bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — Ävenmotionerna So507 (fp) yrkande 2, So522 (c) och So526 (nyd)yrkande 2 avstyrks.Utskottet utgår ifrån att även de roller som andrayrkesgrupper än läkare bör ha , t.ex. sjuksköterskor,distriktssköterskor och barnmorskor, kommer att övervägas närett system med husläkare utformas. Även frågor om behovet avomarbetning av reglementen för dessa grupper samt frågor omförskrivningsrätt m.m. torde då övervägas. bör inteföregripa regeringens ställningstagande i dessa frågor.Motionerna So447 (s), So453 (m, s, fp, c, kds) och So491 (m)avstyrks.Barnhälsovården, och i viss mån även mödrahälsovården, harnyligen utretts av . Utredningsrapporten skallenligt uppgift remissbehandlas. Utskottet utgår från attregeringen därefter kommer att överväga bl.a. de frågor som tasupp i motionerna So430 (kds) yrkandena 1 och 3, So438 (s)yrkande 10, So467 (s), A805 (c) yrkande 20 och K423 (s) yrkande6. bör inte föregripa regeringens ställningstagande idessa frågor. Motionerna avstyrks.Statens folkhälsoinstitut (E 17)I proposition 1990/91:175 om vissa folkhälsofrågor föreslogden dåvarande regeringen att godkänna att ettfolkhälsoinstitut skulle inrättas från ,vilket biföll (SoU23, rskr. I proposition1991/92:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /92 föreslog den nya regeringen atttidpunkten för inrättande skullesenareläggs till , men att vissa viktigafolkhälsoinsatser skulle kunna påbörjas redan under budgetåret1991/92. biföll förslaget (rskr. 82).Folkhälsoinstitutets huvuduppgift skall vara att på nationellnivå bedriva hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete avsektorövergripande karaktär. Arbetet avses ske genom och i närasamarbete med kommuner, landsting, andra statliga myndigheter,företag och frivilliga organisationer m.m.Institutet skall arbeta i programform med dels tillfälliga,dels permanenta program. Enligt vad som anfördes i proposition1990/91:175 bör institutet inledningsvis arbeta med program omalkohol och droger, tobak, olycksfallsskador samt program motsärskilda grupper -- till att börja med barn och ungdomar samtutsatta kvinnor.En organisationskommitté för hartillkallats för att utföra det förberedande arbete som krävs(dir. 1991:77 och 96). Kommitténs förslag skall överlämnassuccessivt till regeringen. Förslag som kräver regeringensställningstagande inför inrättandet av den 1juli 1992 skall överlämnas . Kommitténsarbete i övrigt skall vara avslutat i år.I budgetpropositionen föreslås att till för /93 anvisar ettreservationsanslag på 106 883 000 kr.Folkhälsoinstitutets lokaliseringI ett flertal motioner ges förslag till lokaliseringsort förfolkhälsoinstitutet och dess verksamhet.I motion So425 av m.fl. (s) föreslåsatt institutet eller delar därav placeras i . Även imotion So518 av () föreslås somlokaliseringsort. I motion So429 av ()begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som imotionen anförts om principer för utlokaliseringsbeslut medavseende på verksamhetsoperativa del(yrkande 1). Motionären menar att det är viktigt att finnaen lösning som tillgodoser bl.a. regionalpolitiska aspekter. Imotionen föreslås vidare eller somlokaliseringsorter för den verksamhetsoperativa delen avfolkhälsoinstitutet (yrkande 2). I motion So431 av JanAndersson och (båda s) föreslås attfolkhälsoinstitutet placeras i . föreslås somlokaliseringsort i motion So444 av () ochBertil () och i motion So471 av . (s). I motion So449 av m.fl. (s)föreslås att institutet placeras i . I motion So468 avBerit m.fl. (s) föreslås att folkhälsoinstitutetplaceras i och att ett antal programområden förläggstill län. I motion So476 av ()föreslås att förläggs till sjukhusi kommun. I motion So479 av ()föreslås att institutet förläggs till . I motionSo480 av () föreslås att denverksamhetsoperativa delen av förläggs tillOskarshamn. I motion So506 av () ochmotion So513 av () föreslås attfolkhälsoinstitutet placeras i . I motion So523 av KarinStarrin