bet · GF01BoU23 · 1992-05-26 00:00:00 — Tilläggen får avse värdetav vissa lokaler samt värdet av de nyttigheter som ingick ieller hörde till fastigheten innan projektet påbörjades, omvärdet av lokalerna eller nyttigheterna inte ingår ibidragsunderlaget.Säkerheten för det garanterade lånet skall iförmånsrättshänseende alltid ligga närmast efter säkerheten förden kredit som långivaren lämnar mot säkerhet endast av panträtti fastigheten.Eftersom kreditgarantin enligt den i propositionen föreslagnaordningen knyter an till den marknadsmässiga värdering somlåntagaren lägger till grund för sitt erbjudande om krediterutan annan säkerhet än panträtt i fastigheten anges att det intelängre finns något behov av att fördjupa kreditgarantin.Kommunalt förlustansvar krävs inte för garantins giltighet.För lån eller lånedel som har bättre förmånsrätt än dengaranterade lånedelen får inte ha lämnats annan säkerhet änpanträtt i fastigheten.I fråga om avgift för och administration av garantin samteftergift av statens regressfordringar som en följd av attgarantin infrias skall nuvarande regler fortsätta att gälla.Kreditgaranti erbjuds även för omfördelningslån, dock högstmed ett belopp som motsvarar av bidragsunderlaget.Utrymmet för kreditgarantin för omfördelningslånet skallårligen kunna vidgas med ett belopp sommotsvarar av bidragsunderlaget. Det därigenom tillgängligautrymmet får utnyttjas när som helst under de somkreditgarantin gäller. Säkerheten för omfördelningslånet skallligga i omedelbar anslutning till säkerheten för de lån somomfattas av kreditgarantin.Regeringen föreslås bemyndigas att besluta om ytterligareformer för statlig kreditgaranti för bostäder inom ramen för etti huvudsak oförändrat statligt risktagande i förhållande tillvad som gäller för kreditgarantier enligt huvudreglerna.Exempel på effekterna för boendeutgifterna av regeringensförslagI propositionen redovisas två exempel på effekterna förboendeutgifterna av de ovan redovisade reglerna för två bostädersom byggs . Den ena är en lägenhet i flerbostadshus om 77m2 bruksarea för bostadsändamål ovan mark (BRA). Den andraär ett småhus om BRA. Följande förutsättningarligger till grund för beräkningarna.Produktionskostnaden är beräknad med utgångspunkt i boverketsuppgifter om produktionskostnaden för bostäder som fåttpreliminärt beslut om bostadslån . Beräkningen hargrundats på en produktionskostnad av /m2 BRA förlägenheten i flerbostadshuset och /m2 BRA försmåhuset. I fråga om det byggande som påbörjas under år 1995antas, till följd av det föreslagna systemets dämpande inverkanpå kostnaderna i bostadsbyggandet, byggkostnaderna i fastapriser ha fallit med till resp. 9600 och 8400kr./m2 BRA.Marknadsräntan antas i exemplen uppgå till för debostäder som påbörjas och till för de bostäder sompåbörjas . Sunventionsräntan antas ligga 1 procentenhetlägre.Den egna kapitalinsatsen förutsätts vara finansierad på sådantsätt att den inte föranleder ränteutgifter.Vid jämförelsen med nuvarande system förutsätts att fullträntebidrag beräknas efter en garanterad ränta om , attproduktionskostnaden motsvarar av denschablonberäknade kostnaden samt att reducerat räntebidraglämnas med 25 %.Beräkningarna är gjorda i fasta priser.Tabell 1. Kapitalutgifter för en lägenhet i flerbostadshus00> 55>Nuvarande 77>Förslaget00> 55>system00>Byggår 55>1993 77>199391>199500>Produktionskostnad (kr./m2 BRA) 64>10 200 84>10 20098>9 60000>Egen kapitalinsats 64>5 % 84>10 % 98>10 %00>Marknadsränta 64>11 % 84>11 %98>10 %00>Bidragsandel 84>57 % 98>47 %00>Månatlig kapitalutgift per lägenhet:00>Bruttoränteutgift 64>6 840 84>6 480 98>5 54500>Räntebidrag 64>3 791 84>3 358 98>2 34500>Egen ränteutgift 64> 3 049 84>3 122 98>3 20000>Maximalt möjlig omfördelning 64>0 84>589 98>55400>Återstående egen ränteutgift 64>3 049 84>2 533 98>2646Tabell 2. Kapitalutgifter för en lägenhet i småhus00> 55>Nuvarande 77>Förslaget00> 55>system00>Byggår 55>1993 77>1993 91>199500>Produktionskostnad (kr./m2 BRA) 64>8 950 84>8 95098>8 40000>Egen