bet · GF01UbU26 · 1992-05-19 00:00:00 — Enligtmotionärerna är det därför angeläget att gymnasieskolorna gesmöjlighet att inrätta kompletteringskurser medhumanistisk/samhällsvetenskaplig, naturvetenskaplig/tekniskeller merkantil inriktning.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det som ettalternativ till att slutföra studierna på ett program börfinnas möjlighet att i årskurs 3 välja en kompletteringskursmed här angiven inriktning. I sammanhanget vill utskottet pekapå bestämmelserna om minsta garanterad undervisningstid igymnasieskolans timplaner och vad som anförts i propositionenVäxa med kunskaper när det gäller syftet med resp.kompletteringskurs och kompetenskraven i olika ämnen. Utskottetkonstaterar att samtliga grenspecifika ämnen inte kan rymmasinom ramen för tillgänglig undervisningstid i årskurs 3 medbeaktande av minsta garanterade undervisningstid i resp. ämne.Det bör ankomma på att utifrån dessa förutsättningarutarbeta programmål och timplaner för kompletteringskursernaoch kursplaner för de enskilda ämnena.Vad utskottet anfört om kompletteringskurser i gymnasieskolanbör med bifall till motionerna 1991/92:Ub70 och1991/92:Ub75 yrkande 4 samt med anledning av proposition1991/92:157 som sin mening ge regeringen till känna.LanthushållsskolorRegeringen föreslår att de tre landstingskommunalalanthushållsskolorna iKronobergs län, Lanthushållsskolan i länoch Axelwoldskolan i övergångsvis fårstatsbidrag i särskild ordning från de medel som avsättsför sektorsbidraget.Enligt motion 1991/92:Ub71 (c) (yrkande 1) bör även övrigalanthushållsskolor med likartad utbildning som de tre häraktuella skolorna behandlas på motsvarande sätt istatsbidragshänseende.Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochmotionsyrkandet anföra följande.De tre lanthushållsskolorna som föreslås få statsbidrag haruteslutande kortare utbildningar om högst två terminer inomkonsumtionsområdet. För dessa utbildningar finns ingenmotsvarighet i den reformerade gymnasieskolan. Övrigalandstingskommunala lanthushållsskolor anordnar bl.a.utbildning på sådana studievägar som kommer att ersättas avNaturbruksprogrammet. Bidrag till de tre lanthushållsskolornaRyssby, och Axelwoldskolan bör utgå övergångsvis iavvaktan på att huvudmännen bestämmer sig för en framtidaorganisatorisk lösning.Utskottet föreslår att med avslag på motion1991/92:Ub71 yrkande 1 godkänner vad som förordats iproposition 1991/92:157 beträffande statsbidrag till vissalanthushållsskolor.I motion 1991/92:Ub261 (m) understryks vikten av attlanthushållsskolornas verksamhet kan fortleva och utvecklas.Motionärerna vill lyfta fram hälso- och kostfrågorna i allutbildning. Enligt motion 1991/92:Ub71 (c) yrkande 2 börutbildning vid lanthushållsskolorna vara ett ypperligtkomplement för kommunernas individuella program. börsom sin mening ge regeringen till känna att kommunernainformeras om lämpligheten att förlägga utbildning för en gruppelever inom ramen för ett individuellt program tilllanthushållsskolorna.Föredragande statsrådet understryker i propositionen (s.35)vikten av att ungdomar får kunskaper om kostens betydelse förhälsan och om hushållsekonomi. Statsrådet finner det vidarevärdefullt att unga människor som vill få mer fördjupadehushållskunskaper ges möjlighet att studera vidlanthushållsskolorna. Dessa skolor har även stor betydelse somförvaltare av kulturarvet på bl.a. hushållsområdet.Utskottet delar de i propositionen framförda synpunkterna pålanthushållsskolornas utbildningar inom konsumtionsområdet.Det är enligt utskottets uppfattning värdefullt om kommunernaefter överenskommelse med huvudmännen kan utnyttjalanthushållsskolorna för delar av ett utbildningsprogram försina ungdomar t.ex. inom ramen för individuella program.Utskottet utgår från att lanthushållsskolorna själva i dettahänseende kommer att kunna informera om och på annat sättmarknadsföra sina utbildningar i kommunerna.Med hänvisning