m.fl. (c, s, m, fp, kds, nyd, v), slutligen, begärsett tillkännagivande till regeringen om att lokaliseringsort förfolkhälsoinstitutet prövas i enlighet med tidigarebeslut (yrkande 1). Motionärerna erinrar omarbetsmarknadsutskottets uttalanden om att det vid lokaliseringav nya myndigheter är viktigt att pröva möjligheten att väljaannan lokaliseringsort än . I motionen föreslås attfolkhälsoinstitutet placeras i (yrkande 2).För den närmare motiveringen av förslagen om vartfolkhälsoinstitutet bör lokaliseras hänvisas till motionerna.I en skrivelse till regeringen föreslogorganisationskommittén för att institutetskall lokaliseras till . Kommittén fästesärskilt avseende vid den vikt som enligt förarbetena läggs vidinstitutets roll som samordnare mellan olika sektorer på detnationella planet och nödvändigheten av ett gott och närasamarbete med olika centrala organ, framför alltsocialstyrelsen. Kommittén anförde vidare att den i sittfortsatta arbete avsåg att sträva efter att en väsentlig del avinstitutets resurser skall användas till verksamhet utanför dencentrala organisationen, både i form av projekt och genom fastsamarbete med olika verksamheter, s.k. collaborating centers ochliknande. Om institutet förläggs till också att närmare pröva vilken lokalisering inomregionen som är lämpligast och därvid även möjligheterna tillsamlokalisering.Regeringen beslutade attfolkhälsoinstitutet skall förläggas till . Ibeslutet uppdrog regeringen åt organisationskommittén förfolkhälsoinstitutet att pröva vilken placering inom regionen somär lämpligast bl.a. med tanke på möjligheter tillsamlokalisering med någon befintlig verksamhet. Kommittén skallvidare pröva på vilket sätt och i vilken omfattning mindre delarav verksamheten kan förläggas utanför den centralaorganisationen och därvid vidta nödvändiga åtgärder för en sådanlokalisering.I ett interpellationssvar i den 27 februari 1992anförde socialministern att regeringen bedömt att framför alltbehovet av samarbete med andra centrala myndigheter och andraorganisationer är så stort att en lokalisering avfolkhälsoinstitutet till ger institutet denstörsta möjligheten att på ett effektivt sätt fullgöraarbetsuppgifterna. Till detta kommer enligt socialministern atten del av den personal som kommer att behövas bör besittaspeciell kompetens. Sådan personal bedöms framför allt kunnarekryteras från andra myndigheter och organisationer som finns iStockholm och från vilka övertar vissafunktioner. Socialministern påtalade vidare att det ärregeringens uppfattning att det är viktigt att en inteoväsentlig del av institutets arbete sker utanför för får enligtsocialministern pröva detta.Den 20 mars 1992 beslutade organisationskommittén attfolkhälsoinstitutets centrala del skall förläggas till kvarteretGarnisonen i . Utskottet har vidare erfarit attkommittén har beslutat att ta upp överläggningar för inrättandeav professurer och andra forskartjänster inom folkhälsoområdetvid universiteten i /och . kommer ocksådiskussioner att tas upp om inrättande av forskartjänster påandra håll, bl.a. en tjänst för forskning om kvinnors hälsa.Överläggningar kommer också att inledas med länslandsting om samarbete kring ett skadeförebyggande program ochmed om samarbete kring allergifrågorna.Kommittén eftersträvar också ett samarbete om kostfrågor ianslutning till och sjukhus.Arbetsmarknadsutskottet har under årenslopp redogjort för sin uppfattning om lokalisering ochomlokalisering av statlig verksamhet. Beträffande lokaliseringenav nya myndigheter har arbetsmarknadsutskottet uttalat att detär viktigt att pröva möjligheterna att välja annanlokaliseringsort än (1990/91:AU3y). Utskottet harockså anfört att lokalisering av nya myndigheter bör föregås avnoggranna överväganden i skilda hänseenden. Det gäller bl.a.förutsättningarna att behålla eller rekrytera kvalificeradpersonal, behovet av kontakter med andra myndigheter,medflyttandes möjligheter till arbete m.m. (1989/90:AU13 s. 84).I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 