bet · GF01LU30 · 1992-04-23 00:00:00 — Vårdnad och umgänge med barn m.m. I betänkandet behandlar utskottet elva motioner som rör frågor om vårdnad ochumgänge med barn. I motionerna yrkas att skall ta initiativ tillåtgärder som går ut på att ytterligare stärka barns rättsliga ställning.Motionerna tar också upp frågor som gäller underhållsbidrag, deunderhållsskyldigas situation och kostnader för umgänge med barn. Vidarebehandlar de aktuella motionerna processuella frågor i vårdnads- ochumgängesmål samt spörsmål om sekretesskydd för barn.I betänkandet behandlas också en motion som gäller förordnande av god man.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motioner. Till betänkandet harfogats en meningsyttring. 1991/92:L401 av och (båda s) vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kostnadsfördelningen mellan parterna i verkställighetsmål iförvaltningsdomstol avseende umgänge mellan barn och föräldrar.1991/92:L402 av och (båda s) vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av uppföljning av domstolarnas tillämpning av bestämmelsernaangående hänsyn till barn i umgängesmål.1991/92:L405 av m.fl. (s) vari hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sekretesskyddet för barn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att underhållsbidrag och de underhållsskyldigas situationsnarast utreds,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att umgängesresor för barn och föräldrar, talerätt förmor- och farföräldrar samt gemensam familjelagstiftning utreds.1991/92:L407 av () vari hemställs att avregeringen begär en utvärdering av lagen om vårdnad och umgänge i enlighet medvad som anförts i motionen.1991/92:L411 av () vari hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av lagstiftningen angående"barnens rätt",2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av satsningar för barnen i ett EG-perspektiv.1991/92:L412 av m.fl. (nyd) vari hemställs att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i ochäktenskapsbalken att en rättvisare fördelning av försörjningsansvaret förgemensamma barn kan uppnås i enlighet med vad som i motionen anförts i dennafråga.1991/92:L413 av Per Stenmarck och (båda m) vari hemställs attriksdagen beslutar om sådan förändring av att barnens rätt tillumgänge med båda föräldrarna tryggas.1991/92:L417 av () vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en barnbalk.1991/92:L418 av () vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i syfte attsäkra barnens rätt.1991/92:L423 av Skånberg (kds) vari hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av sekretesslagstiftningen för umgängesföräldrar.1991/92:L426 av () vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överförmyndareåläggs tillse att den utan vars samtycke överförmyndaren ämnar förordna god manbereds möjlighet att själv utse och konsultera juridiskt biträde och få ärendetprövat inför domstol.1991/92:So612 av m.fl. (v) vari hemställs18. att hos regeringen begär förslag till utformning av bidrag tillumgängesresor,20. att hos regeringen begär förslag till en barnbalk enligt vadsom anförts om barns rättigheter. 1 InledningI betänkandet behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden som rör frågorom vårdnad och umgänge med barn, varav tre (L411 yrkande 1, L417 och So612yrkande 20) gäller en genomgripande översyn av regelsystem, ett(L407) en utvärdering av bestämmelserna om vårdnad och umgänge, ett (L405delvis) frågan om gemensam nordisk familjelagstiftning, ett (L411 yrkande 2)satsningar för barnens rätt i ett EG-perspektiv (avsnitt 2), tre (L405 yrkande2, L412 och L418 delvis) underhållsbidrag och de underhållsskyldigas situation,fyra (L405 yrkande 3 delvis, L413, L418 delvis och So612 yrkande 18) kostnaderför umgänge och umgängesresor (avsnitt 3), två (L402 och L418 delvis) barnsställning och inflytande i vårdnads- och umgängesmål, ett (L418 delvis)omprövning av vårdnadsbeslut, två (L405 yrkande 3 delvis och L418 delvis)talerätt