bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Jaganser det också vara viktigt att medlen utnyttjas för att öka satsningarna påhuvudvägsystemet och borttagande av flaskhalsar mellan storstäderna i Sverige.Likaså att utbyggnaden av snabbjärnvägen mellan och . För finansieringen av resursökningen till investeringarna itrafikens infrastruktur bör -- som vi framför i vår motion Fi42 (nyd) --motsvarande medel föras över från arbetsmiljöfonden.5. Omläggning av energibeskattningen (mom.57)Bo G Jenevall (nyd) anför:I kompletteringspropositionen föreslår regeringen att industrinsenergiskatter skall sänkas med brutto . Det är ett bra ochriktigt förslag eftersom de svenska företagen haft konkurrensnackdelar av denhöga svenska energibeskattningen.Kompletteringspropositionens övriga skatteförslag syftar huvudsakligen tillatt finansiera det inkomstbortfall som uppkommer för staten när energiskattensänks för industrin. Jag anser att det är en helt onödig omväg för att nå dettasyfte. Skattesänkningar bör finansieras genom utgiftsminskningar. Även om jagdelar regeringens uppfattning att momsen måste sänkas inför EG-inträdet, villjag alltså sätta i fråga den momssänkning som föreslås eftersom denfinansieras med en höjning av en annan skatt.I motion Fi43 (nyd) har därför yrkats avslag på regeringens förslag att höjaenergiskatterna för hushållen, att sänka mervärdesskatten och att slopaschablonavdraget vid inkomstbeskattningen.Som framgår av motionen är Ny demokrati berett att stödja regeringens politikom en annan mycket viktig ekonomisk-politisk fråga får en lösning. Det gällerdet av Ny demokrati föreslagna investeringsbolaget som efter en uppgörelse ifinansutskottet nu föreslås bli bildat (1991/92:FiU21).Med hänsyn härtill har vi ställt oss bakom de i kompletteringspropositionenframförda skatteförslagen.6. Utformningen av kompletteringspropositionenHans Gustafsson, , , , , , (allas) och Bo G Jenevall (nyd)anför:Årets kompletteringsproposition innehåller förutom de frågor som normalt upp i en framställning av detta slag även förslag om ett helt nyttstatsbidragssystem för kommunerna, ett helt nytt bostadsfinansieringssystem,långtgående förändringar av energiskatter, mervärdesskatten ochinkomstbeskattningen samt olika arbetsmarknadspolitiska insatser.Finansutskottet och har vid upprepade tillfällenslagit fast att det i kompletteringspropositionen inte bör tas upp andra frågorän de som har ett direkt samband med de finanspolitiska övervägandena.Så t.ex. underströk i sitt granskningsbetänkande1988/89:KU30 betydelsen av att budgetpropositionen är så heltäckande sommöjligt för att ledamöter skall få möjlighet att redan under denallmänna motionstiden ta ställning till den ekonomiska politik somregeringen avser att föra under i första hand det kommande budgetåret. I defall anslagsfrågor tas upp i kompletteringspropositionen leder detta till attarbetsförhållandena i utskotten och kammaren blir onödigt ansträngda, framhöllkonstitutionsutskottet. Dessutom skapar det särskilda olägenheter förfinansutskottet i dess arbete med de övergripande finanspolitiska frågorna ochfastställandet av statsbudgeten. Budgetfrågornas behandling är också av storbetydelse för de statliga myndigheternas och andra berörda organs möjligheteratt planera sin verksamhet samt är självfallet i främsta rummet av synnerligbetydelse för den allmänhet som berörs av besluten.