bet · GF01JuU26 · 1992-05-12 00:00:00 — I flera yttranden anfördes att det inte ärlämpligt att den myndighet som kan upplevas som motpart skallhandha förordnandet av biträde.I väcktes flera motioner där samma åsikteruttrycktes.Socialförsäkringsutskottet (1988/89:SfU19 s. 73 f) anförde isitt av godkända betänkande att fördelarna med attflytta över beslutanderätten i rättshjälpsfrågor tillinvandrarverket var dels att handläggningstiderna därigenomkunde förkortas eftersom en myndighet mindre behövde sätta sigin i ärendet, dels att problemet med hur besluten skulle fattasi brådskande fall blivit löst, eftersom invandrarverket skullekomma att ha en jourverksamhet för ärenden om avvisning medomedelbar verkställighet. I likhet med föredragande statsrådetansåg utskottet att dessa fördelar var så stora att de vägdeöver principiella betänkligheter mot att låta den myndighet somkan upplevas som motpart till den enskilde att handha frågan ombiträdesförordnande. Utskottet vidhöll denna inställning vidställningstagande till liknande motionsönskemål i sittav godkända betänkande (1989/90:SfU16 s. 37 f).Även behandlades i liknandemotionsspörsmål. (1990/91:SfU14 s. 74f och 1991/92:SfU4 s. 14 f) noterade då att frågan om vilkenmyndighet som skulle handha beslutanderätten i frågor omrättshjälp i utlänningsärenden uppmärksammats iregeringskansliet genom en skrivelse från ombudsmannen motetnisk diskriminering (DO). I avvaktan på beredningen avskrivelsen ansåg socialförsäkringsutskottet att någon riksdagensåtgärd i frågan inte var påkallad varför motionsyrkandenaavstyrktes.I årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 3, s. 14)redovisar justitieministern att DO:s skrivelse remissbehandlatsoch att remissinstanserna till övervägande delen varit negativatill däri lämnade förslag. Mot den bakgrunden harjustitieministern anfört att hon inte avser att initiera någralagstiftningsåtgärder med anledning av DO:s framställning.Justitieutskottet saknar anledning att ha annan uppfattningoch avstyrker bifall till motion Sf619 i här behandlad del.Kompetenskrav på offentliga biträdenRättshjälp genom offentligt biträde kan enligt 41 § RHL bl.a.beviljas i mål eller ärende enligt lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU). Det gäller i följandeärenden enligt den lagen: beredande av vård (2 och 3 §§),omhändertagande (6 §), upphörande av vård (21 §),flyttningsförbud (24 §), upphörande av flyttningsförbud (26 §)eller i mål hos allmän förvaltningsdomstol vid överklagandeenligt 41 § första stycket 1 LVU.I motion Ju710 begärs ett tillkännagivande om att den personsom förordnas till offentligt biträde för barnet i sådana målbör ha grundläggande insikter i barns behov, äga viss kännedomom barns reaktioner och ha förmåga och vilja att få barnetsförtroende.I 21 § RHL föreskrivs att till biträde för den som beviljatsallmän rättshjälp skall förordnas advokat, biträdande jurist påadvokatbyrå eller annan som är lämplig för uppdraget.Beträffande offentligt biträde följer av 44 § RHL att den som ärlämplig skall förordnas.I samband med att bestämmelserna om offentligt biträdeinfördes i rättshjälpslagen uttalade sig utskottet i anledningav motionsönskemål om behörighetskraven för sådana biträden.Utskottet uttalade att det kunde vara till fördel att ocksåannan än jurist kan komma i fråga som biträde på speciellaområden, förutsatt att han har sådan sakkunskap och erfarenhetatt han är lämplig för uppdraget. Processuell erfarenhet var,enligt vad utskottet ansåg, inte av samma betydelse vid uppdragsom offentligt biträde som då fråga är om biträdeshjälp vidallmän domstol. Av stor vikt är, ansåg utskottet, att detoffentliga biträdet har god kännedom och erfarenhet avlagstiftningen på det område där en viss tvångsåtgärdifrågasätts. Sådan kännedom och erfarenhet kan, anfördeutskottet vidare, i många fall förvärvas även av andra änjurister. Som