38) behandlade utskottetett stort antal motioner om lokalisering.Utskottet ansåg att inte borde föregripa kommitténsbedömning med något uttalande om lämplig lokaliseringsort, menutgick från att den då ännu inte tillsattaorganisationskommittén skulle beakta arbetsmarknadsutskottetsuttalanden om lokalisering av nya myndigheter.Utskottet gör följande bedömning.Det bör ankomma på regeringen och inte på attbestämma lokaliseringsort för . Utskottetutgår från att regeringen vid behandlingen av ärendet omfolkhälsoinstitutets lokalisering har beaktat vad riksdagenuttalat om vilka överväganden som bör göras vid lokalisering aven statlig verksamhet. Utskottet noterar vidare att delar avfolkhälsoinstitutets program- och projektverksamhet kommer attförläggas utanför den centrala organisationen varigenom denkompetens på folkhälsoområdet som byggts upp på annat håll ilandet kommer att kunna utnyttjas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So425 (s),So429 (kds), So431 (s), So444 (fp och m), So449 (s), So468 (s),So471 (s), So476 (fp), So479 (c), So480 (kds), So506 (fp), So513(kds), So518 (fp) och So523 (c, s, m, fp, kds, nyd och v).Vissa arbetsuppgifterI motion So206 av () begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om insatser för att förebygga och minskaförekomsten av spelberoende (yrkande 1), om finansiering avinsatser mot spelberoende (yrkande 2) och om det planeradefolkhälsoinstitutets roll i arbetet med att förebygga och minskaförekomsten av spelberoende (yrkande 3). Enligt motionärenär spelberoende ett hälsoproblem som har stora likheter medalkohol- och drogberoende. Motionären menar att man måste fåfram omfattningen av problemet, lära sig identifiera vilka somär i riskzonen och få kunskap om hur man skall hjälpa dem somblivit spelberoende. Det behövs även speciellabehandlingsplatser för denna grupp. En viss summa avskatteintäkterna från spel bör gå till insatser motspelberoende. Vidare bör det planerade gesen aktiv roll i arbetet med att minska och förebyggaspelberoende, anför motionären.I oktober 1991 bildades , varssyfte är att vara en länkrörelse för spelmissbrukare ochanhöriga. I förbundets arbete ingår bl.a. att informera olikamyndigheter och hälsovården om spelberoende.Forskning om spelberoendets omfattning har bedrivits vidbl.a. sociologiska institutionen vid ochvid i . Enligt en undersökning vid detsistnämnda lärosätet har ungefär 1 500 personer i landetallvarliga sociala problem orsakade av sitt spelberoende. VidHuddinge sjukhus pågår ett projekt med 50 spelare som har tillsyfte att kartlägga vad signalsubstanserna i hjärnan spelar förroll i missbrukssammanhang.Behandling mot spelberoende erbjuds vidmotivationshemmet Backgården i . Ett tiotal personerbehandlas på hemmet.Som svar på en interpellation av () omåtgärder mot spelberoende anförde socialministern i riksdagenden att han är väl medveten om de problem somkan uppkomma i anslutning till spelverksamhet. Socialministernvar -- med hänvisning till den pågående utredningen omfolkhälsoinstitutets inriktning och organisation -- inte bereddatt då förorda att tar fram ett program föratt förebygga spelberoende, men han fann det naturligt att bådefolkhälsoinstitutet och uppmärksammar frågor omspelberoende inom ramen för sin löpande verksamhet.Socialministern anförde vidare att det är oklart om det finnsett behov av ett ökat antal särskilda vårdplatser förspelberoende. Olika typer av missbruk sammanfaller ofta. Det bördärför enligt socialministern övervägas om inte behandlingen kantillgodoses inom ramen för missbrukarvården och den psykiatriskavården.Senast i betänkandet 1990/91:FiU19 har finansutskottetuttalat att en specialdestinering av statsinkomster för vissaändamål förhindrar en prioritering av utgifter på rationellagrunder mot övriga behov och önskemål och attspecialdestinering därför bör undvikas. I betänkandet1990/91:SoU17 behandlade utskottet bl.a. en motion (v) omavgift på teknisk sprit för