Även i andra sammanhang har kritik riktats mot utformningenav kompletteringspropositionen. Så t.ex. framförde ett antal motionärer skarpkritik mot kompletteringsproposition, som enligt deras meningegentligen innehöll ett helt nytt budgetförslag. Kompletteringspropositionenskall vara ett dokument som kompletterar tidigare förslag och inte en nybudget, påpekade motionärerna och slog fast att ett effektivtbudgetarbete förutsätter att regeringen följer föreskrifter i grundlag ochriksdagsordning.Vi delar helt denna uppfattning och konstaterar att med den utformning somårets kompletteringsproposition fått är kritiken i än högre gradberättigad.Vad vi inte förstår är att , , , AndersBjörck och andra undertecknare av denna moderata partimotion, 1988/89:Fi60 (m),inte tagit mer intryck av den kritik som de då framförde och som ett enigtfinansutskott (1988/89:FiU30) inkl. dess dåvarande vice ordförande sig bakom.I proposition 1991/92:150 framlagda lagförslag 7Förslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt8Förslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)9Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter10Förslag tillLag om ändring i uppbördslagen (1953:272)11Förslag tillLag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt12Förslag tillLag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgiftI proposition 1991/92:112 framlagt lagförslagFörslag tillLag om ändring i uppbördslagen (1953:272)Av utskottet framlagt lagförslagBilaga 2Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:328) om ändring i lagen 1991:1153) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att punkt 12 av anvisningarna till 32§kommunalskattelagen (1928:370) i punktens lydelse enligt lagen (1992:000) omändring i lagen (1991:1153) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseAnvisningar till 32 §12. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring,lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgörskattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvsinkomst, somhänför sig till tjänst. Till intäkt av tjänst hänföres under nämndaförutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grundav försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbeteeller på grund av militärtjänstgöring.Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmän försäkring,ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärståendevård samt ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt20§ lagen (1991:1047) om sjuklön utgör skattepliktig intäkt av tjänst, dockej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader.Korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag och utbildningsarvode enligtstudiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander, timersättningvid vuxenutbildning (komvux), vid vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda (särvux) och vid svenskundervisning för invandrare (sfi)räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Dagpenning från Dagpenning frånarbetslöshetskassa, kontant arbetslöshetskassa, kontantarbetsmarknadsstöd, arbetsmarknadsstöd,statsbidrag motsvarande statsbidrag motsvarandedagpenning från dagpenning vidarbetslöshetskassa eller arbetsmarknadsutbildning somkontant arbetsmarknadsstöd lämnas till den som startarsom lämnas till egen näringsverksamhet, ocharbetslös som startar egen som avser att utgöra ettrörelse räknas som tillskott tillskattepliktig intäkt av näringsidkarenstjänst. försörjning under inledningsskedet av verksamheten, räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas somskattepliktig intäkt av tjänst.Detsamma gäller dagpenning Detsamma gäller dagpenning,och stimulansbidrag, vilka som enligt av regeringen ellerenligt av regeringen eller av av statlig myndighet meddeladestatlig myndighet meddelade bestämmelser utgå tillbestämmelser utgår till deltagare ideltagare i arbetsmarknadsutbildning samtarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga ommed dem i fråga om sådant bidragsådana bidrag likställda.likställda.Skatteutskottets yttrande1991/92SkU5yBilaga 3Vissa skattefrågor i kompletteringspropositionenTill finansutskottetInledningFinansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att avge yttrande överkompletteringspropositionen jämte motioner såvitt propositionen och motionernarör utskottets beredningsområde.Skatteutskottet berörs främst av avsnittet Skattefrågor i bilaga I:5 tillpropositionen. Utskottet behandlar således i detta yttrande dels propositioneni denna del, dels de