bet · GF01KrU18 · 1992-03-24 00:00:00 — Motionärernaåsyftade främst herrgårdar och liknande byggnadskomplex i privatägo. Motionärerna åberopade de förslag som tidigare förts framav byggnadsvårdsutredningen i betänkandet (SOU 1979:17)Kulturhistorisk bebyggelse -- värd att vårda ochfideikommissnämnden i en skrivelse till regeringen den 27augusti 1980 och ansåg att en sådan utredning främst bordearbeta med den särskilda stiftelsen, the , somfinns i , som förebild.Riksdagen (KrU 1985/86:8 s. 19--20, rskr. 47) tillstyrktemotionsförslaget med det tillägget att översynen borde ges envidare omfattning än den som föreslagits i motionen. Även fråganom bevarande av industriminnen borde sålunda uppmärksammas.I september 1988 tillkallades efter regeringens bemyndigandeen särskild utredare för att utreda frågan om förvaltning avvissa kulturmiljöer.I juli förra året avgav utredaren betänkandet (SOU 1991:64)Att förvalta kulturmiljöer.Utredningsarbetet inriktades i hög grad på att undersökaförhållanden för de privat ägda herrgårdarna och slotten, bl.a.i syfte att utröna om de ekonomiska villkoren för denna privataförvaltning står i rimlig överensstämmelse med denkulturpolitiskt viktiga bevarandeinsats som utförs av dessägare. Utredaren har lagt fram flera förslag på skatteområdet isyfte att skapa goda förutsättningar och ett gynnsamt klimat förägare och brukare av egendomen. Utredaren föreslår också att detskall öppnas möjligheter för den familj eller släkt som såönskar att överföra egendomen till en särskild stiftelse varssyfte är att bevara den kulturhistoriskt värdefullaherrgårdsmiljön. Motprestationen från det allmännas sida skullelämnas företrädesvis genom skatteförmåner. Möjligheterna attskapa stiftelser av detta slag bör förbehållas dekulturhistoriskt mest värdefulla miljöerna. Stiftelsebildningarav detta slag bör enligt utredaren tillåtas endast om tillstiftelsen förs, inte bara den kulturhistoriskt värdefullamiljön, utan också sådana förmögenhetsvärden att framtidaunderhåll kan anses säkrat.Utredaren uttrycker som sin bestämda uppfattning attindustriminnesvårdens problem har både sådan bredd och sådantdjup att de kräver en särskild utredning. Som närmare framgår idet följande anser dock utredaren att, om det bildas ennationell stiftelse för kulturmiljöförvaltning, förvaltning avindustriminnen bör ingå i stiftelsens uppgifter. Även i vissaandra avseenden anför utredaren synpunkter i fråga omindustriminnesvården, bl.a. då det gäller engagemanget frånnäringslivet och dess organisationer.Vissa synpunkter rörande det offentligt ägda beståndet avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse framförs av utredaren,bl.a. i fråga om den förändring av den statligalokalförsörjningen som förbereddes då utredningsförslaget ladesfram. Utredaren erinrar dock om att han inte haft någotspeciellt uppdrag när det gäller det offentligt ägda beståndetannat än vad gäller frågan om det finns gemensamma behov ochproblem hos olika förvaltarkategorier som kan lösas gemensamtoch i samverkan. Denna fråga behandlas tillsammans medövervägandena angående förutsättningarna för att bilda ennationell stiftelse för kulturmiljöförvaltning.I sistnämnda hänseende anför utredaren i sammanfattningen avbetänkandet att utredningens uppgift enligt direktiven är attkartlägga vilka behov som finns inom olika förvaltarkategorierav att finna nya former för förvaltning och hantering avkulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer. Strävan skallvara att samordna gemensamma behov hos de olika intressenternaoch finna lösningar som kan bygga på samverkan och gemensamtansvarstagande från dem som förvaltar det byggda kulturarvet.Som ett huvudalternativ för sådana samverkanslösningar skallutredningen studera förutsättningarna för att skapa en särskildstiftelse för kulturmiljöförvaltning. Vid sina fortsattaöverväganden kommer utredaren fram till att det finns ett behovav och ett utrymme för en nationell stiftelse förkulturmiljöförvaltning som (a) förvaltar ett eget bestånd avkulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer, (b) påentreprenad förvaltar kulturhistoriskt värdefulla byggnader ochmiljöer som ägs av andra, (c) verkar för att levandegöra detbestånd man förvaltar genom återanvändning och genom att göra deförvaltade byggnaderna och miljöerna tillgängliga och attraktivaför besökare och på olika sätt sprida kunskap och erfarenheterinom detta område till andra förvaltare och intressenter, (d)bygger upp en bred kompetens när det gäller förvaltningen avdenna typ av miljöer och på olika sätt sprider denna kunskapeller ställer den till andra förvaltares förfogande, (e)understödjer lokalt och regionalt förankrad verksamhet inom sittkompetensområde genom idégivning och rådgivning i t.ex.juridiska, ekonomiska och organisatoriska frågor samt genom attsjälv gå in som partner och medstiftare, (f) arbetar aktivt ochpraktiskt med finansieringsfrågor inom kulturmiljövården. Somovan angetts bör enligt utredaren förvaltning av industriminneningå i stiftelsens uppgifter om den bildas.Vissa förutsättningar bör enligt utredaren vara uppfyllda föratt en nationell stiftelse skall kunna skapas. Stiftelsen måstevara en självständig institution med fullständigt ansvar för denegna ekonomiska förvaltningen och således inte beroende avfortlöpande driftanslag från staten. Detta förutsätter attstiftelsen väsentligen lever på avkastningen av sin egenförmögenhet, som kan bestå av fastigheter -- bl.a. dekulturhistoriskt värdefulla byggnaderna -- samt andraförmögenhetsvärden. Stiftelsen bör inte ta på sigförvaltningsuppgifter -- genom gåva, testamente eller på annatsätt -- vars långsiktiga finansiering inte är säkrad. Dettakräver, om en stiftelse skall kunna spela någon påtaglig rollinom en överskådlig framtid, att två förutsättningar måste varaför handen; den behöver få ett ordentligt startkapital och denbehöver tämligen omgående få ta över ett bestånd avkulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer som ärtillräckligt stort för att man skall kunna börja bygga upp enkompetent och väl fungerande förvaltningsorganisation.Då det gäller tillgänglighet m.m. anför utredaren bl.a. attväl bevarade kulturmiljöer utgör viktiga besöksmål inomturistnäringen och att det är av stor vikt för svenskturistnäring att både bevara och förbättra utbudet avkulturhistoriska sevärdheter.Sedan utredaren lagt fram sitt förslag, har beslutatom vissa förändringar på skatteområdet av betydelse för den typav jordegendomar där herrgårdarna ofta återfinns. Som anges ibudgetpropositionen (bil. 12 s. 80) överväger regeringen förslagtill ytterligare förändringar på skatteområdet.Utskottet gör följande bedömning av motionskraven i den mån deinte behandlats i det föregående.Kulturutskottet har blivit övertygat om att det är nödvändigtatt regering och riksdag utan alltför stor tidsutdräkt fattarbeslut som långsiktigt löser frågan om hur en ändamålsenligförvaltning skall kunna ske av den centrala del av det svenskakulturarvet som många av våra kulturmiljöer utgör. Den utredningsom kommit till stånd efter förslag av utskottet har visat påolika möjligheter som var för sig är ägnade att bidra till enlösning. På grundval av den kunskap utskottet skaffat sig om deförvaltningsproblem som finns -- bl.a. genom studieresor i olikalandsdelar och genom föredragningar i olika sammanhang av främstföreträdare för -- anser sig utskottet hafog för bedömningen att en godtagbar lösning avförvaltningsproblemen kan nås endast om man gör denna mycketingripande. Den gjorda utredningen har inte remissbehandlats.Likväl vågar utskottet uttala att den lösning avförvaltningsproblemen som under vissa förutsättningarföreslagits av utredaren och som innebär inrättandet av ennationell stiftelse för kulturmiljöförvaltning synes ha så mångafördelar att utskottet vill förorda att förslaget snarastmöjligt blir föremål för ingående överväganden. Därvid bör --med hänsyn till intresset av att kulturmiljöerna är tillgängligaför allmänheten -- särskild uppmärksamhet ägnas åttillgänglighetsfrågan. Vid övervägandena måste självfallethänsyn tas till innehållet i de beslut som kan komma att fattasi en nära framtid då det gäller formerna för statens ägande ochförvaltning av fastigheter (se närmare härom budgetpropositionenbil. 