till det anförda anser utskottet det intepåkallat att gör något särskilt uttalande beträffandelanthushållsskolornas utbildningar, varför motionerna1991/92:Ub71 yrkande 2 och 1991/92:Ub261 avstyrks.Enligt motion 1991/92:Ub214 (m) (yrkande 2) finns detanledning att stimulera en utveckling så attlanthushållsskolorna kan finnas kvar i utbildningssystemet. Närdet gäller huvudmannaskapet för lanthushållsskolorna sermotionärerna en möjlighet att överföra skolorna till stiftelsereller enskilda huvudmän. I motion 1991/92:Ub274 (c) begärsbesked på vilket sätt lanthushållsskolorna skall inordnas iutbildningssystemet.I propositionen klargörs såväl huvudmannaskapsfrågan somutbildningens inriktning vid nuvarande lanthushållsskolor. Somframhålls i propositionen får de båda fristående skolorna,Vaxtanässkolan och Apelrydsskolan, statsbidrag direkt tillhuvudmannen från anslaget Bidrag till driften av friståendeskolor. Restriktionerna om vilka utbildningar som får anordnasav landsting i enlighet med beslut om gymnasieskolanoch vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, UbU16, rskr. 356)gäller självfallet inte de fristående skolorna. En framtidalösning för , LanthushållsskolanBräkne-Hoby och Axelwoldskolan skulle såsom framhålls ipropositionen kunna vara en omvandling till fristående skolor.Föredragande statsrådet är för sin del beredd att i positivanda pröva ansökningar från dessa skolor till regeringen om atterhålla statsbidrag som fristående skola. En sådan omvandlingmåste emellertid i första hand övervägas av skolans nuvarandehuvudmän. Mot denna bakgrund och med hänvisning till vadutskottet anfört i det föregående när det gällerlanthushållsskolornas roll i den nya gymnasieskolan anserutskottet att syftet med motionerna 1991/92:Ub214 yrkande 2 och1991/92:Ub274 är tillgodosett, varför motionerna avstyrks.AvgifterRegeringen föreslår att kommuner och landsting skall gesmöjlighet att ta ut ansökningsavgifter när det gäller gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning i komvux. Avgiftenskall ha karaktären av en depositionsavgift. Den skallåterbetalas till den som inte tas in och till den som genomförkursen och får betyg. Eftersom grundläggande vuxenutbildning ären rättighet, får avgifter inte tas ut av dem som anmäler sigtill sådan utbildning. Förslaget till ansökningsavgifter inomkomvux medför införandet av en ny 21a§ i 11kap.skollagen och följdändring i 11kap. 5§ skollagen.Enligt motionerna 1991/92:Ub75 (s) yrkande 5 i denna del och1991/92:Ub74 (v) yrkande 3 i denna del bör avslåregeringens förslag att ge kommuner och landsting möjlighet attta ut ansökningsavgifter när det gäller gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning i komvux. Ettgenomförande av förslaget riskerar att ge upphov tilladministrativt merarbete. Motionärerna anser vidare attansökningsavgifter har en tillbakahållande effekt på mångamänniskor, vilket i detta fall skulle kunna leda till färrevuxenstuderande.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Som framgår av propositionen (s.35) har skolstyrelsen iStockholm aktualiserat frågan om en ändring av skollagen(11kap. 5§) vilken skulle göra det möjligt att ta utanmälningsavgifter av sökande till komvux. Syftet är att kommatill rätta med de problem som uppstår genom att vissa personer,som intagits till en kurs, aldrig infinner sig till kursstarteneller hoppar av kursen nästan omedelbart.Utskottet anser det motiverat att kommuner och landsting gesmöjlighet att ta ut en skälig avgift i enlighet med allmännakommunalrättsliga principer. Utskottet utgår från atthuvudmännen för här aktuella utbildningar själva bedömer i vadmån de skall utnyttja rätten att avgiftsbelägga ansökningarinom komvux.Utskottet föreslår att med avslag på motionerna1991/92:Ub74 yrkande 3 i denna del och 1991/92:Ub75 yrkande 5 idenna del antar det i proposition 1991/92:157 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avser 