kapitalinsats 64>5 % 84>10 % 98>10 %00>Marknadsränta 64>11 % 84>11 % 98>10 %00>Bidragsandel 84>42 2/98>29 1/3 %00>Månatlig kapitalutgift per lägenhet:00>Bruttoutgift 64>9 345 84>8 860 98>756000>Räntebidrag 64>4 090 84>3 431 98>1 99800>Skatteminskning 64>1 314 84>1 357 98>1 39099>Egen ränteutgift 64>3 942 84>4 072 98>4 17100>Maximalt möjlig omfördelning 64>0 84>80498>75700>Återstående egen ränteutgift 64>3 942 84>3 268 98>3415Uppgifter om förändringarna av statens kostnader för de förstafem nyproduktionsårgångarna lämnas i propositionen. År 5beräknas besparingen uppgå till knappt 5 miljarder kronorjämfört med vad som skulle blivit följden om nuvarandesubventionssystem behålls utan andra förändringar än vad somföljer av den ändrade kapitalskattesatsen. Utgångspunkten förberäkningen är priser med antagandet om en fastsubventionsränta på och en årlig nyproduktion av 35000lägenheter varav 8000 i egnahem.Förslag i motioner om statens stöd för bostadsfinansieringI motion Bo14 av m.fl. (s) yrkas att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionenanförts om den sociala bostadspolitiken. Vidare yrkas attriksdagen beslutar införa de av åren 1990 och 1991beslutade räntelånen. Ett yrkande innehåller förslag om attriksdagen hos regeringen begär att en parlamentarisk utredningtillsätts med uppgift att föreslå ett långsiktigtfinansieringssystem. Som motiv till de nu refererademotionsyrkandena anförs i motionen sammanfattningsvis följande.Rätten till en god bostad är grundläggande i ett samhälle sompräglas av rättvisa, solidaritet och lika möjligheter i livet.Den sociala bostadspolitiken har gjort att vi i kommitlängre än i de flesta andra länder på vägen mot ett rättvist ochjämlikt boende. Vi har en hög boendestandard och den ärbetydligt jämnare fördelad än i andra länder som förlitat sig påmarknadsmekanismer inom bostadsplanering och bostadsbyggande.I själva verket är bostadspolitiken ett av de områden där denideologiska skillnaden är allra störst mellan detsocialdemokratiska välfärdsbygget i och de länder därolika konservativa och liberala idéer fungerat som ledstjärnorför politiken.Den som menar allvar med ambitionen att barnen skall växa uppmed rättvisa förutsättningar i livet, att de äldre skall få entrygg och värdig ålderdom och att människor från andra länderskall få en bra start i kan aldrig acceptera ökadeklyftor i boendet och segregerade bostadsområden där de sämreställda får hålla till godo med de bostäder som andra ratat.Bostadspolitiken är ett av fundamenten för ett rättvist ochrättfärdigt samhälle.Den borgerliga regeringens politik på bostadsområdet innebärenligt motionen en total kursändring. Den socialabostadspolitiken skall enligt regeringens mening avskaffas.Bostadsdepartementets frågor har splittrats upp på sju olikaministrar så att ingen längre har överblick över de samladeeffekterna av olika grundskott mot den bostadspolitiken.Samhällets instrument för att klara en bra bostadsförsörjningtas bort.Det förslag till bostadsfinansiering som redovisas ipropositionen innebär enligt motionärerna ytterligare ett nyttstort steg på den bostadspolitiska nedrustningens väg.Regeringen föreslår att fatta beslut om att samhälletsansvar för bostadsförsörjningen avskaffas. Marknadskrafternaskall bestämma vad som skall byggas, var det skall byggas, förvem det skall byggas, vad det skall kosta att bygga och vad detkommer att kosta att bo.Det är ett uttalat mål för regeringens politik på detta områdeatt stat och kommun skall dra sig tillbaka och låtamarknadskrafterna ta över. Det är enligt den utredning somligger till grund för propositionen främst omsorgen om dekapitalvärden som finns på bostadsmarknaden, dvs.kreditinstitutens säkerheter, som motiverar att bostadsstödetinte avvecklas än snabbare.Riksdagen bör avslå regeringens proposition.Till grund för propositionens förslag till stöd förbostadsfinansieringen ligger betänkandet (SOU 1992:24)Avreglerad bostadsmarknad. Utredningen framstår i alltväsentligt som ett