för mor- och farföräldrar när det gäller umgänge med barnbarn, ett(L401) rättegångskostnader i verkställighetsmål (avsnitt 4), tre (L405 yrkande1, L418 delvis och L423 yrkande 1) sekretesskydd för barn (avsnitt 5).Avslutningsvis behandlas en motion som gäller förordnande av god man (avsnitt6).Som en allmän bakgrund vill utskottet erinra om att den svenskafamiljerätten har varit föremål för en fortlöpandereformering. Utvecklingen på området har präglats av bl.a. strävanden atttillgodose barnets intressen i relationen till föräldrarna. ändradesföräldrabalkens (FB) regler om vårdnad av barn (prop. 1973:32, bet. LU20).Reformen innebar bl.a. att frågan om vem av makarna som bär skulden till attderas äktenskap söndras inte får tillmätas betydelse vid avgörande av vem avdem som efter skilsmässan skall få vårdnaden om barnen. med dessaändringar infördes bestämmelser som syftade till att stärka fäders möjlighetatt få vårdnaden om sina barn i de fall föräldrarna inte är gifta med varandra.Bestämmelserna innebär att föräldrarna likställs när det gäller rätten attefter särskild prövning få vårdnaden om sina barn.Ett annat viktigt steg i reformarbetet togs då det infördes enmöjlighet för föräldrar, som inte är gifta med varandra eller som har skiltsig, att efter prövning av domstol få gemensam vårdnad om sina barn. Vidareutmönstrades termerna barn i äktenskap och barn utom äktenskap urlagstiftningen som ett led i avvecklingen av den särreglering som gällt förbarn till föräldrar som inte varit gifta med varandra. I dettalagstiftningsärende begärde på hemställan av lagutskottet att förslagtill nya regler om underhållsbidrag skulle läggas fram med förtur (prop.1975/76:170, bet. LU33).Riksdagens begäran ledde till att det företogs en genomgripandereform av underhållsreglerna i FB som bl.a. innebar att dessa -- liksombestämmelserna om bidragsförskott -- anpassades till de nya vårdnadsreglerna(prop. 1978/79, bet. LU9).I början av år 1983 fattade beslut om ändring i FB:s bestämmelserom vårdnad och umgänge (prop. 1981/82:168, bet. LU 1982/83:17). Ett av syftenamed lagändringarna var att stärka barnens rättsliga ställning. Genomlagändringarna blev det bl.a. möjligt för makar att utan särskiltdomstolsbeslut efter en skilsmässa gemensamt utöva vårdnaden om sina barn.Vidare förenklades förfarandet i fall då ogifta föräldrar som bor tillsammansmed sina barn vill få gemensam vårdnad om barnen. I de ändrade bestämmelsernaslogs också fast att barnets vårdnadshavare har ansvar för att barnets behov avumgänge med den andra föräldern tillgodoses.Under våren 1983 antog också ändringar i omverkställighet av allmän domstols avgörande om vårdnad och umgänge (prop.1982/83:165, bet. LU41).Ett ytterligare steg i reformarbetet togs då fattadebeslut om vissa ändringar i bl.a. om vårdnad och umgänge (prop.1990/91:8, bet. Lagändringarna, som trätt i kraft ,syftar särskilt till att underlätta en utveckling mot att föräldrarna i störreutsträckning än hitintills skall ta ett gemensamt ansvar för barnet och självakomma överens om hur vårdnads- och umgängesfrågor skall lösas. De nya reglernainnebär att s.k. samarbetssamtal i vårdnads- och umgängestvister skall erbjudasföräldrar i alla kommuner. Vidare kan domstolen i ett mål om vårdnad ellerumgänge ta initiativ till att samarbetssamtal kommer till stånd. Även FB:sbestämmelser om gemensam vårdnad har ändrats. Gemensam vårdnad skall numerakunna komma i fråga inte bara när föräldrarna är ense om det utan också dåingen av dem utesluter denna vårdnadsform. Ogifta föräldrar kan få gemensamvårdnad genom en anmälan till socialnämnden i samband med att faderskapetfastställs. Vidare har termen faderskapserkännande bytts ut mot termenfaderskapsbekräftelse. För sådana fall då gemensam vårdnad inte är aktuell utanendera föräldern skall anförtros vårdnaden skall domstolen liksom tidigareavgöra frågan om vem av föräldrarna som skall ha vårdnaden efter vad som ärbäst för barnet. Genom en ny