11kap.5 och 21a§§.Regeringen föreslår att lagen (1991:1108) om statens skolorför vuxna ändras så att styrelsen för resp. skola får beslutaatt ta ut ansökningsavgifter för kurser som motsvarar gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Samma principerbeträffande avgiftens storlek och återbetalning av avgifter börgälla för dessa skolor som för komvux.På samma grunder som anförts ovan avvisas i motionerna1991/92:Ub75 yrkande 5 i denna del och 1991/92:Ub74 yrkande 3 idenna del regeringens förslag till ansökningsavgifter vidstatens skolor för vuxna.I konsekvens med utskottets ställningstagande beträffandeansökningsavgifter inom komvux bör med avslag påmotionerna 1991/92:Ub74 yrkande 3 i denna del och 1991/92:Ub75yrkande 5 i denna del anta det i proposition 1991/92:157framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1108) omstatens skolor för vuxna.Lagförslaget i övrigtKommuner och landsting bör ges möjlighet att ge s.k.grengaranti. Regeringen begär bemyndigande attföreskriva att sådan garanti skall ges för vissa program. Dettainnebär införandet av dels en ny 6a§ i 5kap. skollagen,dels följdändring i 16§ samma kapitel. I propositionenföreslås att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer bemyndigas att, när det gäller lokala grenar ochutbildningar på främmande språk, få bestämma att särskilda kravpå förkunskaper skall gälla. Vidare bör skyldigheten att betalainterkommunal ersättning för de elever som går på enRh-anpassad utbildning förtydligas. Dessa förslag medförändring av skollagen såvitt avser 5kap. 5§ resp. 5kap.24§. Vidare föreslås att uppgiften att förklara annanhögskoleutbildning i huvudsak motsvara svensk eller nordisklärarutbildning i fortsättningen skall fullgöras av statensskolverk. Förslaget medför ändring i 2kap. 4§ skollagen.Regeringen föreslår att förevarande lag skall träda i kraftden 1 juli 1992.Utskottet har inget att erinra mot lagförslaget i övrigt ochtillstyrker att antar förslaget till lag om ändring iskollagen i den mån det inte omfattas av vad utskottet i detföregående hemställt. Utskottet har i sitt betänkande1991/92:UbU28 tillstyrkt ändringar i bl.a. 5 kap. 5 och 13 §§skollagen. förväntas ta ställning till betänkandetden . De nu aktuella förslagen till ändringar isamma paragrafer införs i den lag om ändring i skollagen somriksdagen antar den 26 maj 1992.Övriga frågorI motion 1991/92:Ub73 konstateras att Medieprogrammet i dennya gymnasieskolan delas i två grenar,nämligen Tryckmedier resp. Information och reklam. Enligtmotionären har det visat sig att en grendelning iMedieprogrammet inte leder till att utbildningen tillgodoserbranschens framtida behov av medarbetare med rättgrundutbildning. Motionären framhåller bl.a. att engrenstruktur i Medieprogrammet som begränsar möjligheterna tillvalfrihet för eleverna inte ligger i linje med en kursutformadgymnasieskola. Den tekniska utvecklingen inom medieområdetkräver att man fjärmar sig från en grundutbildning som är låstav grenar och som därmed inte kan möta den förändringsprocesssom leder till ändrade arbetsorganisationer. I dennaförändringsprocess har mediebranschens olika delar kommitlångt, framhålls i motionen. Mot denna bakgrund börMedieprogrammet bli helt kursutformat utan grendelning fr.o.m.årskurs 2.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.I propositionen Växa med kunskaper (prop. 1990/91:85s.49--53) framhölls bl.a. att det genom gymnasieskolansreformering skapas förutsättningar för fortgående förändringarav utbildningen efter ungdomarnas önskemål och med beaktande avförändringarna i arbetslivet och samhället i övrigt. Enövergång till en kursutformad gymnasieskola skulle ske på sikt.Det anfördes vidare att i en sådan gymnasieskola kan innehålleti enskilda kurser förändras utan att systemet i övrigtpåverkas. En kurs kan avvecklas om behov inte längre finns ochnya kurser -- inom befintliga skolämnen eller genomtematisering -- kan inrättas som svarar mot nya behov.