bet · GF01FiU20 · 1992-02-27 00:00:00 — Avslutningsvis understryks i motion Fi209 (v) att detinte nu räcker med att enbart stimulera efterfrågan för att motverkaarbetslösheten. I motionen föreslås därför att ytterligare 2 miljarder kronoravsätts för arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser.Som framgått av den kritik som utskottet riktat mot den inriktning avpolitiken som redovisas i finansplanen föreslår utskottet i likhet medVänsterpartiet att regeringens förslag till åtstramningsåtgärder skall avvisasav . Utskottet kan också i långa stycken dela de synpunkter påregeringens fördelningspolitik som framförs i här aktuella motioner. Utskottetkan emellertid inte ställa sig bakom uppfattning att ettutrymme också i längre perspektiv föreligger för en betydande expansion av des.k. skyddade sektorerna.Utgiftspolitiken måste på inriktas på att successivt sänka deoffentliga utgifternas andel av BNP. Det innebär att en stram utgiftspolitikmåste bibehållas. Utrymmet för nya långsiktiga utgiftsåtaganden är mycketbegränsat. De konkurrensutsatta delarna av vår ekonomi och då främstindustrisektorn måste ges tillfälle till expansion när industriinvesteringarnaåterigen börjar öka. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks häraktuella motioner.dels att uttskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på regeringens förslag i proposition 1991/92:100bilaga 1 yrkande 1 och motionerna 1991/92:Fi208 yrkandena 1, 3, 4, 8 och 20,1991/92:Fi209 yrkandena 1, 3, 5, 6, 19 och 21, 1991/92:Sk351 yrkande 11 samtmotion 1991/92:Sk352 yrkande 4 godkänner vad som förordas i motion1991/92:Fi202 yrkande 1 i denna del och yrkande 4 samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med"Utskottet noterar" och på s. 32 slutar med "och 20" bort ha följande lydelse:Med hänvisning till vad utskottet här redovisat om inriktningen av denekonomiska politiken finner utskottet att det råder stor samstämmighet mellanfinansplanen och Ny demokratis inriktning av politiken. På några viktigapunkter finns dock skillnader. I motion Fi208 riktas kritik mot att regeringensförnyelsearbete går för långsamt. Utskottet delar den uppfattningen. Man måstegå snabbare fram med utgiftsminskningarna för att skapa utrymme för ytterligareskattesänkningar. Skall effekterna på tillväxten bli märkbara och komma inomrimlig tid måste skattesänkningstakten öka och ligga på 1--1,av BNP perår.För att dämpa pris- och kostnadsökningar måste det föras en stramfinanspolitik. Detta är även nödvändigt för att inte valuta- ochpenningpolitiken skall ta över och korrigera obalanser i ekonomin med högaräntor. Det är viktigt att de därmed frigjorda resurserna används på etttillväxtfrämjande sätt och kommer alla till del. Utskottet vill framhållavikten av ett ökat sparande. Genom successivt minskade skatter skapasförutsättning för ett sådant sparande.En betydelsefull form av sparandet är sparande till egen bostad, som måstefrämjas genom att successivt slopa fastighets- och förmögenhetsskatten. Ettannat mål för ett ökat sparande bör vara att skapa förutsättningar förprivatpersoner att köpa nyemitterade aktier och på så sätt öka det privataägandet i svenskt näringsliv och ge företagen ökad tillgång till riskkapital.Det förutsätter dock att dubbelbeskattningen av aktieutdelningar avvecklas samtatt reavinstbeskattningen lindras. Att ge möjlighet förprivatpersoner att kunna dra av förluster i rörelse mot inkomst av tjänstskulle kraftigt öka tillgången på riskkapital till våra små och medelstoraföretag. Ett ökat privat pensionssparande bör stimuleras.Som utskottet tidigare i betänkandet framhållit kommer sannolikt dennuvarande lågkonjunkturen att pågå under större delen av . Mot denbakgrunden bör nya former för arbetsmarknadspolitik prövas. Det nuvarandesystemet som till viss del skyddar de arbetslösa ekonomiskt leder i alltförliten utsträckning till produktivt