bestämmelse har slagits fast att domstolen vidbedömningen av vad som är bäst för barnet skall fästa avseende särskilt vidbarnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna. Reglerna omumgänge har kompletterats med en föreskrift om att vårdnadshavaren skall lämnasådana upplysningar om barnet som kan främja umgänget. Vidare har en erinranförts in i socialtjänstlagen om att socialnämnden också efter det att en tvistom vårdnad eller umgänge har avgjorts skall tillgodose det behov av stöd ochhjälp som kan föreligga. När det gäller förfarandet i vårdnadsmål har denändringen genomförts att interimistiska beslut i stället för att avse vårdnadenskall kunna ta sikte på vem barnet skall bo tillsammans med. En annan nyhet äratt vårdnadsutredningar skall utföras av en tjänsteman vid socialnämnden ochatt utredningarna skall överlämnas till domstolen utan ställningstaganden frånnämndens sida. Domstolen kan ge vissa riktlinjer för vårdnadsutredningen ochsätta ut inom vilken den bör vara slutförd. Domstolen har skyldighet attvaka över att utredningen bedrivs skyndsamt.Utskottet vill vidare redovisa några statistiska uppgifter rörandevårdnads- och underhållsavgöranden . () hari rapporten och underhåll av minderåriga presenterat en undersökningrörande samtliga domar och beslut vid tingsrätterna som rör vårdnad.Undersökningen omfattar drygt 10000 avgöranden vilka berör omkring 17500barn till föräldrar som varit gifta med varandra. För av dessabarn innebar avgörandena fortsatt gemensam vårdnad, för att modern blevensam vårdnadshavare och för att fadern blev ensam vårdnadshavare. Av debarn där den gemensamma vårdnaden fortsatte vistades huvudsakligen hosmodern och huvudsakligen hos fadern. Av barnen fick fadernensam vårdnaden om medan modern ensam fick vårdnaden om . Fadernfick ensam vårdnaden om av pojkarna och av flickorna.Syskongrupper delades sällan mellan föräldrarna.Av rapporten framgår vidare att för av barnen fastställdesunderhållsbidrag i samband med vårdnadsavgörandet. För drygt 8700 barnbetalar fadern underhållsbidrag, och för drygt 800 barn betalar modernunderhållsbidrag. Av antalet fastställda underhållsbidrag skulle således över90 % betalas av fadern. För av barnen reglerades umgängesrätten.I rapporten görs en jämförelse med motsvarande avgöranden första halvåret1983, dvs. före de lagändringar som gjorde det möjligt för makar att utansärskilt domstolsbeslut efter en skilsmässa gemensamt utöva vårdnaden om sinabarn. Jämförelsen visar att beslut om gemensam vårdnad mer än fördubblats.Sålunda har andelen barn med gemensam vårdnad ökat från till 76 %.Avgöranden som innebär att modern blivit ensam vårdnadshavare har minskat frånhälften till drygt en femtedel år 1989.När det gäller barn till föräldrar som inte är gifta med varandra omfattarundersökningen närmare 1400 barn, varav för omkring hälften beslutatsgemensam vårdnad.Strävandena mot ett större hänsynstagande till barnets intresse, som präglatdet svenska lagstiftningsarbetet, har också kommit till uttryck på detinternationella planet. Sålunda antog generalförsamling år1989 en konvention om barnets rättigheter ().Konventionen godkändes av (prop. 1989/90:107, bet. SoU28,rskr. 350) och trädde för svenskt vidkommande i kraft . harkonventionen ratificerats av omkring 100 stater.Konventionen innehåller bestämmelser avsedda att tillförsäkra barngrundläggande rättigheter och att bereda barn skydd mot övergrepp ochutnyttjande. I artikel 2 slås fast att konventionsstaterna är förpliktade attutan någon form av diskriminering tillförsäkra ett barn de rättigheter sombarnet har enligt konventionen. I artikel 3 föreskrivs att vid alla åtgärdersom rör barn skall barnets bästa komma i främsta rummet. Enligt artikel 4förbinder sig konventionsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder, bl.alagstiftningsåtgärder, för att genomföra de rättigheter som erkänns ikonventionen.I konventionen finns flera bestämmelser som helt eller delvis rör frågor