12 s. 80, bet. 1991/92:FiU8, lagrådsremiss med förslag tillriktlinjer angående domänverkets mark- och fastighetsinnehav isamband med verkets ombildning till aktiebolag, prop.1991/92:102 om totalförsvarets utveckling t.o.m. budgetåret1996/97 samt anslag för /93).Vad utskottet sålunda med anledning av motionerna Kr209,Kr232, Kr271 yrkande 17 i denna del, Kr273 yrkande 6 i denna deloch Kr287 anfört om överväganden rörande inrättandet av ennationell stiftelse för kulturmiljöförvaltning bör somsin mening ge regeringen till känna.Det finns ett mycket stort antal stipendiefonder påkulturområdet. Merparten av dem torde ha tillkommit genomenskilda initiativ. Även på idrottsområdet finnsstipendiefonder. Såvitt känt har fonderna tillkommit utanföregående statlig utredning. Utskottet avstyrker mot dennabakgrund att tar något initiativ till enutredningsverksamhet syftande till att fonder skapade med hjälpav privat kapital för stipendier för att fler ungdomar skallsatsas på kultur och idrott. Motion Sk349 (nyd) yrkande 3 bördärför avslås.Utskottet avstyrker även motion Kr272 (nyd) yrkande 4.Motionärerna vill ha en översyn som syftar till att det skallvara gynnsamt för företag eller enskilda att tillföra medeltill kulturen genom direkta bidrag, sponsring eller inrättandeav fonder. Utskottet hänvisar till att frågor av det slag sommotionärerna tar upp behandlas av skatteutskottet.KulturturismMotionärerna bakom motion Kr272 (nyd) vill att det skall görasen snabbutredning för att kartlägga hur en utveckling avkulturturismen skall kunna främjas (yrkande 10). Diskussioneroch samarbete mellan turistindustrin och företrädare förkultursektorn, inklusive kulturmiljöområdet, bör uppmuntras pånationell, regional och lokal nivå.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten avinsatser för att främja kulturturism. Utskottet har i olikasammanhang behandlat frågor därom. Bl.a. har under de senasteåren särskilda medel beräknats under kulturmiljöanslaget för vadsom betecknas som aktiv kulturmiljövård. I detta betänkandeuttalar sig utskottet i ett tidigare avsnitt för att närmareöverväganden om tillkomsten av en nationell kulturmiljöstiftelseskall komma till stånd. Därvid understryker utskottet särskiltvikten av att tillgänglighetsfrågan uppmärksammas; som framhållsi den övergripande utredning som gjorts på området utgör välbevarade kulturmiljöer viktiga besöksmål inom turistnäringen,och det är av stor vikt för svensk turistnäring att både bevaraoch förbättra utbudet av kulturhistoriska sevärdheter. Vidarehänvisar utskottet till de synpunkter rörande kulturturism somutskottet redovisar i det avgivna betänkandet KrU16 omturism.Utskottet anser att motionsyrkandet får anses besvarat med detanförda. Detta avstyrks således.Internationella kontakterUtskottet kan helt ansluta sig till uppfattningen i motionKr272 (nyd) om vikten av ett ökat internationellt kulturutbyte(yrkande 3). Denna uppfattning står i god överensstämmelse medvad som anförs i budgetpropositionen i ett särskilt avsnitt ominternationellt kulturutbyte (bil. 12 s. 23). I avsnittetframhåller kulturministern bl.a. att hon har för avsikt attsenare ta initiativ till ett fortsatt arbete inomkulturdepartementet för den kulturella integrationen i Europa.Utskottet anser att motionsyrkandet inte påkallar någotriksdagens initiativ.Kulturadministration, m.m.I flera motioner tas upp frågor om den statligakulturadministrationen. Motionerna har ihuvudsak till syfte att tillgängliga resurser skall utnyttjas påett effektivt sätt och att de möjligheter till rationaliseringarav administrationen som kan finnas skall tas till vara.Motionerna är följande, nämligen Kr228 (fp), Kr239 (m) och Kr272(nyd) yrkandena 9 och 12. Härutöver bör nämnas att i motionKr239 tas upp även frågan om överförande av