arbete. Det är utskottets uppfattning att eneffektivare arbetsmarknadspolitik, som syftar till att bereda produktivt arbeteför tusentals arbetslösa utan ökade kostnader för staten, måste kommatill stånd. Den ekonomiska politikens viktigaste uppgift är, som utskottet serdet, att skapa förutsättningar för företagen att verka och kunna expandera,vilket innebär ökad sysselsättning och därmed tryggad ekonomi för alla.Det innebär bl.a. att de konkurrensutsatta delarna av näringslivet måste gesutrymme på bekostnad av ekonomins skyddade sektor. Detta kräver i sin tur attstrukturomvandlingen i den offentliga sektorn måste påskyndas. Den offentligasektorns monopol måste brytas ner i sin helhet, landstingen bör läggas ner ochkommunerna rationaliseras i en väsentligt större omfattning än vad som sker.Med hänvisning till vad utskottet här anfört tillstyrker utskottet motionFi208 (nyd) yrkandena 1, 3, 4, 8 och 20.dels att utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Med hänvisning" ochslutar med "i finansplanen." bort utgå,dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med anledning av regeringens förslag i proposition1991/92:100 bilaga 1 yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1991/92:Fi202yrkande 1 i denna del och yrkande 4, 1991/92:Fi209 yrkandena 1, 3, 5, 6, 19och 21, 1991/92:Sk351 yrkande 11 och 1991/92:Sk352 yrkande 4 godkänner vadsom förordas i motion 1991/92:Fi208 yrkandena 1, 3, 4, 8 och 20 samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken (mom. 4), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med"Utskottet konstaterar" och på s. 38 slutar med "yrkande 20" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening bör ekonomiska styrmedel i ökad utsträckning kommatill användning för att påverka produktion och konsumtion i miljövänligriktning. kan konstateras att är ett av deinternationellt ledande länderna på området. I flertalet fall har ekonomiskastyrinstrument introducerats efter initiativ från socialdemokratiskt håll. Isamband med skatteomläggningen infördes t.ex. vissa nya miljöskatter somkoldioxidskatt, svavelskatt och en differentiering av oljeskatten. Deriktlinjer för ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken som presenteras ifinansplanen präglas emellertid av en hög grad av passivitet och allmänt hållnaresonemang.Utskottet delar den syn på miljöpolitiken och den strategi för enmiljöanpassad utveckling som redovisas i motion Fi202. Nya styrmedel kaninföras när så bedöms lämpligt. Ytterligare kartläggningar av metoder ochprinciper behöver inte avvaktas. Vid användningen av ekonomiska styrmedel iform av t.ex skatter eller avgifter måste emellertid alltid en avvägning görasmot andra tänkbara metoder. Det väsentligaste är att styrmedlen utformas på ettrationellt och kostnadseffektivt sätt som ett ur miljösynpunkttillfredsställande resultat uppnås. Enligt utskottets mening bör de ekonomiskastyrmedlen i miljöpolitiken utvecklas enligt de riktlinjer som anges i motionFi202.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet motion Fi202(s) yrkande5.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenatt med avslag på proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande 7och motion 1991/92:Fi209 yrkande 20 godkänner vad som förordas i motion1991/92:Fi202 yrkande 5 samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Högt skattetryck och hög kvinnlig förvärvsfrekvens (mom. 6, motiveringen), Per , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande på s. 38 som börjar med "Sambandet mellan" och slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse:Andelen sysselsatta kvinnor i vårdsektorn är traditionellt hög. Vårdsektorntar också i anspråk en betydande del av den offentliga sektorns resurser. Dettagäller för liksom för många andra länder. Att därav dra slutsatsen atten hög kvinnlig förvärvsfrekvens kräver ett högt skattetryck