bet · GF01SfU12 · 1992-04-28 00:00:00 — Motioner väckta under den allmänna motionstiden /92 Utskottet behandlar i betänkandet regeringens proposition1991/92:90 med förslag till ändringar i medborgarskapslagen ochi föräldraledighetslagen. Utskottet tillstyrker bifall tillregeringens förslag att reglerna om barns förvärv och förlustav svenskt medborgarskap i flera fall än tidigare skall gällaäven för utländska barn som adopteras av svenskaadoptivföräldrar och att tiden för adoptivföräldrars rätt tillledighet enligt föräldraledighetslagen skall räknas från detatt de fått barnet i sin vård.I betänkandet behandlas vidare fyra motioner med anknytningtill frågor om svenskat medborgarskap. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna. I proposition 1991/92:90 om svenskt medborgarskap föradoptivbarn och förbättrad rätt till föräldraledighet vidadoption har regeringen () föreslagit attriksdagen antar1. lag om ändring i lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap,2. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighetför vård av barn, m.m.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /92 1991/92:Sf608 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av reglerna angående dubbeltmedborgarskap.1991/92:Sf621 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjligheterna måste förbättrasför de invandrare som inte är svenska medborgare att delta iden demokratiska beslutsprocessen i det svenska samhället genomatt i ökad utsträckning i stället acceptera dubblamedborgarskap,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en parlamentariskt sammansattkommitté bör utreda hithörande frågor varvid en nordisksamordning bör ske,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt bör verkaför att synen på dubbla medborgarskap förändras,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en uppmjukning av praxis i s.k.naturalisationsärenden omgående bör komma till stånd.1991/92:Sf624 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en välkomstceremoni för nya medborgare på nationaldagen den6 juni.1991/92:Sf626 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom krav på minimikunskaper i svenska för att invandrare skallkunna erhålla svenskt medborgarskap. Svenskt medborgarskapInledningBestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap återfinns ilagen (1950:382) om svenskt medborgarskap och imedborgarskapskungörelsen (1969:235).Enligt medborgarskapslagen förvärvas svenskt medborgarskapgenom födelse, legitimation, naturalisation eller anmälan.Föreskrifter om naturalisation finns i 6 §medborgarskapslagen. Enligt första stycket i lagrummet kan enutlänning på ansökan upptas till svensk medborgare om han/honfyllt , (nordiska medborgare )har hemvist här i riket samt fört en hederlig vandel. Avvikelsefrån dessa villkor kan enligt lagrummets andra stycke ske omdet skulle medföra gagn för riket, om sökanden förut varitsvensk medborgare, om sökanden är gift med en svensk medborgareeller om det annars med hänsyn till sökandens förhållandenfinns särskilda skäl att bevilja svenskt medborgarskap.I 7--9 §§ medborgarskapslagen finns bestämmelser om förlustav svenskt medborgarskap.Svenskt medborgarskap för adoptivbarnEnligt nu gällande regler blir barn med utländsktmedborgarskap som adopteras av svenska adoptivföräldrar inteautomatiskt svenska medborgare. Härför krävs en ansökan omnaturalisation enligt 6 § medborgarskapslagen.När en förälder som har vårdnaden om ett ogift barn under 18år förvärvar eller förlorar svenskt medborgarskap medför dettatill följd av bestämmelser i 5 och 7 §§ medborgarskapslagennormalt byte av medborgarskap även för barnet. Enligt 13 a § ilagen gäller detta dock inte för adoptivbarn i andra fall än dåen far eller en mor har adopterat sitt eget barn.I propositionen föreslås att medborgarskapslagen kompletterasmed en bestämmelse om att ett barn som inte har fyllt tolv åroch som har adopterats av svensk medborgare förvärvar svensktmedborgarskap dels vid adoption i eller i ,, eller , dels vid godkännande i Sverigeav en adoption som ägt rum i utlandet.Vidare föreslås i propositionen att bestämmelserna imedborgarskapslagen om ett barns förvärv eller förlust avsvenskt medborgarskap med anledning av att barnets far ellermor förvärvar eller förlorar sådant medborgarskap skall gällaäven för adoptivbarn under förutsättning att de adopterats iSverige eller i , , eller eller attde adopterats genom ett utländskt adoptionsbeslut som godkäntsi Sverige.Regeringens förslag till ändringar i medborgarskapslagen harinte föranlett några motionsyrkanden, och utskottet tillstyrkerbifall till förslaget.Dubbelt medborgarskapRegleringen i medborgarskapslagen av förvärv och förlust avsvenskt medborgarskap bygger på principen om ett