Även i inledningen till föreliggande proposition redovisasnågra tendenser inom utvecklingen av framtidens teknologi,arbetsmarknad och samhällsliv i vid mening, vilka också berörutbildningen. Det betonas bl.a. att kraven på kompetens ochutbildning växer inom många områden. Gamla gränser mellanexempelvis arbetare och tjänstemän samt mellan olika yrken ärpå väg att suddas ut. I såväl företag som offentlig sektor blirdet allt vanligare att i stället tala om kvalificerademedarbetare, som alla måste ha en grund av goda kunskaper ibl.a. kärnämnen.Föredragande statsrådet konstaterar vidare att diskussionernaom en övergång från många smala utbildningar till färre ochbredare utbildningar med möjlighet till specialisering genomgrenval eller valbara kurser har pågått sedan mitten av1970-talet. Hon ser det som naturligt att dessa diskussionerfortsätter och att vi får en utveckling av gymnasieskolansprogram till att bli mer uppbyggda på kurser än på fastagrenar.Utskottet delar de av regeringen framförda synpunkterna påden framtida gymnasieskolans struktur. Utskottet finner dockingen anledning att nu -- innan den nya gymnasiereformen hunnitträda i kraft -- tillstyrka bifall till ett slopande avMedieprogrammets uppdelning på grenar. I sammanhanget villutskottet erinra om att regeringen den 7 februari 1992fastställt målen för de nationella programmen i gymnasieskolan.Det slås därvid fast att Medieprogrammet skall ha de nationellagrenarna Information och reklam resp. Tryckmedier. Till grundför beslutet om programmål låg ett förslag som statens skolverkutarbetat, vilket remissbehandlats. Utskottet utgår från attskolverket i sin utvärderingsverksamhet följer utbildningeninom Medieprogrammet i den nya gymnasieskolan. Något uttalandeav i enlighet med motion 1991/92:Ub73 anser utskottetinte vara erforderligt, varför den avstyrks.I två motioner tas vissa timplanefrågor upp. I motion1991/92:Ub260 (m) föreslås att ämnena filosofi och psykologiinförs som obligatoriska ämnen i Samhällsvetenskapsprogrammetoch Naturvetenskapsprogrammet på ekonomisk gren resp.naturvetenskaplig gren och teknisk gren samt att specialarbetetblir frivilligt. Enligt motion 1991/92:Ub297 (s) bör ämnetidrott i gymnasieskolan få utökad tid.Enligt timplanerna i den nya gymnasieskolan (jfr bil. 2 iskollagen) kan ett av ämnena filosofi och psykologi väljas påden ekonomiska grenen inom Samhällsvetenskapsprogrammet och påden naturvetenskapliga grenen inom Naturvetenskapsprogrammet.På teknisk gren inom det sistnämnda programmet studeras ingetav dessa ämnen. När det gäller ämnet idrott och hälsa är detett s.k. kärnämne och ingår således i alla nationella program.I samtliga yrkesförberedande program, i det Estetiskaprogrammet och på teknisk gren i Naturvetenskapsprogrammet ärminsta garanterad undervisningstid för detta ämne . Påövriga grenar i Naturvetenskapsprogrammet ochSamhällsvetenskapsprogrammet är undervisningstiden 130 timmar.Utskottet finner inget skäl att nu ändra i de av riksdagentidigare beslutade timplanerna för den nya gymnasieskolan,varför motionerna 1991/92:Ub260 och 1991/92:Ub297 avstyrks. beträffande ändrad benämning på vissa grenar inationella programatt godkänner vad som förordats i proposition1991/92:157,2. beträffande möjlighet till mindre studiekurs igymnasieskolanatt med avslag på motion 1991/92:Ub75 yrkande 3antar det i proposition 1991/92:157 framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5kap.4§ första stycket,3. beträffande specialutformade program, individuellaprogram och utbildning för lärlingaratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:Ub75 yrkandena 1 och 2 dels antardet i proposition 1991/92:157 framlagda förslaget till lag omändring i skollagen såvitt avser 5kap. 3§, 4§ andrastycket, 14, 20 och 26§§, dels beslutar att 5kap. 13§skall utgå ur förslaget samt med ändring av beslutden med anledning av