är, sommotionärerna påpekar, inte rimligt. Däremot föreligger en risk att regeringensbesparingspolitik mot den offentliga sektorn också leder till en krympning avvårdsektorn totalt. I rådande konjunkturläge kan detta för många kvinnorinnebära att arbetsmarknadssituationen ytterligare förvärras.5. Ekonomisk generalklausul för att motverka sektorstänkande (mom. 8), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjar med"Utskottet är" och slutar med "motion Fi710 (c)" bort ha följande lydelse:Som utskottet ser det tar motionärerna upp en mycket viktig fråga som berörbudgetarbetet. Det är inte meningsfullt att, som regeringen föreslår, genomföraomfattande besparingar som drabbar den kommunala vuxenutbildningen ochfortbildningen för att sedan tvingas till mer kostsamma insatser viaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Som framhålls i motionen finns det i rådandearbetsmarknadssituation ett stort behov av utbildning som vänder sig till vuxnasom riskerar att förlora eller har förlorat sin anställning. kommernu budskap om varsel som leder till att allt fler kan slås ut frånarbetsmarknaden.Det är mot denna bakgrund angeläget, vilket är särskilt viktigt i nuvarandekonjunkturläge, att regeringen följer principen att ett besparingsförslagsolika effekter såväl på statsbudgeten som på samhällsekonomin analyserasnoggrant.Vad utskottet har anfört om budgetarbetet och besparingsförslags effekter påsamhällsekonomin bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande ekonomisk generalklausul för att motverka sektorstänkandeatt med anledning av motion 1991/92:Fi710 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om budgetarbetet ochbesparingsförslags effekter på samhällsekonomin,6. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom.10), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med rubriken"Budgetutvecklingen /90--1992/93" och på s. 50 slutar med "i finansplanen"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör finanspolitiken i första hand utformas så attden leder till en rimlig balans i statens finanser på . Stora ochpermanenta underskott i statens budget bör undvikas eftersom de driver uppräntorna och minskar tillväxten.Utgiftspolitiken bör på inriktas på att successivt sänka deoffentliga utgifternas andel av BNP. En stram utgiftspolitik måste alltsåbehållas och utrymmet för nya långsiktiga utgiftsåtaganden är mycket begränsat.Även om detta måste vara det överordnade målet för en långsiktigt inriktadbudgetpolitik är det dock i nuvarande läge ofrånkomligt med ett visstunderskott i statens finanser. Ett betydande underskott i statsbudgeten 1992/93är som utskottet ser det inte skäl nog att bedriva en hårdhäntåtstramningspolitik av det slag regeringen ger exempel på.Finanspolitiken får emellertid inte bli så expansiv att den leder till enuppgång i inflationen. En rimlig avvägning torde vara att låta de offentligautgifterna öka med i reala termer . En sådan ökningstakttorde inte medföra några märkbart negativa konsekvenser för vare sig inflationeller bytesbalans. Däremot bidrar den till återhämtningen i konjunkturen ochtill en högre produktion och sysselsättning.En budgetpolitik utformad på detta sätt förordas av socialdemokraterna imotion Fi202 (s). I enlighet med det synsätt som kommer till uttryck i motionenanser utskottet att en ökad satsning på arbete och utbildning måste komma tillstånd. Motionärernas förslag om ökade satsningar motsvarande 4,4 miljarderkronor inom dessa områden finner utskottet väl avvägt. Regeringens planer påatt minska investerings- och räntebidragen till bostadsbyggandet måste avvisas.Bostadsfinansieringen bör lösas genom en snabb övergång till räntelånesystemetsom kan minska statens utgifter med mycket betydande belopp.Utskottet avvisar regeringens planer på att dra in 5--frånkommunsektorn . Dessa medel kan bättre utnyttjas till exempelvisförbättringar i den lokala