå. Utredningen och remissbehandlingen har emellertid visatatt den nya utbildningen inte bör starta förrän budgetåret1993/94, eftersom högskolorna behöver för planering avutbildningen och information till presumtiva studerande.Utbildningsministern avser att återkomma i nästa årsbudgetproposition beträffande kostnaderna för den nyautbildningen.Det slutförhandlade innebär attvissa utbildningar för yrken inom hälso- och sjukvården måsteförlängas för att de examinerade skall omfattas av den för EG-och EFTA-länderna gemensamma arbetsmarknaden. De aktuelladirektiven kräver när det gäller apotekaryrket en minst femårigutbildning, varav avser praktik vid apotek.Regeringen föreslår med anledning härav att apotekarlinjenförlängs från 160 till 180 poäng. Avsikten är att universiteteti , där utbildningen är förlagd, skall utfärda två slagav utbildningsbevis avseende apotekarlinjen, nämligen dels ettsom grundar sig på en teoretisk utbildning om 180 poäng somgrund för forskarutbildning eller arbete inom t.ex.läkemedelsindustrin, dels ett som omfattar även praktisktjänstgöring och som ger behörighet för apotekaryrket.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Logopedlinjen finns inrättad vidKarolinska institutet samt universiteten i och Göteborg.På varje ort sker antagning av 28 studerande var fjärde termin.I motion 1991/92:Ub492 (s) påtalas att det behövs en ökning avantalet logopeder för att fylla behovet av tjänster iprimärvården. Det är enligt motionärerna också viktigt atttjänsterna sprids över landet. I motionerna 1991/92:Ub457 (fp),1991/92:Ub505 (v), 1991/92:Ub524 (kds) och 1991/92:Ub537 (s)begärs att linjen inrättas även vid i /93 inom ramen för den utökning av grundläggandehögskoleutbildning som föreslås i budgetpropositionen. Enligtden förstnämnda motionen bör inrättandet i ske genomomfördelning inom landet av antalet utbildningsplatser pålogopedlinjen.Utskottet erinrar om att antalet nybörjarplatser pålogopedlinjen utökades fr.o.m. innevarande budgetår efterförslag i budgetpropositionen 1991 (prop. 1990/91:100, bet.UbU12, rskr. 355) som antagningsintervallet ändradesfrån var tredje termin till var fjärde. Frågan om eventuellutökning eller nylokalisering av logopedutbildning bör enligtutskottets mening prövas vid beredningen av budgetförslaget förnästa treårsperiod. bör därför avslå motionerna1991/92:Ub457, 1991/92:Ub492, 1991/92:Ub505, 1991/92:Ub524 och1991/92:Ub537.I propositionen föreslås, som utskottet redovisat iinledningen av detta betänkande, att ytterligare 20nybörjarplatser på läkarlinjen inrättas vid iLinköping /93. I motion 1991/92:Ub805 (s)yrkande 15 begärs att ytterligare 20 nybörjarplatser därutöverinrättas vid i , som vissa avregeringens föreslagna utökningar under andra anslagsenareläggs resp. omdisponeras.Utskottet har i det föregående redovisat sittställningstagande till motionsyrkanden om utökning avläkarlinjen i . Förevarandemotionsyrkande behandlas också i socialutskottets yttrande1991/92:SoU3y, som bifogats detta betänkande som bilaga 1. i det föregående (s. 15) nämnda utredning som genomförts isamarbete mellan företrädare för i ochlandstingen i norra sjukvårdsregionen sägs att lokalbristen fördirekt eller indirekt berörda institutioner vid universitetetär av den omfattningen, att det får betraktas som uteslutet attstarta en utökning av läkarutbildningen under provisoriskaformer. Lokaltillskott är därför nödvändigt inför starten av enutökning. , som anser att en utökning avläkarutbildningen i måste ges hög prioritet, anför i sittyttrande att utbyggnaden självfallet bör ske i den takt som detfinns praktiska förutsättningar för. I det sistnämnda instämmerutbildningsutskottet. I det föregående (avsnittet Utbildningför tekniska yrken) har