hastverk och har utsatts för en förödandekritik från en rad tunga remissinstanser.Om förslaget genomförs hotar totalstopp för nyproduktionen avbostäder. De schabloner som läggs till grund förbidragsunderlaget saknar anknytning till verkligheten. Boverketanför i sitt remissvar att det minskade stödet till ombyggnader"kan leda till att angelägna ombyggnader i fortsättningen intekommer till stånd". Detta är särskilt allvarligt eftersom detstora bestånd av bostäder som byggdes under det s.k.miljonprogrammet kommer in i enomfattande och kostnadskrävande underhålls- och ombyggnadsfas.Utredningen har genomförts . Remissinstansernahar haft på sig att konsekvensberäkna förslagenoch lämna synpunkter. De kalkyler som skall belysakonsekvenserna för boendekonstnader, statsbudgeten osv. ärotillräckliga och bygger på förutsättningar som kan ifrågasättasfrån olika utgångspunkter. Bl.a. förutsätts det egna kapitaletbåde i utredningen och i propositionen vara gratis, något somstrider mot varje vedertagen ekonomisk kalkylmetod.De konsekvensberäkningar som redovisas i utredningen bygger ilånga stycken på ekonomiskt-politiskt önsketänkande och avvikerkraftigt från vad tunga och komptenta remissinstanser som destora bostadsorganisationerna kommit fram till.Bygggnadsentreprenörerna varnar för konsekvenserna av att idagens konjunkturläge genomföra så snabba och drastiskanedrustningar på detta område.Som alternativ till regeringens förslag till ett reformeratbostadsfinansieringssystem förordar motionärerna att det av denförra regeringen föreslagna räntelånesystemet införs fr.o.m. den1 för nya hus och fr.o.m. för hus ibeståndet. Enligt dem innebär räntelånesystemet för år 1993stora besparingar för staten jämfört med regeringens förslag.Sett från den boendes utgångspunkt ger räntelånesystemet enlägre boendeavgift än den boendekostnad som kommer att bliaktuell om regeringsförlaget genomförs.Som framgått ovan föreslår motionärerna att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att föreslå ett långsiktigtbostadsfinansieringssystem. I motiveringen till det yrkandetanförs följande.Dagens räntebidragssystem bör enligt motionärerna ersättas aven ny bostadsfinansieringsreform som tar hänsyn tillbostadssektorns belastning på statsbudgeten och som bättre ärägnat att skapa en kostnadspress inom bostadsbyggandet. Ettalternativt system måste vara så konstruerat att detbehandlar olika upplåtelseformer rättvist och neutralt.Det anges vara synnerligen viktigt att ett system förbostadsfinansiering är så brett parlamentariskt förankrat attkommuner, byggherrar och entreprenörer kan planera långsiktigtoch räkna med att det inte ändras ständigt som ett resultat avekonomiska och politiska konjunktursvängningar.Både räntelånesystemet och det förslag som regeringen nu lagttill grund för propositionen har utarbetats avenmansutredningar. För att skapa nödvändig parlamentariskförankring bör ett nytt alternativ utarbetas inom enparlamentarisk utredning med bred representation från olikapolitiska partier i syfte att nå en politisk långsiktiguppgörelse som inte ifrågasätts efter relativt små förändringari majoritetsförhållandena.Riksdagen bör hos regeringen begära att en parlamentariskutredning -- i vilken samtliga riksdagspartier ingår --tillsätts med uppgift att lämna förslag till ett nytt, brettförankrat bostadsfinansieringssystem som är så utformat attsamhället också kan ta det övergripande ansvar somär nödvändigt för att det skall finnas goda bostäder åt alla,även de med begränsade ekonomiska möjligheter.