motionsyrkanden som knyter an till dessa och vissa andraskattefrågor, nämligen1991/92:Fi42 (yrkandena 25--29) av m.fl. (nyd),1991/92:Fi43 (yrkandena 1--3) av m.fl. (nyd),1991/92:Fi44 (yrkandena 19--29) av m.fl. (v),1991/92:Fi46 (yrkandena 1--2) av m.fl. (s),1991/92:Fi48 av m.fl. (s),1991/92:Fi65 (yrkandena 1--36) av m.fl. (s),1991/92:Fi73 (delvis) av m.fl. (s),1991/92:Fi78 (yrkandena 1--2) av m.fl. (s),1991/92:Fi80 (yrkande 3) av i (kds),1991/92:Fi81 av och (),1991/92:Fi93 (yrkandena 1--3) av och (),1991/92:Fi101 (yrkandena 1--2) av i (nyd).Med anledning härav får utskottet anföra följande.Energibeskattningen m.m.Propositionen och motionernaKompletteringspropositionen innehåller bl.a. förslag till kraftigt sänktenergibeskattning för industri och växthusnäring. Sänkningen genomförs i formav dels slopad energiskatt på bränslen och el, dels sänkt koldioxidskatt,som de nuvarande bestämmelserna om energiskattenedsättning för denenergiintensiva industrin och för växthusnäringen slopas. skall dock vissa övergångsbestämmelser i fråga om skattenedsättningen förindustrin och växthusnäringen gälla. Vidare föreslås en höjning avkoldioxidskatten per kg utsläppt koldioxid och avenergiskatten på el med per kWh för andra förbrukare än industri ochväxthusnäring. Därutöver föreslås vissa följdändringar beträffande skatten påfjärrvärme, miljöskatten på inrikesflyg och kilometerskatten.Förslaget i propositionen på energiskatteområdet innebär vidare att avdragetför skatt på kolbränslen som förbrukas i metallurgiska processer ochskattefriheten för inhemska fasta bränslen slopas samt att den skattefrihet somnu gäller för inhemskt framställd metan ändras till att avse metan somframställts genom biologiska processer. Handelspolitiska skäl åberopas samt --beträffande kolet i metallurgiska processer -- att huvuddelen av skatten ändåär avdragsgill. Vidare föreslås övergångsbestämmelser av innebörd att industrinunder skall kunna få nedsättning av den del avkoldioxidskatten som överstiger av företagets försäljningsvärde för deprodukter som tillverkas.Förslaget innebär också att mervärdesskatten generellt sänks från , att fastighetsskatten på kontorsbyggnader och andra lokaler slopas och attschablonavdraget under tjänst ersätts med en begränsad avdragsrätt. Kostnaderför resor mellan bostad och arbetsplats blir avdragsgilla endast till den delde överstiger . Detta skall gälla även för enskilda näringsidkare.Övriga kostnader som täcks av schablonavdraget blir avdragsgilla endast tillden del de överstiger 1000 kr.Regeringen vill med dessa åtgärder ta ytterligare steg i skattepolitiken iriktning mot sänkningar eller ett slopande av samhällsekonomiskt skadligaskatter och en internationell anpassning av skattesystemet. Bl.a. syftaromläggningen av energibeskattningen, som bygger på ett förslag som lagts fram ibetänkandet Konkurrensneutral energibeskattning (SOU 1991:90), till att stärkade svenska företagens konkurrenskraft och utmönstra det nu gällandeenergiskattenedsättningssystemet för energiintensiv industri som ansetts stridamot såväl nuvarande handelspolitiska förpliktelser som de krav ett framtidaEG-medlemskap uppställer. upprätthålls av främst miljöpolitiska skälden totala nivån på beskattningen av energianvändningen genom ett ökatskatteuttag på hushållen och övriga sektorer. Inom ramen förenergiskatteomläggningen skapas enligt propositionen ett utrymme förytterligare satsningar på förnybar energi och hushållning och möjliggörs bl.a.miljöförbättrande och kostnadseffektiva åtgärder i Östersjöområdet.Sänkningen av mervärdesskatten är motiverad av dels en önskan att undvika attskattebelastningen på hushållssektorn på grund av de nu berörda åtgärdernagenerellt ökas, dels EG-anpassningsskäl. I propositionen anförs att ett visstutrymme för en sänkning av mervärdesskatten reserverats i budgetpropositionenoch att skattesänkningarna i övrigt bör finansieras på ett sådant sätt att detfördelningsmässiga