infrastrukturen. Utskottet avvisar också planerna påatt införa karensdagar i sjukförsäkringen och på att avskaffadelpensionssystemet. Nedskärningarna i stödet till komvux och folkbildningenbör inte komma till stånd. Höjningen av barnbidraget bör enligt utskottetsmening tidigareläggas till den 1 juli 1992.De ökade utgifterna bör i första hand finansieras med vissaskattehöjningar. Skattepolitiken bör därvid inriktas på att befästa de framstegsom uppnåtts genom skattereformen. Utskottet förordar således attskattereformen i huvudsak återställs. Den avskaffade skattereduktionen förfackföreningsavgifter bör återinföras. Förmögenhetsbeskattningen börreformeras i överensstämmelse med de principer som gäller för övriga delar avskattesystemet, nämligen breddad skattebas och sänkta skattesatser. Såsomförordas i motion Fi202 (s) bör dessutom Stadshypotekskassan ombildas och denuppkomna behållningen på föras över till statsbudgeten.Regeringens ekonomisk-politiska strategi går ut på att sänkaskatterna med och att finansiera detta med minskadeutgifter av samma omfattning. Detta är, som utskottet ser det, en långsiktigstrategi för nedrustning av välfärden som kommer att leda till ökade orättvisori det svenska samhället.Besparingarna slår i ett första steg hårt mot grundläggande trygghetssystemsom sjukförsäkringen och delpensioneringen. De drabbar boendet och hyrorna. Deslår mot barnfamiljer, utbildning och service.Dessa långtgående försämringar drabbar hårdast de svaga och mest utsattagrupperna i samhället. Mot försämringarna kan ställas de omfattandeskattesänkningar som den borgerliga regeringen drivit igenom och som i förstahand tillfaller de redan välbeställda.Utskottet biträder med det anförda det förslag till budgetpolitiskariktlinjer som Socialdemokraterna redovisar i motion Fi202 (s) yrkande 2. här anfört innebär vidare att utskottet avstyrker bifall till debudgetpolitiska riktlinjer som förordas av regeringen i finansplanen (mom. 2)samt av Ny demokrati i motion Fi208 yrkande 2 och av i motionFi209 yrkande 2.Utskottet vill sammanfatta sin syn på budgetpolitiken med att ange följanderiktlinjer för budgetregleringen:Åtgärder som stramar åt ekonomin nu när konjunkturen är svag bör undvikas.Det gäller bl.a. de åtgärder regeringen har föreslagit och som berörbostadsbyggandet, kraftiga försämringar för hushållen och indragningar frånkommunerna.Åtgärder som höjer prisnivån bör undvikas. Det gäller främst de åtgärder somregeringen har föreslagit och som höjer hyrorna och de kommunala avgifterna.Budgetunderskottet bör inte öka mer än enligt regeringens förslag.Statens inkomster bör öka mer än enligt regeringens förslag. De storaskattelättnader för de välbeställda som regeringen har föreslagitoch i vissa fall genomdrivit bör omprövas.Statens totala utgifter bör inte skäras ned i den omfattning som regeringenhar förslagit. Den offentliga sektorns utgifter bör tillåtas öka med ca 8miljarder kronor mer 1993 än enligt regeringens förslag.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med bifall till motion 1991/92:Fi202 yrkande 2 samt medavslag på proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande 2 och motionerna1991/92:Fi206, 1991/92:Fi208 yrkande 2 och 1991/92:Fi209 yrkandena 2 och 16 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om budgetpolitikensutformning,7. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom.10)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med "Nydemokrati" och på s. 47 slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Ny demokrati framhåller i motion Fi208 att partiet i stort delarregeringens politik men att man vill driva den med än större kraft. För attskapa utrymme för skattesänkningar föreslås en rad utgiftsbegränsningar.Sålunda bör enligt Ny demokrati u-hjälpen kraftigt begränsas ochhemspråksundervisningen avvecklas. Stora nedskärningar förordas också i detstatliga stödet till organisationer, politiska partier, ,sjukvård, dagstidningar samt flyktingmottagning. Besparingar skall också uppnåsgenom att sjukpenningen sänks för långtidssjukskrivna och genom attbarnbidragen behovsprövas. Försäkringskassornas nya registersystem, FAS 90,skall inte fullföljas och bidragen till vindkraft avvecklas.Arbetslivsfondens tillgångar skall användas för arbetsskapande åtgärder. utvecklings- och investeringsbank bör också inrättas med syfte att främjanyföretagande. Den bör finansieras med medel från löntagarfonderna och snarastprivatiseras genom emittering av aktier till allmänheten. Motionärerna villdessutom öka stödet till , till miljö och till de sämstställda pensionärerna i . Antalet ålderdomshem skall byggas ut ochsatsningen på järnvägsinvesteringar skall utökas.På skatteområdet föreslås bl.a. sänkt turistmoms, lindrad alkoholbeskattningför restauranger, minskad energibeskattning för företag och sänktkilometerskatt. Momsen på begravningstjänster skall helt avskaffas ochbeskattningen av företag och företagare lindras.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. I likhet med Ny demokratianser utskottet att den borgerliga regeringen för en i grunden riktig politikmen att de förslag till besparingar och skattesänkningar som redovisas inte ärtillräckligt långtgående.Under de närmaste åren krävs en mycket stram utgiftspolitik. Det är ocksåviktigt att de resurser som frigörs används på ett arbetsskapande ochtillväxtbefrämjande sätt. Det kan ske t.ex. genom en ytterligare sänkning avarbetsgivaravgifter och energiskatter.De svenska skatterna måste så fort som möjligt anpassas till övriga Europa.Medan skatternas andel av BNP i utgör ligger genomsnittet förEG-länderna strax . Skattetrycket i måste sänkas tillEuropanivå, och enligt utskottets mening bör skattesänkningarna motsvara1--1,av BNP per år.För att skapa utrymme för skattesänkningarna måste en lång rad utgifteromprövas. I likhet med vad som förordas i motion Fi208 (nyd) anser utskottetatt u-hjälpen måste ses över och effektiviseras. Biståndsbehoven är omättligamen det torde vara mer meningsfullt att kunna ge hjälp till våra grannländer iBaltikum än förhandla om hur hjälp skall sippra ned till befolkningen iavlägsna enpartistater. Givetvis måste ha hög beredskap att bistå vidkatastrofer. Ett intressant uppslag i det sammanhanget förs fram avmotionärerna som vill sätta upp en särskild katastrofbrigad.Sverige måste öppna sig för omvärldens turister. En aktiv och professionellmarknadsföring av landet samt inte minst sänkt turistmoms kan få turismen attväxa snabbt, vilket ger förbättrad sysselsättning och växande skatteintäkter.Erfarenheter från visar klart att en aktiv satsning på turism med sänktaturistskatter betalar sig själv.Socialpolitiken är en viktig del i den svenska välfärden. Den är också denminst konkurrensutsatta samhällssektorn, där sjukvården intar en särställningmed många drag gemensamma med en planekonomi. Som utskottet ser det finns härbetydande möjligheter till besparingar genom konkurrens och privatisering.Dagmarreformen bör enligt utskottets mening upphävas och överföringarna tilllandstingen begränsas med . Stora besparingar kan också göraspå barnbidraget som är ett tydligt exempel på den orimliga rundgången avskatter och bidrag. Eftersom höginkomsttagarna knappast har något direkt behovav barnbidraget bör bidraget till det första barnet inkomstprövas och endastutgå till de familjer som förslagsvis tjänar . per år.Däremot motsätter sig utskottet de av regeringen aviserade försämringarna avtandvårdsförsäkringen. Medborgarnas ersättningsdel bör inte ändras.Utbyggnad, modernisering och underhåll av infrastrukturen är mycket viktigför att få till stånd en ökad tillväxt och produktivitet inför 2000-talet.Snabbtågsutbyggnaden bör påskyndas.Satsningarna på utbildning bör inriktas på kvalitet, kunskaper ocheffektivisering. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning atthemspråksundervisningen inte skall betalas med skattemedel. Därmed kan bidragettill driften av det kommunala skolväsendet begränsas med 1,3 miljarder kronor.Bostadssubventionerna bör avvecklas. Det kan ske på så sätt att manförslagsvis börjar avtrappa de nuvarande subventionerna under en 10--15år . Det ger medborgarna en rimlig tid att tänka över sinbostadssituation och anpassa sin ekonomi därefter.Med det anförda biträder utskottet de budgetpolitiska riktlinjer som Nydemokrati förespråkar. Utskottet avstyrker därmed bifall till deriktlinjer regeringen lägger fram i finansplanen.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med rubrikenoch på s. 50 slutar med "ifinansplanen" bort utgå,dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med bifall till motion 1991/92:Fi208 yrkande 2 samt medavslag på proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande 2 och motionerna1991/92:Fi202 yrkande 2, 1991/92:Fi206 och 1991/92:Fi209 yrkandena 2 och 16 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om budgetpolitikensutformning,8. Ramar för myndigheternas förvaltningskostnader (mom. 11), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 51 som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "yrkandena 4 och 5" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör ett system med finansiell ramstyrning förde statliga myndigheterna införas. Ramen bör omfatta myndigheternas samladeförvaltningsuppgifter. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till vad utskottetanförde i samband med att ett förslag finansplan om utgiftsram förlönekostnadsökningar behandlades (1988/89:FiU20). Det är således enligtutskottet angeläget att myndigheterna ges incitament till att begränsa dentotala kostnadsutvecklingen. Ett system med utgiftsramar ligger också väl ilinje med övergången till ett resultatorienterat budgetarbete och medinförandet av den nya anslagsformen ramanslag.Utskottet anser emellertid att konsekvenserna av det förslag som redovisas ifinansplanen ej är analyserade på det sätt som man rimligen kan begära.Exempelvis framgår det inte hur korrigeringarna i efterhand förkostnadsökningar skall ske i förhållande till den ekonomiska utvecklingen ellertill löneutvecklingen på arbetsmarknaden i övrigt. Regeringen bör därföråterkomma med ett preciserat förslag och därvid göra bedömningar av vilkakonsekvenser förslaget får för de olika myndigheterna.Utskottet anser därutöver att det även i ett system med utgiftsramar måstevara arbetsgivarverket som svarar för det statliga arbetsgivaransvaret påcentral nivå. Frågan om införandet av ett system med ramanslag förförvaltningskostnader har enligt utskottet sammanhang med den av regeringenaviserade översynen av den statliga arbetsgivarorganisationen. Ett samlatförslag med angiven inriktning bör enligt utskottets bedömning kunna redovisasför i sådan tid att ett nytt system för finansiell styrning avmyndigheterna kan införas fr.o.m. /94. behöver ettbättre underlag för sitt beslut. Någon tidsförskjutning i förhållande tillregeringens förslag skall därför inte behöva ske.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet propositionens förslagoch tillstyrker motion Fi504 (s) yrkandena 4 och 5.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande ramar för myndigheternas förvaltningskostnaderatt med avslag på proposition 1991/92:100 bilaga 1 yrkande 4godkänner vad som förordas i motion 1991/92:Fi504 yrkandena 4 och 5 samt somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Statliga betalningar och postgirot (mom.12--14), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med"Utskottet ser" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Som redovisats avser regeringen att ytterligare bereda frågan om vilkaförutsättningar som säkerställer postgirots möjligheter att konkurrera påbetalningsmarknaden.