Även i partimotion Fi44 yrkas avslag påregeringens förslag om utformningen avbostadsfinansieringssystemet. Liksom i den ovan redovisademotionen föreslås att en utredning tillsätts med uppgiften attlämna förslag till ett nytt finansieringssystem med enfördelningspolitiskt gynnsam effekt. Motionärerna anförsammanfattningsvis följande.Det politiska målet för bostadspolitiken måste vara att bevaraoch utveckla den internationellt sett lyckade svenska socialabostadspolitiken. Regeringens förslag kan enligt dem kritiserasur två allvarliga aspekter. Analyser av förslagens effekter påverkligheten saknas, det gäller bl.a. effekten på den framtidabostadsproduktionen, boendekostnader, segregationseffekter,rörligheten på marknaden m.m. Den andra allvarliga aspekten ärdet faktum att regeringen lägger fram förslag som inte på någotsätt tycks vara förankrade eller anpassade till konjunkturlägetoch de problem som finns på arbetsmarknaden och inom bygg- ochbostadssektorn.Bostadspolitiken är av grundläggande betydelse för välfärden ivårt land. Stora förändringar av bostadsfinansieringen bordevara föremål för breda överenskommelser över blockgränserna --för att undvika brådstörtande förändringar efter varje val. Påsamma sätt som särskilda förhandlingar och överenskommelser harträffats angående trafiken borde bostadspolitiken behandlas.Detta är ett önskemål från alla aktörer inom bygg- ochbostadssektorn.Det behövs förändringar inom bygg- och bostadssektorn. Ettskäl är att bostadssubventionerna i allt för hög grad gynnathöginkomsttagare. står av hushållen som mottagare av25 miljarder i bostadsstöd. Detta förhållande är frånVänsterpartiets utgångspunkt helt oacceptabelt.Nödvändiga förändringar måste också ta hänsyn tillstatsfinansiella effekter. Den överhettning som rått inombyggsektorn fram har tillsammans medmonopolsituationerna gjort att landets resurser ej utnyttjatseffektivt. Även bostadspolitiken måste bidra till en sundstatsfinansiell situation. Räntenivån måste hållas på så lågnivå som möjligt. Ett budgetunderskott på över 100 miljarderinger stor oro även sett ur bostadspolitisk synvinkel eftersomräntenivån är avgörande för bygg- och boendekostnaderna. Omräntenivåerna förblir höga medför regeringens förslagkatastrofala effekter på nyproduktionen och boendekostnaderna.De åtgärder som regeringen nu föreslår är mycket drastiska ochavses att genomföras . Av de analyser som gjorts avutomstående experter från finansinstitut och bostadsorganframgår att det finns risk att nyproduktionen av bostäder heltupphör och att hyrorna i vanliga lägenheter går upp med mellan500 och . Det skulle innebära svårakonsekvenser för många boende och bostadssökande. Mycketvarierande siffror på de ökade boendekostnaderna har angetts.Att dessa har varierat starkt beror framför allt på attutredningens förslag förutsätter att en egen insats på 10 %ligger utanför kostnadskalkylen.Motionärerna uttrycker farhågor om att det av regeringenföreslagna finansieringssystemet kommer att innebära försämradboendekvalitet. Minimikrav på god standard, kvalitet ochtillgänglighet bör finnas med i systemet. Annars kan följdenlätt bli att ett utökat kontrollsystem måste byggas upp.Det är också viktigt att riktade insatser inommiljonprogramområdena kan fortsätta och helst utökas. det effektivaste åtgärderna för att motverka segregation.Som ett andrahandsyrkande för motionärerna fram ett förslag omatt det i propositionen föreslagna finansieringssystemet -- omdet införs -- skall gälla för hus påbörjade efter utgången av år1993.I Ny demokratis partimotion Fi42 föreslås i yrkande gör ett tillkännagivande av vad i motionen anförts ominformation till om bostadsfinansieringen.Motionärerna anför att regeringens förslag till reformering avbostadsfinansieringen verkar genomtänkt och väl avvägt. Medtanke på svårigheterna att bedöma byggkostnaderna,ränteutvecklingen och det framtida utrymmet för skattesänkningarråder en osäkerhet om hur framgångsrikt det framtidareformarbetet blir. Bl.a. mot denna bakgrund bör ochbostadsutskottet fortlöpande få information om utvecklingen avreformarbetet. En första avstämmning bör överlämnas tillriksdagen . Därefter bör informeras snarastefter varje årsskifte.I motion Bo15 (c) föreslås ett tillkännagivande omutformningen av den statliga kreditgarantin vid ny- ochombyggnad av bostäder. Motionärerna anser det självklart attkreditgarantin utformas så att finansieringen av ny- ellerombyggnad kan komma till stånd också "på orter med mer osäkervärdeutveckling". Ett reformerat bostadsfinansieringssystemInledningOvan har lämnats en redovisning av förslaget ikompletteringspropositionen och i motioner om utformningen avstatens stöd för bostadsfinansieringen. Utskottet hänvisar tilldenna redovisning samt vad i kompletteringspropositionen(prop.1991/92:150 bilaga I:5 s. 31--60 och s. 66--70) och imotionerna anförts och föreslagits ombostadsfinansieringssystemets utformning. I det följande återgesregeringens förslag och förslagen i motionerna därför endast iden omfattning som kan anses erforderlig som motiv förutskottets ställningstaganden.Inledningsvis vill utskottet knyta an till vad i propositionenanförts om utgångspunkterna för en omläggning av det statligastödet för bostadsbyggandet. I propositionen erinras om attregeringens ekonomiska politik är inriktad på att bryta denekonomiska stagnationen och lägga grunden för en ny period avtillväxt, företagande och utveckling i hela landet. Denekonomiska politiken måste ges en långsiktig inriktning som gertillväxt, full sysselsättning och en varaktigt låg inflation.Ekonomins växtkraft är enligt propositionen vidare beroende avsuccessivt sänkta skatter och fortsatta avregleringar. Kraven påstabilitet förutsätter i sin tur minskade anspråk påstatsutgifter. Vad nu redovisats får enligt propositionen storbetydelse också för bostadspolitiken.Utskottet har ingen annan mening än regeringens när det gällerfrågan om att bostadspolitiken måste sättas in i ettekonomiskt-politiskt sammanhang. Utskottet har flera gångertidigare givit uttryck för denna uppfattning. Sålunda kanerinras om vad utskottet anförde i frågan (bet.1991/92:BoU9). Utskottet syftar på följande uttalande.Inledningsvis kan det finnas skäl att slå fast vissautgångspunkter för samhällets insatser när det gällerbostadspolitiken; utgångspunkter som torde omfattas av en bredmajoritet. För det första är det viktigt att tillväxt skapas isamhället så att det över huvud taget finns resurser attfördela. En stillastående eller rent av tillbakagående ekonomipåverkar naturligen också de ekonomiska resurser som kantillföras bostadssektorn. För det andra är det viktigt att sedet bostadspolitiska finansieringssystemet som en del avsamhällsekonomin i stort. Finansieringssystemet måste vidarevara stabilt över tiden. För det tredje måste hushållensbetalningsförmåga, betalningsvilja och preferens beträffandebostaden ses i relation till deras disponibla inkomst. Även iett sådant perspektiv får det anses både naturligt och rimligtatt överväga bostadsfinansieringssystemets utformning i ettstörre samhällsekonomiskt sammanhang.Utskottet delar vad i regeringsförslaget anförts om att en avde mest betydelsefulla faktorerna som inverkat och inverkarnegativt på dagens bostadsfinansieringssystem är det högaränteläget. Det kan heller inte resas berättigade invändningarmot uppfattningen i propositionen att de omfattandebostadssubventionerna dolt de kraftiga prisökningarna ibyggproduktionen.Utskottet delar sålunda vad i propositionen anförts om attbostadsfinansieringssystemet bör utformas med utgångspunkt frånatt bostadssektorn måste inordnas under de förutsättningar somgäller för den allmänna ekonomiska politiken. Målsättningenskall, som också anges i propositionen, vara att utformabostadspolitiken så att alla ges möjlighet till en god bostadtill ett rimligt pris, med ökad valfrihet och stärkt inflytandeöver sitt eget boende. Denna bostadspolitiska målsättning liggerväl i linje med utskottets uppfattning.Med det anförda ansluter sig utskottet till vad ipropositionen anförts om utgångspunkterna för ett reformeratbostadsstöd.Huvuddragen i regeringens förslag till ett nytt reformeratbostadsfinansieringssystem m.m.I propositionen sammanfattas förslaget på följande sätt.Räntebidragen för ny- och ombyggnad av bostadshus föreslåsavvecklas successivt. Det skall ske med hänsynstagande till deskatteregler som gäller för egnahem. För projekt som påbörjasefter lämnas räntebidrag