utfallet sammantaget, dvs. inkl. den föreslagnaenergiskatteomläggningen, blir godtagbart. Detta är enligt propositionenbakgrunden till förslaget till omläggningen av det s.k. schablonavdraget underinkomst av tjänst.I motion Fi43 av m.fl. (nyd) hänvisar motionärerna till detförslag som de i annat sammanhang har ställt om att inrätta ettinvesteringsbolag. För det fall att detta förslag inte godtas har motionärernalångtgående yrkanden om ändringar i regeringens förslag. Eftersomregeringspartierna och Ny demokrati numera är ense om att inrätta detföreslagna investeringsbolaget är dessa motionyrkanden inte längre aktuella.I motion Fi65 av m.fl. (s) yrkas avslag på propositionen såvittavser förändringarna av energiskatten och koldioxidskatten m.m. (yrkandena 8delvis, 9 delvis och 10--13), sänkningen av mervärdesskatten (yrkande 4) ochslopandet av schablonavdraget (yrkandena 5--7). I stället bör enligtmotionärerna det generella skattetaket i lagen om nedsättning av allmänenergiskatt och koldioxidskatt sänkas från till för såvälindustriell tillverkning som yrkesmässig växthusodling, varvid hela oljeskattenskall räknas in i underlaget och beslut om nedsättning tas av (yrkandena 16--19). Vidare skall möjligheten att basera skattetaket påförädlingsvärdet utredas (yrkande 20), liksom möjligheterna att kompletteraenergibeskattningen med administrativa styrmedel för de industriföretag som nårupp till skattetaket (yrkande 21).I motionen (yrkandena 8 i övrigt och 9 i övrigt) yrkas även avslag påpropositionen såvitt avser fasta bränslen och metan. I samma motion (yrkande14) yrkas att bestämmelsen om fullständig skattefrihet för metallurgiskt kolskall utgå. Av yrkande 15 i samma motion och övriga omständigheter torde dockframgå att syftet är det motsatta. Även i motion Fi48 av . (s) yrkas avslag på propositionen såvitt avser kolbränslen förmetallurgiska processer.Motionärernas kritik av regeringens förslag går i huvudsak ut på att detinnebär ett oacceptabelt bortfall av skatteinkomster utan motsvarande vinsteri form av näringspolitiskt och samhällsekonomiskt fördelaktiga effekter. Bl.a.går enligt motionärerna energiskattesänkningen för industrin långt utöver vadsom behövs för att tillgodose den energiintensiva industrins behov för attklara den internationella konkurrensen genom att den kommer att gälla även förföretag där energin utgör endast en obetydlig del av kostnaden. En annansvaghet med regeringsförslaget är enligt motionärerna att de miljöstyrandeeffekterna av energiskatten tas bort för industrin och att det åter blirekonomiskt förmånligt att elda med kol och tung olja i stället för naturgas,gasol och biobränslen. Motionärernas egna förslag, menar de, står inte ikonflikt med handelspolitiken, ger den energitunga industrin internationelltkonkurrenskraftiga energikostnader och bevarar styrmedlen för företag därenergiskatten fyller funktionen att stimulera till minskad energianvändning ochval av mindre miljöskadliga energislag. Av budgetskäl motsätter sigmotionärerna vidare en sänkning av mervärdesskatten. Slutligen kritiserarmotionärerna schablonavdragsomläggningen för att den enligt deras meningkommer att försvåra kommande avtalsförhandlingar och minska möjligheterna attanvända den förenklade självdeklarationen.I motion Fi44 av m.fl. (v) yrkas avslag på förslaget om sänktenergibeskattning för företagen (yrkande 20), sänkt mervärdesskatt (yrkande 23)och slopat schablonavdrag (yrkande 24). Vidare föreslås ett uttalande om attenergibeskattningen utöver sitt fiskala syfte även bör styra energianvändningensamt om behovet av skattehöjningar eller nya skatter på kärnkraftsel,koldioxid, bensin i storstadstrafik och flygbränsle samt skattesänkningar resp.slopad skatt på fjärrvärme och vindkraft (yrkande 19) och av en kraftfullsatsning på biobränslen (yrkande 22). Regeringens förslag om höjd energiskattgodtas under förutsättning att inkomsterna används för miljösatsningar (yrkande21).