beslut om fördelningav bidrag till annat än statliga organ och till organ påregional eller lokal nivå.Utskottet vill inledningsvis erinra om att det i den rapportrörande statlig kulturpolitik i som en europeiskexpertgrupp genomförde inom ramen förprogrammet för länderexaminationer framhålls attäven om de offentliga utgifterna för kultur är exceptionellthöga, den centrala byråkrati som administrerar dem är påfallandeliten. Detta konstaterande av utomstående bedömare och desynpunkter dessa framför i sammanhanget står självfallet inte imotsättning till att fortsatta ansträngningar måste göras isyfte att så stor del som möjligt av de resurser som kanavsättas för kulturområdet tillförs själva kulturverksamheten.Som anges i budgetpropositionen (bil. 12 s. 1 och 8) harregeringen för avsikt att se över och analysera frågor som rörkultursektorns myndighetsstruktur, ansvars- ochkostnadsfördelning, anslagsstrukturen och marknadens betydelseför kulturverksamheten. Det framstår som naturligt att desynpunkter som förs fram i motionerna uppmärksammas vid dettaöversynsarbete. Såvitt utskottet kan bedöma ligger nämligenmotionsfrågorna i allt väsentligt inom ramen föröversynsarbetet. Då det gäller den i motion Kr239 upptagnafrågan om medelsfördelning vill utskottet också hänvisa till vadutskottet tidigare anfört i frågan (se senast bet. 1990/91:KrU20s. 14).Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet avstyrker även motion Kr213 (s). Denna har tillsyfte att skall lägga fram förslag till hur andrabidragsmottagare än institutioner skall kunna få besked ombidragsbeslut i ett tidigare skede än vad som för närvarandeär fallet.Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget attbidragsbeslut kan lämnas . Övergången tilltreåriga budgetramar bör, som motionärerna framhåller, varaägnad att förbättra möjligheterna till att ge bidragsmottagarnabättre planeringsförutsättningar. Även det översynsarbete somredovisats ovan kan få betydelse i detta hänseende. Utskottetvill också erinra om att i vissafall informerat bidragsmottagare om myndighetens bedömning ifråga om kommande bidragsbeslut. Utskottet vill dock samtidigtframhålla att viss försiktighet måste iakttas i detta hänseendei de fall bidragsbesluten är beroende av beslut avstatsmakterna, som ännu inte fattats.Vissa resursfrågorMotionärerna bakom motion Kr272 (nyd) ställer sig mycketpositiva till ökade statliga insatser på kulturområdet -- dockförst fr.o.m. /94.För nästa budgetår föreslår regeringen en medelsanvisningunder anslag som förts upp under huvudavsnittet Kulturverksamhetm.m. Motionärerna vill ha enökning av dessa anslag och -- utan närmare precisering -- tillkulturturism. En fördubbling av anslagen till kulturområdet börske (yrkande 5). Yrkandetinnebär således krav på en planering för en ökning med i varjefall under perioden.Härutöver gör motionärerna den preciseringen av sina önskemålatt de kräver att det under nästa budgetår skall planeras för enökning med för /94 (yrkande 6).De anger i ett antal punkter vilken inriktning en sådanplanering bör ha (yrkande 7).De av motionärerna framställda yrkandena om mycket storaökningar av kulturbudgeten är enligtutskottets mening orealistiska. Det framstår som helt uteslutetatt det skulle kunna skapas utrymme inom statsbudgeten fatta beslut om en ökning av kulturbudgeten med 1miljard kronor. Inte ens om resurser av denna storleksordningskulle finnas tillgängliga skulle det kunna anses vara rationellmedelsanvändning att med så kort varsel som det här är fråga omöka kulturbudgeten med så betydande belopp, eftersom detexempelvis för kulturinstitutionerna skulle behövasinvesteringar som kräver betydligt längre planeringstid än ettår. Vad nu sagts äger sin motsvarighet i fråga om kravet på enfördubbling av stödet till kulturen under en treårsperiod.Som en följd av utskottets ställningstagande till frågorna omen mycket stor och snabb höjning av kulturanslaget avstyrks ävenyrkandet om viss utredningsverksamhet.Utskottet avstyrker således samtliga yrkanden.Statens kulturråd (B 1)Utskottet tillstyrker att det för nästa budgetår anvisas ettförslagsanslag på . till kulturrådet.Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.(B 2)InledningFrån detta reservationsanslag anvisas bidrag till skildaändamål till organisationer och institutioner på kulturområdetsamt till visst internationellt kulturutbyte. Anslaget omfattarenligt regeringens förslag 30 anslagsposter eller delposter (sebil. 12 s. 16 och 17). Det föreslås under anslaget enmedelsanvisning på totalt 113744000 kr.I det följande tar utskottet upp till särskild bedömningendast anslagsposter beträffande vilka motionsyrkandenframställts. Eftersom -- i förhållande till regeringens förslag-- viss nedskärning av anslagspost 1 Till statens kulturrådsdisposition för utvecklingsverksamhet yrkas i syfte attfinansiera viss uppräkning av annan anslagspost (nr 4) eller attdelfinansiera ny anslagspost (Försöksverksamhet medlänskonstnärer) behandlas förstnämnda anslagspost inte förränutskottet gjort en bedömning av sakfrågorna.Centrumbildningar (delpost 2.2)Regeringen föreslår en uppräkning av anslagsposten med 4 %till 7218000 kr.En ytterligare uppräkning, nämligen med ,föreslås i motion Kr257 (v) yrkande 2. Motionärerna framhålleratt, som slagits fast i en rapport från ,centrumbildningarna inom respektive konstområde har fyllt, ochkommer att fylla, en viktig funktion för den ickeinstitutionsbundna kulturverksamheten. Eftersom det inte ärmöjligt att effektivisera administrationen ytterligare, är detav avgörande betydelse för centrumbildningarnas fortsattaverksamhet att anslagsposten räknas upp.Utskottet vill erinra om att efter förslag avutskottet gjorde en medelsberäkning för anslagspostensom översteg den av regeringen föreslagna med 1 milj.kr. En vissdel av de ökade resurserna tillfördes -- i enlighet medutskottets intentioner -- den nya centrumbildningen Centrum förkonst & hantverk men de skapade även utrymme för en ickeoväsentlig höjning av bidragen till de övrigacentrumbildningarna.Med beaktande av den uppräkning av anslagsposten som gjordesförra året och med hänsyn till angelägenheten av att riksdageniakttar stor försiktighet med anslagsuppräkningar även då det ärfråga om relativt begränsade belopp avstyrker utskottetmotionsyrkandet och tillstyrker regeringens förslag tillmedelsberäkning.Stiftelsen för kurs- ochföreställningsverksamheten (anslagspost 4)För innevarande budgetår uppgår statsbidraget till 1300000kr. I budgetpropositionen föreslås en uppräkning med 52000kr., motsvarande , dvs. samma uppräkning som görs förmerparten av bidragsanslagen.Utskottet har föreslagit attgöra en uppräkning av bidraget utöver vad regeringen föreslagit.Utskottet har anfört bl.a. att har storbetydelse ur kulturell och turistmässig synpunkt.Utskottet gör inte någon ändring i denna bedömning. Med hänsyntill den nivå bidraget till nu nått ärutskottet emellertid inte berett att för nästa budgetår föreslåen större uppräkning än vad regeringen föreslagit. Utskottetavstyrker därför motion Kr253 (c, fp), såvitt däri föreslås enextra uppräkning med . Uppräkningen skullefinansieras genom motsvarande begränsning av anslagspost 1.Dansens Hus (anslagspost 5)Stiftelsen startade sin verksamhet i januari 1991.Stiftelsebildare är Operan, Svenska , Göteborgsmusikteater, länsteater, ,Dansmuseifonden och . Enligt en överenskommelsemellan staten, och stadskulle verksamheten finansieras genom att staten bidrar med 50 %och och staden vardera. Under kalenderåret1991 bidrog med . och landstingetmed 1 milj.kr. Staten bidrog med 5 milj.kr. till driften underdetta anslag och med 1,1 milj.kr. för att täcka upp uteblivetbidrag från . Enligt vad som anges ibudgetpropositionen (bil. 12 s. 21) kommer bidra med . och länslandsting med 1 milj.kr.Utskottet tillstyrker förslag av regeringen att det totalastatsbidraget för /93 beräknas till 6820000kr. Beloppet har beräknats för att ge full kostnadstäckning förökade hyror för befintliga lokaler samt för nyarepetitionslokaler för i anslutning tillDansens