att finansiera insatser förmissbrukare. Utskottet delade finansutskottets åsikt attspecialdestinering av inkomster för vissa ändamål bör undvikasoch avstyrkte motionen.Utskottet har behandlat motioner omspelberoende. I betänkandet 1991/92:SoU2 utgick utskottetfrån att problemen med spelberoende var kända för regeringen ochanförde att inte behövde ta något initiativ i frågan.Den då aktuella motionen (c) avstyrktes.I motion So271 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom att ett skall placeras påfolkhälsoinstitutet (yrkande 4), om att folkhälsoinstitutetskall ha ansvar för utarbetande av folkhälsorapporter (yrkande5) och om ansvar för kontakter medfolkrörelser (yrkande 7). Motionärerna anser att detblivande uppgifter på alkoholområdet ärsådana att det epidemiologiska centrum som skall skapas bör höratill och att institutet också bör svara förfolkhälsorapporterna. Motionärerna anför vidare att de intemotsätter sig att ochnarkotikaupplysning (CAN) samordnas med , menatt det är viktigt att CAN:s folkrörelseförankring bibehålls.Folkrörelsernas ställning bör därför få en egen skrivning närdet gäller arbetsuppgifter, enligtmotionärerna.Socialstyrelsen har på regeringens uppdrag utrett rollenoch funktionen för ett vidsocialstyrelsen. Uppdraget har redovisats i en promemoria tillregeringen.Frågan om epidemiologiska enhet skall förasöver till behandlades av utskottet ibetänkandet 1990/91:SoU23 (s. 32). Utskottet anförde bl.a.följande.Det epidemiologiska centrum som byggs upp inom socialstyrelsenbehövs inte bara för att skapa grunder för epidemiologisktarbete inom folkhälsoområdet utan för hela den uppföljnings- ochutvärderingsuppgift som åvilar . Det medförenligt utskottets uppfattning problem att överföra registrentill , eftersom en sådan åtgärd menligtskulle inverka på förmåga att fullgöra sinauppgifter. har i en skrivelse till utskottetanfört att informationen i de epidemiologiska registrensjälvklart skall kunna utnyttjas också av folkhälsoinstitutet.Med hänvisning till det anförda avstyrkte utskottet den dåaktuella motionen (fp) och anförde att det utgick ifrån attorganisationskommittén för överväger hur detepidemiologiska materialet kan göras tillgängligt förfolkhälsoinstitutet.Socialstyrelsen har ett uppdrag från regeringen att utvärderafolkhälsoläget och att redogöra för detta i enfolkhälsorapport. Den senaste, Folkhälsorapport , är utgivensom 1991:11. I proposition 1990/91:175 (s. 83)anförs att folkhälsorapporteringen bör bygga vidare på denkompetens som utvecklats inom styrelsen och att arbetet medtanke på folkhälsorapportens delvis sektorövergripande karaktärbör bedrivas i nära samarbete med bl.a. folkhälsoinstitutet.Enligt direktiven för organisationskommittén förfolkhälsoinstitutet skall institutets arbete ske i närasamverkan med bl.a. frivilliga organisationer. I samma direktivanförs vidare att kommittén bör överlägga med CAN om lämpligsamordning av CAN:s och verksamheter ochatt en fråga som därvid skall belysas är hurfolkrörelseinflytandet i CAN reellt skall kunna bibehållas.Vid överläggningar mellan organisationskommittén och CAN harträffats en preliminär överenskommelse som bl.a. innebär attuppgiften att följa drogutvecklingen och att utarbetavetenskapliga översikter bör övertas av folkhälsoinstitutet.Även CAN skall emellertid kunna vara verksamt påforskningsområdet. Detta kan ske genom att folkhälsoinstitutetköper tjänster av CAN enligt särskilda avtal. Efter entreårsperiod bör enligt överenskommelsen ansvarsfördelningen ochmöjligheterna att åstadkomma en ytterligare samordningutvärderas.I motion So401 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom åtgärder mot nickelallergins spridning. Enligt motionären börfolkhälsoinstitutet få i uppdrag att ge förslag till initiativför att förhindra nickelallergi.Allergiutredningen föreslog i sitt betänkande Attförebygga allergi/överkänslighet (SOU 1989:76) bl.a. att ettsärskilt allergicentrum skulle inrättas. Förslaget fick