Även i motion Fi46 (yrkandena 1--2) av m.fl. (s) yrkas attsänkningen av energibeskattningen skall inriktas på enbart elintensiv industrisamt avslag på förslaget om finansiering av industrins skattebefrielse.Motionärena anför regionalpolitiska skäl och åberopar klimatförhållandena iövre Norrland.Arne Kjörnsberg m.fl. (s) begär i motion Fi78 (yrkandena 1--2) åtgärder föratt förhindra att kommuner som i sina fjärr- eller kraftvärmeverk använderbiobränslen övergår till kol och olja. Även i (kds)efterlyser i motion Fi80 (yrkande 3) höjd koldioxidskatt alternativt andraåtgärder för att stärka biobränslenas ställning.Växthusnäringens förhållanden tas upp i motion Fi93 av ochIngbritt Irhammar (båda c), vilka begär fullständig befrielse från energiskattpå el för växthusnäringen (yrkande 1). Beträffande koldioxidskatten begärssamma nedsättning som , dvs. av vad som annars gäller, och1994 (yrkande 2). Slutligen yrkar motionärerna att nuvarande administrativasystem med direktreduktion av koldioxidskatten vid leveransen bör bibehållasför växthusnäringen (yrkande 3).Motionerna med anledning av förslaget om slopad fastighetsskatt pålokalhyreshus behandlas nedan under särskild rubrik.Utskottets beredningSkatteutskottet har under beredningen av detta ärende anordnat en offentlighearing med utfrågning av bl.a. statsrådet , miljöminister , utredaren bakom betänkandet SOU 1991:90 professor samt olika myndigheter, organisationer och enskilda företrädandebl.a. näringsliv, löntagare, naturvårdsintressen och forskning. Statsrådet redovisade vissa fördelningseffekter av skatteförslaget, vilka sombilaga bifogas detta yttrande.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det råder en bred enighet om att det är nödvändigtatt sänka energiskatterna för den konkurrensutsatta och mest energikrävandeindustrin. Det är enligt utskottets uppfattning omöjligt för attvidmakthålla en nivå på energibeskattningen för denna sektor som vidaöverstiger vad som är vanligt hos landets konkurrentländer. Det får anses väldokumenterat att den jämförelsevis mycket höga energibeskattningen i Sverigeleder till sänkt lönsamhet i de aktuella branscherna, vilket i sin tur ledertill minskade investeringar och får negativa effekter på sysselsättning ochreallöneutveckling. Det är särskilt basindustrin i de sysselsättningssvagaregionerna som drabbas.Utskottet delar vidare den i propositionen redovisade uppfattningen attbestämmelserna bör utformas så att de inte kommer i konflikt med Sverigeshandelspolitiska förpliktelser eller de krav som ett kommande medlemskap i på svensk skattelagstiftning. Mot den bakgrunden anser utskottet attdet nuvarande systemet med nedsättning av energiskatten och koldioxidskattenför energiintensiva företag bör utmönstras. Även om ett sådant system utformassom ett generellt och rutinmässigt skattetak i relation till företagetsomsättning innebär det -- om det som bygger på ett särskiltprövningsförfarande -- enligt utskottets bedömning en risk för att vårahandelspartners kommer att ifrågasätta om inte skattenedsättningen har karaktärav otillåten subvention.Så långt det är möjligt bör, vill utskottet understryka, regelsystemet ocksåutformas så att det befrämjar en god tillväxt och produktivitetsutveckling,eller med andra ord en god resurshushållning. I förutsättningarna för eneffektiv resurshushållning ligger också betingelserna för en effektivenergihushållning och en god miljö.Med dessa utgångspunkter anser utskottet att förslaget ikompletteringspropositionen utgör en väl avvägd lösning på hithörande problem.Genom den föreslagna omfördelningen av energiskattebelastningen från industritill konsumenter och övrig del av näringslivet uppnås syftet att stärka denkonkurrensutsatta, energitunga industrins ställning, som incitamentetatt spara och hushålla med energi behålls. Utskottet är således i principberett att stödja propositionen i huvudsakliga delar men vill i fråga om någradetaljer göra