för en stegvis minskande andelav räntekostnaderna. För varje tillkommande årgång påbörjasbidragsgivningen på en lägre utgångsnivå än för föregåendeårgång. Bidragssystemet förenklas och underlaget för räntebidragbestäms helt efter schabloner.Statliga kreditgarantier behålls för en del av finansieringen.Kreditgarantier kan även lämnas för viss omfördelning avränteutgifterna.Ingen omläggning görs nu i fråga om räntebidragen för hus somhar byggts eller byggts om med stöd av nuvarande bestämmelser.Efter år 1995 görs en avstämning inför det fortsattagenomförandet av avvecklingen.Utifrån de nu redovisade huvuddragen för reformen föreslåsbeträffande räntebidrag för nybyggnad följande.Räntebidrag lämnas med en andel av en beräknad räntekostnadför den del av investeringen som svarar mot ett fastställtbidragsunderlag.Bidragsunderlaget bestäms av schablonbelopp som knyter an tillbostadsutrymmenas storlek. Två schablonbelopp används, ett på13000 kr./m2 -- definierat som bruksarea förbostadsändamål ovan mark (BRA) -- upp t.o.m. perlägenhet och ett på /m2 för återstående yta inom120 m2 per lägenhet. Schablonbeloppet skall ligga fast ochsåledes inte automatiskt följa prisutvecklingen. I fråga omspecialbostäder för dem som behöver tillsyn eller vård kan vissaavsteg göras.Bidrag lämnas på grundval av den beräknade räntekostnaden förett kapital som motsvarar bidragsunderlaget. Räntesatsen -- dens.k. subventionsräntan -- bestäms med ledning av marknadsräntanför bostadsobligationer med en återstående löptid av femår.För hyres- och bostadsrättshus som påbörjas under år 1993lämnas räntebidrag av den beräknade räntekostnadenunder första året efter färdigställandet. För varje tillkommandeårgång sänks bidragsandelen för första året med 5procentenheter. För varje följande år av bidragstiden efter detförsta bidragsåret sänks bidragsandelen ,fram till den tidpunkt då andelen har sjunkit till 25%.För egnahem som påbörjas lämnas räntebidrag med42 2/av den beräknade räntekostnaden efterfärdigställandet. För varje tillkommande årgång sänksbidragsandelen för första året med 6 2/. Förvarje följande år av bidragstiden sänks bidragsandelen med 5 1/3procentenhet. Förslagen om bidragsandelen, den årligaavtrappningen och den minskade bidragsandelen för varje nyårgång är en följd av att dessa faktorer beräknats med hänsyntagen till de möjligheter en ägare till egnahem har atttillgodogöra sig effekten av skatteavdrag.Till den del bidragsunderlaget för ett bostadsrättshusöverstiger föreningens faktiska lån beräknas räntebidraget somför egnahem.Som motiv till det nu redovisade förslaget anges ipropositionen bl.a. att metoden att schablonmässigt bestämmabidragsunderlaget -- till skillnad från dagens system -- kommeratt innebära att bostadsbyggandets inriktning då i högre gradbestäms av de bostadssökande hushållens önskemål än avbidragsreglernas utformning. Om subventionerna helt frikopplasfrån de faktiska produktionskostnaderna kommer byggherren,enligt propositionen, att få naturliga incitament att utformabostaden på det sätt som möter de boendes önskemål.Utgångspunkten är alltså att bidragsunderlaget bestäms utifrånvilken bostadsyta som tillförs marknaden för de boendes behov.I ett reformerat finansieringssystem bör enligt propositionenen större andel av produktionskostnaden än finansieras medeget kapital. Dagens relativt lågt satta krav på egenkapitalinsats exponerar fastighetsägare och boende för kraftigtgenomslag av räntehöjningar inte minst om den externafinansieringen skett genom upplåning mot rörlig ränta. Det kanerinras om att ett utredningsförslag överlämnatstill regeringen om hur ett ökat bosparande bör utformas.I propositionen har regeringen anslutit sig till utredarensuppfattning att schablonerna bör sättas så att den egna insatsenvid ett väl genomfört projekt skall kunna hållas kring avinvesteringen. Därvid har förutsatts att det utrymme förrationaliseringar och andra kostnadsminskande åtgärder som finnsi byggandets alla led skall tas till vara.