bet. 1991/92:UbU28 såvittgäller lagen om ändring i skollagen (1985:1100) bestämmer att5kap. 13§ i sistnämnda lag skall ha den i proposition1991/92:157 föreslagna lydelsen,res. 1 (s)4. beträffande omfattningen av allmänna ämnen ilärlingsutbildningenatt med anledning av motion 1991/92:Ub69 och medavslag på motion 1991/92:Ub74 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,men. (v) - delvis5. beträffande utbildningsmöjligheter inom hantverk m.m.att avslår motionerna 1991/92:Ub74 yrkande 1 och1991/92:Ub279,men. (v) - delvis6. beträffande bestämmelserna om minsta garanteradundervisningstidatt godkänner vad som förordats i proposition1991/92:157,7. beträffande kompletteringskurser i gymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub70 och1991/92:Ub75 yrkande 4 och med anledning av proposition1991/92:157 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. beträffande statsbidrag till vissa lanthushållsskoloratt med avslag på motion 1991/92:Ub71 yrkande 1godkänner vad som förordats i proposition 1991/92:157,9. beträffande lanthushållsskolornas utbildningaratt avslår motionerna 1991/92:Ub71 yrkande 2 och1991/92:Ub261,10. beträffande huvudmannaskap m.m. förlanthushållsskoloratt avslår motionerna 1991/92:Ub214 yrkande 2 och1991/92:Ub274,11. beträffande ansökningsavgifter inom komvuxatt med avslag på motionerna 1991/92:Ub74 yrkande 3i denna del och 1991/92:Ub75 yrkande 5 i denna del antar det iproposition 1991/92:157 framlagda förslaget till lag om ändringi skollagen såvitt avser 11kap. 5 och 21a§§,res. 2 (s)12. beträffande ansökningsavgifter vid statens skolor förvuxnaatt med avslag på motionerna 1991/92:Ub74 yrkande 3i denna del och 1991/92:Ub75 yrkande 5 i denna del antar det iproposition 1919/92:157 framlagda förslaget till lag om ändringi lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna,res. 3 (s)13. beträffande lag om ändring i skollagen i övrigtatt dels beslutar att 5kap. 5§ skall utgåur det i proposition 1991/92:157 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen, dels med ändring av riksdagensbeslut med anledning av bet. 1991/92:UbU28såvitt gäller lagen om ändring i skollagen (1985:1100)bestämmer att 5kap. 5§ i sistnämnda lag skall ha den iproposition 1991/92:157 föreslagna lydelsen, dels antar deti proposition 1991/92:157 framlagda förslaget till lag omändring i skollagen i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt nu och under momenten 2, 3 och 11,14. beträffande grendelning i Medieprogrammetatt avslår motion 1991/92:Ub73,15. beträffande vissa timplanefrågoratt avslår motionerna 1991/92:Ub260 och1991/92:Ub297.Stockholm den 19 maj 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),() ochUlrica ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Specialutformade program, individuella program ochutbildning för lärlingar (mom. 3), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet vill" och slutar med "20 och 26§§" bortha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att det nu ärolämpligt att göra förändringar av de individuella programmen-- en utbildningsform som till sin karaktär är ytterst flexibelför att svara mot elevernas speciella behov. Den av regeringenföreslagna kategoriuppdelningen av dessa program bör avvisas avriksdagen.När det gäller regeringens förslag till ny utbildning förlärlingar vill utskottet peka på att det finns en välfungerande gymnasial lärlingsutbildning (jfr 14kap.gymnasieförordningen). Enligt utskottets uppfattning innehållerregeringens förslag flera oklarheter. svarar skolansstyrelse för tillsynen över den gymnasiala lärlingsutbildningenhos företagen och skall även följa hur utbildningen bedrivs ochutfaller. I regeringens förslag blir företaget huvudman ochensamt ansvarigt för yrkesutbildningen. Berörda parter,branscher och företag svarar för innehåll, uppläggning och kravpå lärlingsutbildningen. Hur detta skall ske berörs intenärmare. Men det står ändå