exempel härpå nämndes välutbildade och erfarnasocialarbetare (prop. 1972:132 s. 191, JuU 1973:1 s. 36 f).Utskottet fann det önskvärt att sådana ofta inom sitt områdemycket sakkunniga personer kan stå till de rättssökandesförfogande som offentliga biträden, särskilt som, angavutskottet, tillgången till lämpliga advokater eller biträdandejurister torde vara begränsad. En fördel var också, menadeutskottet, att partens egna önskemål kan beaktas. Samtidigtframhöll utskottet vikten av att biträdet hade erforderligerfarenhet av rättsliga angelägenheter av den art rättshjälpen idet särskilda fallet avser.I en proposition (1987/88:73) föreslogs en ändring irättshjälpslagen innebärande att annan än advokat ellerbiträdande jurist på advokatbyrå skulle få förordnas tillbiträde vid allmän rättshjälp eller till offentligt biträdeendast om det finns skäl för det. I ärendet redovisades attadvokater och biträdande jurister i det helt övervägande antaletärenden förordnas till offentliga biträden.Riksdagen avslog propositionen i denna del (JuU 1987/88:21,res. 4, rskr. Till grund för detta ställningstagande lågett uttalande av innebörd bl.a. att kravet på lämplighet ärtillräckligt för att garantera att till biträden förordnasendast personer som är väl kvalificerade att tillvarata derättssökandes intressen på ett tillfredsställande sätt.Som behörighetskrav för att motta förordnande som offentligtbiträde gäller, som redovisats, inte annat än ett allmäntlämplighetskrav. Utskottet utgår från att vederbörande myndighetlägger ner stor omsorg på att utse en för det aktuella uppdragetlämplig person som är väl kvalificerad att tillvarata den ungesintressen. Enligt vad utskottet inhämtat under beredningen avärendet har från berörda myndigheters sida inte antytts att härskulle föreligga något problem. Utskottet avstyrker bifall tillmotion Ju710. beträffande avslag på propositionenatt med anledning av motionerna 1991/92:Ju10,1991/92:Ju11, 1991/92:Ju12, 1991/92:Ju14, 1991/92:Ju16,1991/92:Ju412, 1991/92:Ju413 och 1991/92:Ju833 yrkande 29dels avslår proposition 1991/92:159, dels som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 1 (m, fp, c, kds)2. beträffande uppföljning av propositionens förslagatt avslår motion 1991/92:Ju15,res. 2 (m, fp, c, kds) -- motiv. 13. beträffande sänkning av övre inkomstgränsen till fembasbelopp m.m.att avslår motion 1991/92:Ju13,4. beträffande rättshjälp i mål utomlandsatt avslår motion 1991/92:Ju707,5. beträffande rättshjälp vid bodelningatt avslår motion 1991/92:Ju709,6. beträffande rättshjälp till småföretagareatt avslår motion 1991/92:L804 yrkande 3,7. beträffande rättshjälp i utlänningsärendenatt avslår motion 1991/92:Sf619 yrkande 13,8. beträffande kompetenskrav på offentliga biträdenatt avslår motion 1991/92:Ju710.Stockholm den 12 maj 1992På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit: (), Lars-ErikLövdén (s), (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), LiisaRulander (kds), (nyd), (),(), (), (),() och (). Avslag på propositionen (mom. 1)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet delar" och på s. 9 slutar med "till känna" bortha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med justitieministern att det ärangeläget att minska statens utgifter för rättshjälpen. Somframgår ovan arbetas också i med de olikaförslag härvidlag som lagt fram. Tanken äratt en proposition med förslag om ytterligare besparingar pårättshjälpsområdet skall föreläggas ochmed sikte på ikraftträdande den 1 januari 1993.