endamedborgarskap. Ett syfte med bestämmelserna är att -- bortsettfrån barns förvärv av medborgarskap -- söka förhindrauppkomsten av dubbelt medborgarskap.Enligt 6 § medborgarskapslagen krävs att en utlänning för attförvärva svenskt medborgarskap måste kunna visa att hanförlorar sitt utländska medborgarskap vid förvärvet av detsvenska. Om det utländska medborgarskapet inte förlorasautomatiskt vid förvärv av det svenska utan utlänningen måsteansöka om befrielse från medborgarskapet, kan det i samband mednaturalisationsbeslut föreskrivas som villkor för att svensktmedborgarskap skall kunna förvärvas att utlänningen inom visstid visar att han förlorar det utländska medborgarskapet.Enligt vad utskottet erfarit i ett tidigare ärende (jfr bet.1990/91:SfU3) tillämpas villkoren om befrielse från utländsktmedborgarskap i praxis så att en sökande, som visar att hangjort vad som skäligen kan begäras för att få befrielse frånsitt utländska medborgarskap men inte fått svar ,ändå kan beviljas svenskt medborgarskap.Svenska medborgare som förvärvar utländskt medborgarskapefter ansökan eller uttryckligt samtycke eller som förvärvarutländskt medborgarskap genom att inträda i allmän tjänst iannan stat förlorar enligt 7 § medborgarskapslagen sitt svenskamedborgarskap. Även deras ogifta barn förlorar då iallmänhet sitt svenska medborgarskap.Sverige har liksom nio andra europeiska länder anslutit sigtill Europarådskonvention om begränsning av fall avflerfaldigt medborgarskap och om militära förpliktelser i fallav flerfaldigt medborgarskap (SÖ 1969:24). har ävenbiträtt ett tilläggsprotokoll med bestämmelser om vissaändringar i konventionen (SÖ 1978:117). I konventionenföreskrivs bl.a. att en vuxen person som är medborgare i en avkonventionsstaterna och som av fri vilja förvärvarmedborgarskap i en annan sådan stat genom naturalisation,anmälan eller åtagande skall förlora sitt tidigaremedborgarskap.Frågan om dubbelt medborgarskap har utretts av den år 1985tillkallade medborgarskapskommittén, som avgivit ettdelbetänkande DsA 1986:6, Dubbelt medborgarskap, och sedermeraslutfört sitt arbete med en rapport . Kommitténkonstaterar i betänkandet att utvecklingen i harinneburit ett ständigt ökande antal personer med dubbeltmedborgarskap. Enligt kommittén bör -- om inte påtagliganackdelar med dubbla medborgarskap kan visas föreligga -- detintresse många invandrare har av att kunna behålla sittursprungliga medborgarskap vid förvärv av svenskt få vägaöver. Innan ställning tas måste emellertid dels frågan omdubbla medborgarskap har någon betydelse ur säkerhetssynpunkt,dels frågan om den som har flera medborgarskap skall få utövapolitiska rättigheter i mer än ett land diskuteras. I densenare frågan anvisar kommittén vägen att med konventioner ochöverenskommelser med andra länder nå ömsesidiga lösningar.Kommittén föreslår att inställning tillEuroparådskonventionen analyseras ytterligare och attytterligare underlag tas fram för bedömning av möjligheten attanta ett andra medborgarskap efter lång tids bosättning.Utskottet har erfarit att en expertkommitté inom Europarådethar utarbetat ett utkast till ett andra tilläggsprotokoll till1963 års Europarådskonvention. I utkastet föreslås vidgademöjligheter till dubbelt medborgarskap för personer som fötts ieller som flyttat till det land varsmedborgarskap de sedan förvärvar, för personer som frivilligtförvärvar sin makes medborgarskap samt för barn till föräldrarmed olika medborgarskap. Protokollet kan förväntas blipresenterat för medlemsstater av rådetsministerkommitté . -- Utöver uppdraget attutarbeta protokollsutkastet har expertkommittén ett vidareuppdrag att överväga frågor rörande medborgarskap ochEuroparådskonventionen.Frågor om dubbelt medborgarskap behandlas i två motioner.I motion 1991/92:Sf608 av () begärs enöversyn av reglerna angående dubbelt medborgarskap. Enligtmotionären kan dubbelt medborgarskap vara motiverat t.ex. dåpersoner som kommit till såsom politiska flyktingarsenare återvänder till sina ursprungsländer för att delta i endemokratisk återuppbyggnad och då utländska medborgares barn,som bott större delen av sitt liv i , får svårighetermed studier, yrkesval eller politiskt arbete på grund av detutländska medborgarskapet.Motionärerna bakom motion 1991/92:Sf621 av m.fl.