Hus.I motion Kr271 (s) yrkas att skall begära attregeringen redovisar resultatet av förda förhandlingar omfinansieringen av (yrkande 20). Motionärerna villockså att skall uttala sig för behovet av att öka desamlade offentliga bidragen till (yrkande 21).Utskottet, som fått information om bl.a. de nuvarandeekonomiska förhållandena för av företrädare fördetta, anser att de grundförutsättningar för verksamheten somförelåg vid starten inte får raseras. Utskottet haruppmärksammat att den första verksamhetsperioden har varitframgångsrik med en ökande danspublik med stort ungdomligtinslag. Verksamheten har fått goda omdömen både inom och utomlandet. Trots pressade ekonomiska förhållanden har verksamhetenkunnat genomföras planenligt. En mångfald utländska gästspel harredan genomförts. Samproduktioner med institutioner i andradelar av landet förbereds och planeras. harfått den hemmascen den länge behövt. Andra svenska dansgrupperoch koreografer har fått nya tillfällen att framträda. De hardärigenom även fått ökade möjligheter till engagemang utomlandsgenom att de vid föreställningarna i har kunnatpresentera sig inför tillresande representanter för dansscener iandra länder.För utskottet framstår verksamheten vid som enangelägen del av kulturlivet i landet. Verksamheten hardärutöver särskild betydelse för . Liksomhitintills bör staten stå för en betydande del av det allmännasekonomiska bidrag. Det är emellertid ytterst angeläget att --som överenskoms då verksamheten startade -- också Stockholmskommun och tar sin del av ansvaret föratt verksamheten ges sådana ekonomiska villkor att en meralångsiktig planering blir möjlig. I budgetpropositionen anförsatt den omständigheten att inte fullt ut vill ståför sin andel av bidragsgivningen naturligtvis skaparsvårigheter att driva verksamheten. Kulturministern har uttalatatt hon avser att ta initiativ till överläggningar medStockholms läns landsting i den här aktuella frågan. Enligt vadutskottet inhämtat kommer överläggningar att hållas även medkommunen. Utskottet vill understryka angelägenheten av attfinansieringsfrågan får en mera långsiktig lösning. Utskottetförutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang informerarriksdagen om resultatet av överläggningarna. Det här aktuellamotionsyrkandet påkallar enligt utskottets mening inte någonriksdagens åtgärd (yrkande 20).Utskottet är inte berett att i detta sammanhang uttala sig omen ökning av de samlade offentliga bidragen tillDansens Hus. Motion Kr271 yrkande 21 avstyrks därför.Kultur i arbetslivet (anslagspost 7)Regeringens förslag till medelsberäkning för anslagsposten hargjorts med utgångspunkt i att bidrag till Riksskådebanan -- förinnevarande budgetår . -- föreslås bli beräknadeunder en ny anslagspost, Skådebaneverksamhet. En uppräkning avanslagsposten föreslås . Det sagda innebär att postenberäknas till 6331000 kr.I två motioner, Kr252 (s) och Kr271 (s) yrkande 2, föreslås enmedelsberäkning för anslagsposten som är 2 milj.kr. högre än denav regeringen föreslagna. I förstnämnda motion utvecklasutförligt behovet av ett ökat stöd till kultur i arbetslivet.Motionärerna framhåller bl.a. att kultur i arbetslivet har sinstörsta betydelse som ett "verktyg" för att rättvisare fördelasamhällets insatser på kulturområdet.Som närmare redovisats i ett tidigare avsnitt i betänkandetavser enligt vad utskottet inhämtat att senarei för regeringen redovisa bl.a. ett uppdrag attsamla och analysera erfarenheter som vunnits i arbetet för attaktivera nya grupper i kulturverksamheten. Som utskottetframhöll bör det bli möjligt att på grundval avreaktionerna i remissomgången ta ställning till bl.a. stödettill kultur i arbetslivet. För nästa budgetår bör medel underförevarande anslagspost beräknas med belopp som regeringenföreslagit eller således . Motionsyrkandenaavstyrks således.Till regeringens disposition (anslagspost 13)Regeringen föreslår en medelsberäkning som ger kompensationför prisutvecklingen. Utskottet tillstyrker förslaget, vilketinnebär att ett belopp om .