utskottet avstyrkt senareläggning avvissa i propositionen föreslagna utökningar av civilingenjörs-och arkitektutbildning. Dessa är i motion 1991/92:Ub805sammankopplade med förslaget om utökning av läkarlinjen i /93 (yrkande 15) på så sätt att utökningenskulle finansieras genom senareläggningen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motion 1991/92:Ub805 yrkande 15 i dennadel fastställer planeringsramar för läkarlinjen i enlighet medvad som förordats i proposition 1991/92:100.En förkortad psykoterapiutbildning för psykologer behövsenligt motionerna 1991/92:Ub435 (m) och 1991/92:Ub535 (fp),eftersom psykologer redan i sin grundutbildning har sådanakunskaper att de intar en särställning vad avser främst denteoretiska nivån för behörighet. En psykoterapiutbildning om 60poäng är för denna grupp ett resursslöseri, anser motionärerna.Utskottet behandlade motioner med samma innebörd i sitt avriksdagen godkända betänkande 1991/92:UbU2. Med hänvisning tillvad som där anförts föreslår utskottet att ävenavslår motionerna 1991/92:Ub435 och 1991/92:Ub535.Utskottet övergår nu till att behandla förslag om demedellånga vårdutbildningarna.I budgetpropositionen redovisas den översyn som inomutbildningsdepartementet har gjorts avsjuksköterskeutbildningen (Ds 1991:81 Sjuksköterskeutbildningenmot ). Översynen har avsett hälso- ochsjukvårdslinjens längd, innehåll, inriktningar, internationellagångbarhet och benämning samt påbyggnadsutbildningarna ianslutning till linjen. Utbildningsministern ansluter sig tillförslagen i rapporten att hälso- och sjukvårdslinjen om 80/90poäng samt försöksutbildningen om 120/130 poäng skall ersättasav en ny sjuksköterskelinje på 120 poäng. Inom den nya linjenskall enligt förslaget bara förekomma en inriktning, allmänhälso- och sjukvård. Specialistdelarna inom de övrigainriktningarna på den nuvarande hälso- och sjukvårdslinjenföreslås bli påbyggnadsutbildningar. De ekonomiskakonsekvenserna av den förlängning av linjen som föreslås skallenligt propositionen prövas mot dels den analys avutbildningskostnaderna som har gjorts i samband medstatskontorets utredning "Den -- kostnaderoch framtida statsbidrag", dels den analys som utredaren av etteventuellt statligt huvudmannaskap för de medellångavårdutbildningarna kommer att göra.Enligt propositionen motiveras förslaget om förlängdsjuksköterskeutbildning och avskaffande av specialiseradeinriktningar av behovet att ge en bred bas föryrkesverksamheten och för fortsatta studier. Vidare är detenligt propositionen viktigt att de svenska sjuksköterskornablir gångbara på den gemensamma arbetsmarknad som öppnas genomEES-avtalet. Mot bakgrund av de direktiv som kommer att gällaframstår den hittillsvarande utbildningen på hälso- ochsjukvårdslinjen i formellt hänseende som otillräcklig, trotsatt de svenska sjuksköterskorna utför avancerade uppgifter ivården och har ett internationellt sett gott rykte.Regeringen begär därför bemyndigande att den 1juli 1993 inrätta en ny allmän utbildningslinje,sjuksköterskelinjen om 120 poäng och att fr.o.m. budgetåret1993/94 avveckla den nuvarande hälso- och sjukvårdslinjen.Utskottet tillstyrker förslagen.I detta sammanhang vill utskottet också anföra följande.Under /93 kommer hälso- och sjukvårdslinjen attfinnas kvar. I propositionen anför utbildningsministern att hanföreslår att antagningen till denna linje inför vårterminen1993 enbart skall omfatta försöksutbildningen om 120 poäng.Utskottet har erfarit att detta uttalande i propositionen harvållat oro dels bland presumtiva studerande som genomgår denvårdinriktade kompletteringskursen i avsikt att därefter sökatill hälso- och sjukvårdslinjen, dels bland landstingen sombefarar ett besvärande uppehåll i utflödet av