helt klart att det innebär enavsevärd försämring för den enskilde eleven att behöva stå heltutan det stöd som skolan i dagens situation kan ge i händelseav något slag av konflikt med företaget. Vidare fårlärlingsutbildningen anordnas endast om utbildning föryrket normalt inte kan erhållas på linje eller specialkurs igymnasieskolan. En begränsning av lärlingsutbildningen av dettaslag tas inte upp i förevarande proposition.Utskottet avstyrker således regeringens förslag beträffandesåväl specialutformade program och individuella program som dennya utbildningen för lärlingar. bör med bifall tillmotion 1991/92:Ub75 yrkandena 1 och 2 avslå det i proposition1991/92:157 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagensåvitt avser 5kap. 3, 4 andra stycket, 13, 14, 20 och 26§§.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande specialutformade program, individuellaprogram och utbildning för lärlingaratt med bifall till motion 1991/92:Ub75 yrkandena 1och 2 avslår det i proposition 1991/92:157 framlagda förslagettill lag om ändring i skollagen såvitt avser 5kap. 3, 4 andrastycket, 13, 14, 20 och 26§§,2. Ansökningsavgifter inom komvux (mom. 11), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet vill" och på s. 13 slutar med "5 och21a§§" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att regeringensförslag att kommuner och landsting skall ges möjlighet att taut ansökningsavgifter när det gäller gymnasial vuxenutbildningoch påbyggnadsutbildning i komvux bör avslås av . Isitt betänkande 1989/90:UbU18 har utskottet anfört tveksamhettill ett system för att avgiftsbelägga ansökningar förnybörjare i högskolan. Ett genomförande av det här aktuellaförslaget riskerar enligt utskottets mening att ge upphov tilladministrativt merarbete. En förbättrad information till desökande och en aktiv studie- och yrkesorientering bör i ställetkunna bidra till att lösa en del av de problem somaktualiserats i förslaget om ansökningsavgifter.Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1991/92:Ub74 yrkande 3 i denna del och 1991/92:Ub75 yrkande 5 idenna i del avslår det i proposition 1991/92:157 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avser 11kap.5 och 21a§§.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande ansökningsavgifter inom komvuxatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub74 yrkande3 i denna del och 1991/92:Ub75 yrkande 5 i denna i del avslårdet i proposition 1991/92:157 framlagda förslaget till lag omändring i skollagen såvitt avser 11kap. 5 och 21a§§,3. Ansökningsavgifter vid statens skolor för vuxna (mom.12), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.13börjar med "I konsekvens" och slutar med "för vuxna" bort haföljande lydelse:Utskottet avvisar även regeringens förslag att styrelsernaför statens skolor för vuxna skall ges möjlighet att ta utansökningsavgifter.Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1991/92:Ub74 yrkande 3 i denna del och 1991/92:Ub75 yrkande 5 idenna del avslår det i proposition 1991/92:157 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1991:1108) om statensskolor för vuxna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande ansökningsavgifter vid statens skolor förvuxnaatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub74 yrkande3 i denna del och 1991/92:Ub75 yrkande 5 i denna del avslår deti proposition 1991/92:157 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Vänsterpartiet instämmer i vad som anförts i reservation 1(s) beträffande specialutformade program, individuellaprogram och utbildning för lärlingar.När det gäller omfattningen av allmänna ämnen ilärlingsutbildningen föreslår att ämnethistoria skall betecknas som ett s.k. kärnämne. De senasteårens snabba förändringar i världen har aktualiserat behovet avförståelse av historiska skeenden. En allmän orientering ihistorien bidrar till en medvetenhet om demokratiska värdensbetydelse.