ettpositivt bemötande vid remissbehandlingen, och den dåvaranderegeringen företog vissa förberedande åtgärder för att få tillstånd ett sådant centrum. Förslaget om att inrätta ettfolkhälsoinstitut hade emellertid inte väckts närallergiutredningen lade fram sitt förslag.I tilläggsdirektiven för organisationskommittén förfolkhälsoinstitutet anförs att eftersom allergier ochöverkänslighet ökar har problemområdet kommit att bli av alltstörre betydelse i folkhälsosammanhang, och att det därför ärnaturligt att kommittén får i uppdrag att även pröva hurbevakningen av dessa frågor skall kunna hanteras inom ramen förfolkhälsoinstitutet.Utskottet gör följande bedömning.Problemen med spelberoende är kända för regeringen och tordekomma att uppmärksammas av bl.a. ochfolkhälsoinstitutet i deras löpande verksamheter. Vad gällerförslaget att en viss summa av skatteintäkterna från spel bör gåtill insatser mot spelberoende står utskottet fast vid sitttidigare uttalande om att specialdestinering av inkomster börundvikas. Motion So206 (fp) avstyrks därmed.Utskottet vidhåller att det epidemiologiska centret bör varaförlagt till , som även bör ha ansvaret för deepidemiologiska registren. Styrelsen bör även fortsättningsvisansvara för upprättandet av folkhälsorapporterna. När det gällerCAN har en överenskommelse träffats mellanorganisationskommittén för och om ensamordning av och verksamheter. Iuppgifterna för skall bl.a. ingå att arbetagenom och i nära samarbete med bl.a. frivilliga organisationer.Utskottet anser inte att bör ta något initiativ medanledning av motion So271 (v) yrkandena 4, 5 och 7. för har i uppdragatt pröva hur bevakningen av frågor om allergi ochöverkänslighet skall kunna hanteras inom ramen förfolkhälsoinstitutet. Syftet med motion So401 (fp) får därmedredan anses vara tillgodosett. Motionen avstyrks.Abortförebyggande åtgärder m.m.I motion So411 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om att statliga subventioner avpreventivmedel bör återinföras (yrkande 1) och attupplysningsverksamhet och preventivmedelsrådgivning bör gesökade resurser (yrkande 2). Motionärerna efterlyser en bredsatsning på abortförebyggande åtgärder. En åtgärd för att minskaantalet oönskade graviditeter är enligt motionärerna attåterinföra de statliga subventionerna av p-piller. Vidare måsteupplysningsverksamheten kring sexualitet och samlevnad på ettmer genomgripande sätt integreras i den ordinarie verksamheten iprimärvård, förskola, skola och fritidsverksamhet, anförmotionärerna.I motion So455 av m.fl. (kds) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom vikten av åtgärder i syfte att minska antalet aborter(yrkande 2). Enligt motionärerna måste en attitydförändringkomma till stånd så att det blir något positivt för alla attvärna livet. Motionärerna nämner följande exempel på åtgärderför kvinnor för att fler graviditeter skall fullföljas; 1.mödrahälsovården skall utgå från att graviditeten är någotpositivt som skall fullföljas, 2. välutbyggd och lättillgängligpreventivmedelsrådgivning, 3. hjälp med bostad ochbostadsbidrag, 4. hjälp med studiemedel och stödundervisning, 5.stödfamiljer för ensamstående mödrar, 6. obligatoriska samtalför abortsökande med läkare, kurator eller motsvarande.Motionärerna efterlyser också en undersökning om varför kvinnorväljer att göra abort.I motion So501 av m.fl. (fp, m, c, kds)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförtsi motionen om abortförebyggande åtgärder (yrkande 1) och omsexuellt överförbara sjukdomar (yrkande 2). Motionärernamenar att det åter måste satsas kraftfullt på abortförebyggandeåtgärder. En viktig uppgift för det blivande folkhälsoinstitutetär enligt motionärerna att i samarbete med landstingen,hälsovården, skolan m.fl. initiera sådana åtgärder, som börkopplas till arbetet med att förebygga sexuellt överförbarasjukdomar.I motion So504 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom en enhet på nationell och övergripande nivå för