omvårdnad och umgänge. I artikel 12 åläggs konventionsstaterna att tillförsäkrabarn rätten att fritt ge uttryck för sina åsikter, när barnet är i stånd attbilda sig egna åsikter. I alla domstolsförhandlingar och administrativaförfaranden skall barnet ges en möjlighet att bli hört, antingen direkt ellergenom företrädare eller något lämpligt organ. Enligt artikel 18 skallkonventionsstaterna göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet avprincipen att båda föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostranoch utveckling. Föräldrarna har enligt artikeln det främsta ansvaret förbarnets uppfostran och utveckling. I artikel 27 fastslås att det är föräldrarnaeller andra för barnet ansvariga som inom ramen för sin förmåga och sinaekonomiska resurser i första hand är skyldiga att säkerställa de levnadsvillkorsom är nödvändiga för barnets utveckling.För att kontrollera efterlevnaden av konventionen har FN tillsatt en särskildkommitté. I har en särskild arbetsgrupp tillsatts för att följatillämpningen och genomförandet av konventionen här i landet. Den svenskaregeringen skall rapportera till FN om hur Sverigeefterlever konventionen.År 1994 är proklamerat som FN:s familjeår, och kommerregeringen att tillsätta en ledningsgrupp för de svenska insatserna underfamiljeåret.2 Ytterligare reformarbeten m.m.Yrkanden om att skall ta initiativ till ytterligarereformarbeten förs fram i tre motioner. I motion L411 framhåller ChatrinePålsson (kds) att det, trots de senaste lagändringarna när det gäller vårdnadoch umgänge, kvarstår en del missförhållanden. Motionären yrkar att riksdagenhos regeringen begär en översyn av lagstiftningen angående "barnens rätt"(yrkande 1).Elisabeth () anser i motion L417 att det finns skäl att omarbetalagstiftningen om vårdnad och umgänge med ett barnperspektiv som utgångspunkt.Motionären menar att föräldra- och vuxenperspektivet, som präglar nuvarandelagstiftning, bidrar till att konservera barns utsatthet. En ny barnbalk skullegöra det möjligt att anlägga ett konsekvent barnperspektiv i lagstiftningen ochdärmed möjliggöra att barnens behov och rättmätiga krav på respekt bliröverordnade. I motionen yrkas ett tillkännagivande om vad som sålunda anförtsom en ny barnbalk.Liknande synpunkter förs fram i motion So612 av m.fl. (v).Motionärerna anser att ett barnperspektiv bör vara utgångspunkten ilagbestämmelserna om t.ex. vårdnad av barn. I motionen yrkas att hosregeringen begär förslag till en barnbalk i enlighet med det anförda (yrkande20).En utvärdering av bestämmelserna om vårdnad och umgänge begärs avCharlotte () i motion L407. Som stöd för yrkandet anför hon attdet bl.a. av rapporter från för kvinnojourer i (ROKS) och Barnens rätt i samhället () samt av uppgifter från enskildaföräldrar och familjerättsadvokater framgår att barn med våld lyfts i väggråtande och skrikande för att umgås med den andra föräldern.Utskottet vill erinra om att FB har varit föremålför en fortlöpande reformering med strävanden mot ett allt störrehänsynstagande till barnets intressen och barnets bästa. Som ett led i dettaarbete tillsattes en parlamentarisk utredning om barnets rätt meduppdrag att överväga olika åtgärder för att stärka barns rättsliga ställning.Utredningen skulle enligt sina direktiv kartlägga problemområdet och ange ivilka ämnen lagändringar borde komma i fråga. Utredningen bedrev sitt arbetefram , då återstående uppgifter överfördes tillförmynderskapsutredningen (Ju 1984:07). utredningen ombarnens rätt bedrev sitt arbete avgav utredningen betänkandena (SOU 1978:10) Omförbud mot aga, (SOU 1979:63) Om föräldraansvar m.m. och (SOU 1987:7) Barnensrätt 3 Om barn i vårdnadstvister -- talerätt för barn m.m.Utredningens förslag har delvis lett till lagstiftning. Sålunda bygger bl.aen del av de senaste ändringarna i FB som genomfördes (prop.1990/91:8, bet. LU13) på förslag som ursprungligen lagts fram av utredningen ombarnens rätt. I lagstiftningsärendet ansåg utskottet, med