vissa påpekanden.Vad först gäller naturgasen anser utskottet att det är nödvändigt attnaturgasen ges sådana förutsättningar att gjorda investeringar kan utnyttjas påett effektivt sätt. Det är från miljösynpunkt oacceptabelt att naturgasenersätts med kol och olja. Någon extra nedsättning av koldioxidskatten förnaturgasen bör dock inte ske. Hur naturgasen skall kompenseras för minskadkonkurrenskraft på grund av ändrad beskattning bör avgöras i förhandlingarmellan ägaren, staten och . Utskottet förutsätter att regeringenbeaktar vad utskottet nu har anfört.Vad därefter gäller växthusnäringen bör enligt utskottet beaktas attdenna näringsgren är utsatt för en mycket hård importkonkurrens. Utöver högreenergiskatter än konkurrenterna gör vårt kallare klimat att energiåtgången ärväsentligt högre än för konkurrenterna. Växthusnäringen kan därför utanöverdrift sägas vara i större behov än någon annan näring av lågaenergiskatter. Mot den bakgrunden bör en mindre avvikelse från deövergångsbestämmelser som föreslås i propositionen kunna accepteras utan attdet uppstår några smittoeffekter till andra näringsgrenar.I enlighet med det anförda föreslår därför utskottet att växthusodlingenbefrias från energiskatt på elförbrukning och på förbrukning avfossila bränslen . finner det vidare rimligt attväxthusnäringen befrias från skatten på all användning av el inkl. belysning,drift av maskiner o.d. och därmed likställs med industrin i detta hänseende. Iförslaget till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt börsåledes begränsningen för skattebefrielsen till växthusuppvärmning i14 § slopas och den särskilda ikraftträdandebestämmelsen för denna näringsgrenanpassas efter vad utskottet nu anfört. Vidare bör växthusodlingen under åren1993 och 1994 få behålla nuvarande 85-procentiga nedsättning av energi- ochkoldioxidskatten för bränslen för växthusuppvärmning. 1 § lagen (1974:992) omnedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt bör ändras i enlighethärmed. Utskottet förutsätter att nuvarande administrativa system mednedsättning av skatt vid leverans bibehålls.När det gäller reglerna för återbetalning eller kompensation avenergiskatt och koldioxidskatt innebär förslaget i propositionen attåterbetalning resp. kompensation bör ske kvartalsvis och utgå endast om densammanlagda energi- och koldioxidskatten uppgår till . Beträffande denna fråga har utskottet en annan uppfattning.Utskottet anser att återbetalning bör kunna ske per kalenderkvartal endast omden sammanlagda energi- och koldioxidskatten överstiger . Om den sammanlagda energi- och koldioxidskatten inte uppgår tilldetta belopp bör återbetalningen ske årsvis. Sammanlagt årsbelopp understigande5 . återbetalas dock ej. Utskottets förslag i denna del föranleder enannan utformning av 29§ i förslaget till ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt samt en mindre följdändring i 5 § förslaget till ändring i lagen(1990:582) om koldioxidskatt.De problem särskilt inom kraft- och fjärrvärmeområdet som de ändradeskatterelationerna mellan å ena sidan miljömässigt mera riskabla bränslen somolja och kol och å andra sidan naturgas och biobränslen kan föra med sig ingerutskottet vissa betänkligheter. Finansministern anför bl.a. i propositionen attför fjärrvärmeverk, i vilka både beskattade och obeskattade bränslen används,bör samma fördelning mellan de olika bränslen som fjärrvärmeverket använder sigav under hela redovisningsperioden gälla även för den fjärrvärme som levererastill industrin och växthusnäringen för samma redovisningsperiod. Utskottetanser att lagstiftningen bör tolkas och tillämpas på ett annat sätt. Avkonkurrensneutralitetsskäl anser utskottet att man bör utgå ifrån attfjärrvärme till industri och växthusodling skall anses producerad uteslutandemed fossila bränslen under förutsättning att verkets användning av fossilabränslen motsvarar minst leveransen av fjärrvärme till industrin ochväxthusodlingen.