detabortförebyggande arbetet (yrkande 2) samt att hosregeringen begär att lämplig instans ges uppdraget att genomföraen ny svensk sexualvaneundersökning (yrkande 4). Motionärenmenar att det behövs en särskild enhet som ansvarar för detabortförebyggande arbetet under antingen folkhälsoinstituteteller . Motionären anser vidare att det behövs enny undersökning om svenska folkets sexualvanor. En sådanundersökning bör inriktas på frågor om sexuellt välbefinnande,preventivmedel, aborter och oönskade graviditeter,homosexualitet/bisexualitet, äldres och handikappadessexualitet, behov av rådgivning liksom sexualundervisning iskolan samt sexualiserat våld och incest.I motion So512 av Skånberg och (bådakds) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som imotionen anförts om en förnyad undersökning om varför kvinnorväljer abort, i avsikt att klarlägga hur samhället bäst kanstödja kvinnor att välja att föda barnet. Motionärerna anser attåtgärder måste sättas in för att stödja gravida kvinnor. Enundersökning skulle kunna ge besked om vilket stöd gravidakvinnor önskar för att orka föda sina barn.I motion So521 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av en ny sexualvaneundersökning. Enligt motionen behövsförnyade kunskaper när det gäller den abortförebyggandeverksamheten, hur man skall motverka spridningen av sexuelltöverförda sjukdomar inklusive hiv/aids, skolans sex- ochsamlevnadsundervisning, frekvensen av sexualbrott samt dehomosexuellas villkor.I motion So525 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om det angelägna i att initieraen ny nationell sexualvaneundersökning. Motionären menar att ensådan undersökning skulle ha betydelse bl.a. för att kunnaplanera insatser mot hiv/aids och för att förebygga aborter. Detär enligt motionären också angeläget att få en uppfattning ominvandrarnas sexualvanor.En fyllig redogörelse för gällande lagstiftning, utredningarm.m. när det gäller abort och abortförebyggande arbete finns ibetänkandet 1991/92:SoU5 (s. 44 ff.).I betänkandet finns bl.a. en sammanfattande redogörelse fördet abortförebyggande program som presenteradeår 1990 (1990:39) och som innehåller förslag tillåtgärder på framför allt och landstingskommunal nivåför att förebygga oönskade graviditeter.Antalet aborter i minskade . Då utfördes35 753 aborter mot 37 395 , en minskning mednära . Minskningen är mest markant bland de yngre kvinnorna.Aborttalet har legat ganska sedan legaliseringen 1974.Som högst var det senare hälft, då dettangerade 38 000.En nationell sexualvaneundersökning genomfördes avsexualundervisningskommittén (SOU 1969:2).Som tidigare nämnts skall upprättasärskilda program för utsatta kvinnor samt barn och ungdom.Enligt folkhälsopropositionen 1990/91:175 (s. 80) börsamhällets delvis splittrade resurser för barn och ungdomsamordnas mera. Förebyggande insatser genom information och godaförebilder behövs för att stödja ungdomar och utveckla godavanor och beteenden vad gäller bl.a. sex och samlevnad, anförs ipropositionen.I direktiven för organisationskommittén förfolkhälsoinstitutet framhålls att sex och samlevnad är av storbetydelse ur abortförebyggande synpunkt och att det bör vara ettviktigt område för institutets arbete.Frågan om p-pillrens betydelse i det abortförebyggande arbetethar behandlats av utskottet , bl.a. ibetänkandena SoU 1987/88:2 och 19 samt1988/89:SoU14. Utskottet har därvid förutsatt att regeringenföljer p-pillerförsäljningen och att erforderliga åtgärdervidtas om abortfrekvensen skulle öka som en följd av högakostnader för p-piller. Även socialförsäkringsutskottet harbehandlat frågan och därvid delat socialutskottets bedömning(SfU 1987/88:22).I betänkandet 1990/91:SoU4 anförde utskottet bl.a.följande om det abortförebyggande arbetet (s. 41 f.).Utskottet har med stigande oro kunnatkonstatera en årlig ökning av antalet aborter. En vissstagnering har dock ägt rum . Utskottetvill än en gång framhålla att det abortförebyggande arbetetmåste bedrivas aktivt.