anledning av ettmotionsyrkande med förslag om att stärka barnets ställning, att det finnsanledning att överväga en ordning som medger att barnets uppfattning ochsynpunkter i vårdnads- och umgängesmål kan tas till vara på ett mer påtagligtsätt än vad gällande rätt erbjuder. Vidare borde enligt utskottet barnensmöjligheter att få ett grundläggande inflytande i vårdnads- ochumgängesprocesser öka. Det var emellertid inte givet att en talerätt för barnetmed formell partsställning i processen och tillgång till offentligt biträde ochombud är den enda tänkbara lösningen. Det kunde också enligt utskottet finnasandra sätt att ge barnet en starkare och mer framskjuten position i vårdnads-och umgängesmål. Utskottet var emellertid inte berett att ta ställning till hurfrågan närmare skulle lösas utan spörsmålet borde enligt utskottet övervägasytterligare, och det fick ankomma på regeringen att bestämma formerna härför.Vad utskottet sålunda anförde gav regeringen till känna, och enligtvad utskottet erfarit övervägs frågan inomjustitiedepartementet.I sammanhanget vill utskottet också peka på . Även om detsvenska tillträdet inte föranlett någon ändrad lagstiftning innebärkonventionen i sig en ständig påminnelse för såväl myndigheter som enskilda ombarnens rättigheter i olika sammanhang, och regeringen har också tillsatt ensärskild arbetsgrupp för att följa tillämpningen och genomförandet avkonventionen.Mot denna bakgrund kan utskottet inte finna att det föreliggernågot behov av en sådan mera genomgripande översyn av FB:s regelsystem somföreslås i motionerna L411 yrkande 1, L417 och So612 yrkande 20. Utskottetutgår dock från att regeringen följer den forsatta utvecklingen på området ochvid behov föranstaltar om de åtgärder som kan anses vara påkallade i syfte attytterligare stärka barnens ställning.Vad därefter gäller motion L407 anser utskottet att en utvärdering av de nugällande bestämmelserna om vårdnad och umgänge, vilka varit i kraft i ett drygtår, bör anstå. Ytterligare erfarenheter från tillämpningen av de nya reglernamåste avvaktas innan en meningsfull utvärdering kan komma till stånd.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna L407, L411 yrkande1, L417 och So612 yrkande 20.I motion L405 av m.fl. (s) begärs tillkännagivande om enutredning med syfte att få till stånd en gemensam nordiskfamiljelagstiftning. Motionärerna framhåller att det finns fleraintresseföreningar i bl.a. som arbetar för en gemensamfamiljelagstiftning vad gäller umgänge och underhåll till barn (yrkande 3delvis).Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om betydelsen avgemensamma nordiska regler på familjerättens område. Som utskottet tidigareuttalat med anledning av en motion om vikten av nordiskt lagstiftningssamarbete(se bet. 1990/91:LU21) ligger det ett särskilt värde i att de nordiska ländernasamarbetar i civilrättsliga lagstiftningsfrågor och har en i huvudsak likartadlagstiftning. Stora delar av den svenska lagstiftningen på centrala områden harockså tillkommit i nordiskt samarbete, vilket resulterat i att det på fleraområden råder överensstämmelse mellan lagreglerna i de nordiska länderna. Vadsärskilt gäller familjerätten vill utskottet erinra om attfamiljelagssakkunniga under sitt arbete med hade ett flertalöverläggningar med motsvarande kommittéer i de andra nordiska länderna. Enväsentlig utgångspunkt för samarbetet var därvid att eftersträva så stornordisk rättslikhet som möjligt, och införandet av år 1987innebar också att vi kom att närma oss till vad som gäller i andra nordiskaländer på detta område.