(s) framhåller vikten av att invandrarna ges delaktighet i detpolitiska livet. Ett sätt att göra det möjligt för invandrareatt få fullständig rösträtt är enligt motionärerna att i störreutsträckning än acceptera dubbla medborgarskap(yrkande 1). Motionärerna påpekar att de nuvarande reglernaleder till ett stort antal fall av dubbla medborgarskap. Dettaföljer särskilt av bestämmelserna om barns och makarsmedborgarskap och av praxis vid tillämpningen av regeln i 6 §medborgarskapslagen om förlust av tidigare medborgarskap somvillkor för förvärv av svenskt. Motionärerna anser vidare atten parlamentariskt sammansatt kommitté under nordiskt samarbetebör utreda hithörande frågor (yrkande 2). Enligt dem börSverige internationellt verka för att synen på dubblamedborgarskap förändras (yrkande 3). De hänvisar till detpågående arbetet inom . Praxis inaturalisationsärenden bör uppmjukas, anser motionärerna(yrkande 4).Som utskottet anfört ovan kommer resultatet av Europarådetsexpertgrupps arbete att presenteras för medlemsstaterna inom ensnar framtid. I avvaktan på denna presentation bör enligtutskottets mening inte något riksdagsinitiativ tas till svenskaeller nordiska särlösningar på området. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna Sf608 och Sf621.Övriga medborgarskapsfrågorUtskottet behandlar under detta avsnitt dels en motion omkunskaper i svenska språket som villkor för förvärv avmedborgarskap, dels en motion som syftar till införandet av enstatlig välkomstceremoni för nyblivna svenska medborgare.Kunskaper i svenska språket är inte något krav förförvärv av svenskt medborgarskap genom naturalisation.Göthe () föreslår i motion 1991/92:Sf626 att ettkrav på kunskaper i svenska bör ställas på dem som sökersvenskt medborgarskap. Enligt motionären bör sökandenåtminstone hjälpligt förstå och kunna göra sig förstådd påsvenska. Undantag föreslås kunna medges t.ex. vid hög ålder.Utskottet har tidigare, senast i sitt avriksdagen godkända betänkande 1991/92:SfU4, avstyrktmotionsyrkanden om krav på kunskaper i svenska som villkor förnaturalisation. Utskottet hänvisade i betänkandet till sintidigare bedömning att det varken var rimligt eller möjligt attställa krav på kunskaper i svenska språket som svensktmedborgarskap. Utskottet framhöll den utomordentligabetydelsen för invandrare att ha kunskaper i svenska språket.Utskottet, som vill framhålla vikten av attinvandrare tillägnar sig svenska språket, anser att riksdagenbör vidhålla sin tidigare inställning och avstyrker därförbifall till motion Sf626.När någon efter naturalisation blir svensk medborgareutfärdar invandrarverket ett skriftligt bevis om det.I motion 1991/92:Sf624 av () anförs attlänsstyrelserna bör arrangera en välkomstceremoni för nyamedborgare på nationaldagen den 6 juni.Frågan om införande av en sådan ceremoni som motionären avserhar behandlats av utskottet , senast under hösten1991 (bet. 1991/92:SfU4). Utskottet har vid dessa tillfällenavstyrkt bifall till motioner med samma syfte som den aktuella.I det nämnda betänkandet anförde utskottet att det fortfarandeinte fann anledning att föreslå en statligt arrangerad ceremonivid förvärv av svenskt medborgarskap. Utskottet framhöll dockatt det står kommunerna fritt att anordna en sådan ceremoni.Utskottet finner inte skäl att ändra den bedömning somredovisats i det ovan nämnda betänkandet och avstyrker därförbifall till motion Sf624.Adoptivföräldrars rätt till ledighet för vård av barnI 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn, m.m. finns bestämmelser om arbetstagares rätt tillledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet,dels i form av förkortning av arbetstiden till trefjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighetgäller till dess barnet har uppnått , medan rätten till förkortning av arbetstiden gäller tilldess barnet fyllt eller till den senare tidpunkt dåbarnet har avslutat det första skolåret.I propositionen föreslås att tiden skallräknas från den tidpunkt då arbetstagaren får ett barn i sinvård vid tillämpning av bestämmelsen om hel ledighet påarbetstagare som har adopterat barnet eller tagit emot barnet iavsikt att adoptera det. Syftet med förslaget anges vara attundanröja den skillnad avseende rätten till hel ledighet somuppstår därigenom att adoptivbarnet vanligen inte kommer tillsina adoptivföräldrar eller blivande adoptivföräldrar förrän entid efter födelsen.Regeringens förslag har inte föranlett några motionsyrkanden,och utskottet tillstyrker bifall till förslaget. beträffande svenskt medborgarskap för adoptivbarnatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1950:382) om svenskt medborgarskap,2. beträffande dubbelt medborgarskapatt avslår motionerna 1991/92:Sf608 och1991/92:Sf621,3. beträffande krav på kunskaper i svenska språketatt avslår motion 1991/92:Sf626,4. beträffande en välkomstceremoni för nya medborgareatt avslår motion 1991/92:Sf624,5. beträffande adoptivföräldrars rätt till ledighet förvård av barnatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.Stockholm den 28 april 1992På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (nyd), vonEssen (m), (), (), WidarAndersson (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Propositionens lagförslag