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget är det emellertidangeläget att få ner kostnaden förrättshjälpen, och utskottet tillstyrker därför den ipropositionen föreslagna ändringen såvitt gäller en sänkning avden övre inkomstgränsen för rätten till allmän rättshjälp. Dettaär en lagtekniskt jämförelsevis okomplicerad åtgärd som kangenomföras redan från . Frågan om till vilkennivå inkomstgränsen bör sänkas måste, som framförs ipropositionen, övervägas mot bakgrund av delvis motstridigaintressen. Nivån får inte bli så låg att syftet med rättshjälpengår förlorat. måste, som jusititieministern anför,sänkningen vara så stor att den verkligen medför besparingar förstaten.Utskottet anser för sin del att förslaget i propositionen meden sänkning av den övre inkomstgränsen till fyra basbelopp ärväl avvägt. Härigenom koncentreras de begränsaderättshjälpsresurserna till de lägre inkomstskikten. Ändringenleder till en besparing i storleksordningen 15 milj.kr. per år.I likhet med justitieministern har utskottet svårt att se attden föreslagna gränsen, som anknyter till den nivå förinkomstgränsen som gällde åren 1983--1988, medför atträttshjälpens grundläggande syfte omintetgörs. Utskottet villhär tillägga att de uppskattningar som gjortav rättshjälpstagarnas årsinkomster under andra halvåret 1990visar att av dessa hade årsinkomster som var lägre än110 000 kr.Det anförda leder utskottet till att tillstyrka bifall tillpropositionen och avstyrka bifall till motionerna Ju10, Ju11,Ju12, Ju14 och Ju16 såvitt gäller yrkandena om avslag påpropositionen.Utskottets redovisade inställning till att rättshjälpensgrundläggande syfte inte träds för när genom regeringsförslagetgör att utskottet anser att det inte finns behov av någrariksdagens tillkännagivanden i ämnet. Utskottet avstyrker bifalltill motionerna Ju10, Ju412 och Ju833 i nu behandlade delar.Som redovisats ovan pågår inom ettreformarbete när det gäller besparingar på rättshjälpsområdet,och till grund härför ligger ochremissbehandlingen av den. Utskottet är inte berett att förordanågon ytterligare samlad översyn av rättshjälpen. Yrkandenahärom i motionerna Ju16 och Ju413 avstyrks.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med avslag på motionerna 1991/92:Ju10,1991/92:Ju11, 1991/92:Ju12, 1991/92:Ju14, 1991/92:Ju16,1991/92:Ju412, 1991/92:Ju413 och 1991/92:Ju833 yrkande 29 antardet i proposition 1991/92:159 framlagda förslaget till lag omändring i rättshjälpslagen (1972:429).2. Uppföljning av propositionens förslag (mom. 2,motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 1Britta Bjelle (fp), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottet yttrande på s. 9 som börjarmed "Vid detta" och slutar med "motion Ju15" bort ha följandelydelse:Enligt vad utskottet erfarit kommer verkningarna avpropositionens förslag att följas av underdet fortsatta reformarbetet med rättshjälpen. Någon anledningför att göra ett sådant särskilt uttalande omuppföljning som efterlyses i motion Ju15 saknas därför enligtutskottets uppfattning. Motionen avstyrks.Särskilt yttrandeRättshjälp i utlänningsärenden (mom. 7)() anför:I princip delar jag den kritik som framfördes isamband med att den nya ordningen infördes med statensinvandrarverk som beslutande myndighet i flertalet ärenden närdet gäller rättshjälp i utlänningsärenden. Mot bakgrund av atten ändrad ordning synes innebära både ytterligare förlängdahandläggningstider och ökade kostnader har jag emellertid nuvalt att inte reservera mig. Jag kommer dock att följautvecklingen noga och har för avsikt att återkomma till frågan iannat sammanhang. Sammanfattning 1Propositionen 1Lagförslagen 2Motioner 4Motioner väckta med anledning av propositionen 4Motioner väckta under den allmänna motionstiden 4Utskottet 5Inledning 5Allmänt 5Statens kostnader för rättshjälpen m.m. 7Propositionens huvudsakliga innehåll 7Utskottets överväganden 7Övrigt 9Rättshjälp i mål utomlands 9Rättshjälp vid bodelning 11Rättshjälp till småföretagare 11Rättshjälp i utlänningsärenden 12Kompetenskrav på offentliga biträden 13Hemställan 14Reservationer 151. Avslag på propositionen (mom. 1) 152. Uppföljning av propositionens förslag (mom. 2,motiveringen) 17Särskilt yttrande 17Rättshjälp i utlänningsärenden (mom. 7) 17