nyexamineradesjuksköterskor. Utskottet har erfarit att skälet tillutbildningsministerns uttalande är att -- om träderi kraft såsom planerat -- de som påbörjar80/90-poängsutbildning på hälso- och inte kommer att uppnå en otvetydig behörighetför sjuksköterskeyrket inom hela EG- och EFTA-området. De somdäremot påbörjat den kortare utbildningen innan EES-avtaletträder i kraft har genom särskild protokollsanteckningtillförsäkrats sådan behörighet. Utskottet erinrar om att detstår huvudmännen fritt att bestämma om de vill anordna denreguljära utbildningen eller försöksutbildningen. Det finnsenligt högskoleförordningen (2 kap. 7 §) också möjlighet förstyrelsen för utbildningen att besluta att utbildningen skallförläggas till annan tid än läsår, exempelvis med hänsyn tillde studerandes önskemål.I propositionen begär regeringen också bemyndigande att den 1juli 1993 förlänga barnmorskeutbildningen med 10 poäng till60 poäng. Enligt de EG-direktiv som kommer att gälla närEES-avtalet trätt i kraft krävs en sådan förlängning för attbarnmorskorna skall ha tillträde till den framtida friaarbetsmarknaden inom EG- och EFTA-området. Förlängningenmotiveras också av att barnmorskans arbetsfält har vidgats ochfördjupats.Utskottet föreslår att ger regeringen det begärdabemyndigandet.Rehabiliteringslinjens längd föreslås i propositionenändrad från 100 till 120 poäng fr.o.m. den 1 juli 1993.Regeringen hänvisar till en inom UHÄ gjord översyn, somredovisades och som haderemissbehandlats. Kunskapsutvecklingen inom sjukgymnastik ocharbetsterapi har enligt propositionen varit oerhört snabb undersenare tid och goda sjukgymnasters och arbetsterapeutersrehabiliterande insatser sparar pengar både för samhället ochenskilda.Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen attden förlänga rehabiliteringslinjen med 20 poängtill 120 poäng.I samband med förlängningen av rehabiliteringslinjen börenligt propositionen påbyggnadslinjerna i anslutning tillrehabiliteringslinjen avvecklas. I övrigt finansierasreformen av rehabiliteringslinjen inom befintliga ramar.Dagens arbetsterapeuter behöver enligt motionerna1991/92:Ub516 (s) och 1991/92:Ub533 (fp)påbyggnadsutbildningen. Motionärerna påpekar att merkostnaderför förlängningen av rehabiliteringslinjen inte uppkommerförrän , varför påbyggnadsutbildningen åtminstone måstefå en övergångstid. När den avvecklas bör resurserna enligtmotionärerna användas för att bygga upp ett magisterprogram iarbetsterapi.Behovet av påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster tas upp imotion 1991/92:Ub500 (m). Där anförs att det är av största viktatt sjukgymnaster efter en tids yrkesverksamhet erbjudsmöjlighet till specialisering för olika verksamhetsområden ochfördjupning inom sitt ämnesområde. Regeringen bör enligtmotionären vid införande av magisterexamen även prövamöjligheterna att skapa en påbyggnadsutbildning försjukgymnaster.Utskottet vill med anledning av propositionen och motionernaanföra följande.Utskottet har erfarit att den förlängda rehabiliteringslinjenkommer att inrymma delar av det som ingår ipåbyggnadslinjerna. Enligt regeringens förslag omfattarrehabiliteringslinjen /93 1016nybörjarplatser. En förlängning av utbildningen med en terminär således ett mycket stort åtagande, som måste finansieras.Det har vidare framkommit att de resurser som för närvarandeanvänds för påbyggnadslinjerna inte behöver tas i anspråk förrehabiliteringslinjen förrän /96, då den sjätteterminen av den förlängda linjen anordnas för första gången.Påbyggnadslinjerna bör därför inte läggas ned förrän budgetåret1995/96. Utskottet erinrar om att medel till lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser bl.a. kan användastill fortbildning och vidareutbildning.