Även om metoden att tillsätta parallella kommittér i de nordiska länderna,som tillämpats , numera inte alltid kan tillämpas idet nordiska lagstiftningsarbetet på familjerättens område håller sig varjenordiskt land ständigt informerat om vad som sker i de övriga nordiska ländernai syfte att om möjligt få till stånd så likartade regler som möjligt. Vidareförekommer så gott som regelmässigt i varje lagstiftningsärende påfamiljerättens område överläggningar mellan de nordiska länderna. Sålundaföregicks 1982 och ändringar i om vårdnad och umgänge avöverläggningar med företrädare för justitiedepartementen i , ochNorge (se prop. 1981/82:168, bet. LU 1982/83:17 och prop. 1990/91:8, LU13).Enligt vad som redovisas i årets budgetproposition (prop. 1991/92:100, bil. 3,s. 26) pågår ett nordiskt samarbete rörande en översyn av deninternordiska regleringen av äktenskap, vårdnad, adoption och förmynderskap.Utskottet vill vidare erinra om att vid flera tillfällenunderstrukit behovet av så likartade regler som möjligt på familjerättensområde, särskilt med hänvisning till nordbornas ökade rörlighet. Iuttalande över Nordiska ministerrådets berättelse (C 1) (Nordiska rådet40:e sessionen 1992, C 2, supplement, s. 13) konstaterar utskottetmed tillfredsställelse att det nordiska lagstiftningssamarbetet på detfamiljerättsliga området går i riktning mot en större nordisk rättslikhet.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att någon åtgärd medanledning av motion L405 yrkande 3 i denna del inte är erforderlig, ochutskottet avstyrker bifall till motionsyrkandet.Chatrine () vill i motion L411 ha till stånd ett tillkännagivandefrån sida när det gäller satsningar för barnens rätt i ettEG-perspektiv (yrkande 2). Till stöd för yrkandet framhålls att det inför ettsvenskt inträde i EG är nödvändigt att vidga perspektivet också till demänskliga rättighetsfrågorna som bl.a. barnens rätt utgör.Även om ett svenskt närmande till EG skapar förutsättningar för människorsfria rörlighet och en gemensam arbetsmarknad som också omfattar arbetstagarnasfamiljemedlemmar anser utskottet att ett blivande och ett eventuelltsvenskt EG-medlemskap i sig knappast påkallar några omedelbaralagstiftningsåtgärder på familjerättens område. Utskottet vill dock erinra omatt Europeiska rådets överenskommelse i innebäratt EG-medlemsstaterna enats om att inleda judiciellt samarbete i bl.a.civilrättsliga frågor. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingenav samarbetet och i den mån detta skulle innebära krav på ändrade regler påfamiljerättens område tar de initiativ som förhållandena påkallar. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion L411 yrkande 2.3 Underhållsskyldighet och kostnader för umgänge med barnEnligt 7 kap. 2 § FB skall förälder fullgöra sin underhållsskyldighet genomatt betala underhållsbidrag till barnet, om föräldern inte har vårdnaden ombarnet och inte heller varaktigt bor tillsammans med barnet eller har vårdnadenom barnet gemensamt med den andra föräldern, men barnet varaktigt bortillsammans med endast den andra föräldern.Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. Talan om underhållsbidragtas upp av tingsrätten i den ort där den underhållsskyldige har sin hemvist.Finns inte någon behörig domstol tas målet upp vid . Frågaom underhållsbidrag kan väckas även i samband med mål om fastställande avfaderskap till barn, äktenskapsmål eller mål om vårdnaden om barn.När underhållsbidrag bestäms får den bidragsskyldige förbehålla sig ettbelopp för eget eller annans underhåll (förbehållsbelopp) enligt bestämmelsernai 7 kap. 3 § FB. Förbehållsbeloppet för den bidragsskyldiges eget underhållinnefattar alla vanliga levnadskostnader. Bostadskostnaden beräknas för sigefter vad som är skäligt. De andra levnadskostnaderna beräknas med ledning avett normalbelopp som utgör av gällande basbelopp. Om det finnssärskilda skäl får ett belopp förbehållas för underhåll åt make som denbidragsskyldige varaktigt bor tillsammans med. Med make jämställs annan som denbidragsskyldige varaktigt bor tillsammans med, om de har gemensamma barn. Ettsådant förbehållsbelopp skall normalt vara av basbeloppet. Om denbidragsskyldige har hemmavarande barn får han vidare förbehålla sig ett beloppsom tillsammans med vad som utges till barnet av den andre föräldern eller fördennes räkning utgör av gällande basbelopp.