bet · GG01SfU1 · 1992-10-13 00:00:00 — Introduktionsersättning till flyktingar och vissa andrautlänningar I betänkandet behandlas regeringens proposition 1991/92:172 omintroduktionsersättning till flyktingar och vissa andrautlänningar samt en motion väckt med anledning av propositionenoch en motion i ämnet från den allmänna motionstiden 1992.Utskottet tillstyrker bifall till regeringens förslag omintroduktionsersättning och avstyrker bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats en reservation (nyd). I proposition 1991/92:172 om introduktionsersättning tillflyktingar och vissa andra utlänningar har regeringen() föreslagit att anta de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissaandra utlänningar,2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),4. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620).Lagförslagen återfinns i bilaga 1 till betänkandet. Motion väckt under den allmänna motionstiden /921991/92:Sf601 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om introduktionsersättning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ändring i 7 kap. 4 § sekretesslagen.Motion väckt med anledning av propositionen1991/92:Sf42 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att avslår proposition 1991/92:172 omintroduktionsersättning till flyktingar och vissa andrautlänningar,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i sociallagstiftningen att utländsk medborgare intemedges högre bidrag än av kommunens socialbidragsnorm underen tidsbegränsad period,3. att hos regeringen begär utredning om utländskamedborgares försörjning genom lån i stället för bidrag ienlighet med vad som anförts i motionen. InledningEnligt 6§ socialtjänstlagen (1980:620) har den enskilde rätttill bistånd av kommunen för sin försörjning och livsföring iövrigt om hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Rättentill bistånd gäller både svenskar och utlänningar. Biståndetskall tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå. Denenskildes behov av socialbidrag bestäms efter en individuellprövning. -- efter bosättning i en kommunär en flykting som regel helt beroende av socialbidrag för attklara sin försörjning. utgårofta socialbidrag som ett komplement till andra stöd upp till enskälig levnadsnivå.Sedan år 1991 gäller ett system med schablonersättning tillkommunerna för mottagande av flyktingar och vissa andrautlänningar som i detta avseende jämställs med flyktingar.Huvudsyftet med detta system är att stimulera kommunerna att isamverkan med andra myndigheter vidta aktiva åtgärder för attflyktingar snabbare skall bli delaktiga i det svenska samhälletoch klara sin försörjning på egen hand. Kommunerna har genomschablonersättningen fått möjlighet att prioritera de åtgärderför att underlätta flyktingarnas integration som lokalt bedömsvara mest angelägna och verkningsfulla. De flyktingmottagandemyndigheterna skall -- enligt det program för flyktingmottagandesom redovisades i propositionen (prop. 1989/90:105, SfU21,rskr.281) -- i samråd med den enskilde flyktingen upprätta enindividuell plan för hans eller hennes introduktion så snart sommöjligt efter det att flyktingen tagits emot i en kommun. Isamband med att förslaget om individuella introduktionsplanerför flyktingar utarbetades uppkom frågan om inteeffektivitetsvinster skulle kunna uppnås genom en samordning avde olika former av samhällsstöd som kan förekomma underintroduktionstiden. Vidare diskuterades om inteförsörjningsstödet borde vara mer direkt relaterat till denenskilde flyktingens deltagande i svenskundervisning,samhällsintroduktion, utbildning etc. I propositionen förordadesatt frågan om att införa en särskild introduktionsersättningskulle utredas närmare. Resultatet av detta utredningsarbeteläggs fram i den nu aktuella propositionen.Regeringens förslagI proposition 1991/92:172 anges som bakgrund till regeringensförslag att dagens system med socialbidrag som normalförsörjningskälla under den kan varapassiviserande och ge fel signaler till flyktingar som kommertill . Det gäller även om man i kommunerna redan i dagkan ställa krav på att flyktingen skall medverka i olikaaktiviteter som socialbidrag beviljas. En särskildintroduktionsersättning anses enligt propositionen tydligare änsocialbidrag kunna kopplas till deltagande i ettintroduktionsprogram och utbetalas på ett sådant sätt att denökar motivationen hos flyktingen att delta i programmet. Vidarebör introduktionsersättning kunna ha en positiv inverkan ävennär det gäller attityder från omgivningen genom att kravet föratt få ersättning är kopplat till en motprestation.Som en tänkbar negativ effekt av introduktionsersättningenpekar föredragande statsrådet på att en sådan säråtgärd förflyktingar kan uppfattas som orättvis bland svenskar och blandandra invandrare, vilka inte kan få tillgång till motsvarandeåtgärder. Eftersom syftet med introduktionsplanen -- och dentill denna relaterade introduktionsersättningen -- är attkompensera flyktingar för baskunskaper, främst i det svenskaspråket, som de saknar och som de behöver för att kunna leva ochverka i , anser emellertid statsrådet inte att det börkunna uppfattas som en orättvisa.Regeringen föreslår bl.a. mot den angivna bakgrunden och medhänsyn till att kommunerna inte får betala ut bidrag tillenskilda utan lagstöd att en lag om introduktionsersättning förflyktingar och vissa andra utlänningar införs. Lagen, somföreslås träda i kraft , innebär attkommunerna får möjlighet att geintroduktionsersättning i stället för socialbidrag tillflyktingar och andra utlänningar som omfattas av det kommunalaflyktingmottagandet. Som förutsättning för attintroduktionsersättning skall beviljas skall gälla attflyktingen följer en introduktionsplan som upprättats avkommunen efter samråd med den enskilde flyktingen. Om så intesker, får kommunen besluta att introduktionsersättning inteskall betalas ut. Kommunerna skall få bestämmaintroduktionsersättningens storlek, övriga villkor samtverksamhetens organisation.I propositionen utgår föredragande statsrådet från attkommunerna fastställer en nivå på ersättningen så att denenskilde tillförsäkras en skälig levnadsnivå, och det börankomma på kommunen att bestämma om introduktionsersättningenäven skall täcka övriga familjemedlemmars behov. bör det vara rimligt att nivån på ersättningen inteunderstiger den av kommunen fastställda socialbidragsnormen,eftersom den enskilde flyktingen då ändå måste vända sig tillsocialtjänsten. Hon erinrar i sammanhanget om att den tidigareregeringen tillkallat en parlamentarisk kommitté för att göra enallmän översyn av socialtjänstlagen, och attsocialtjänstkommittén enligt sina direktiv (dir. 1991:50) bl.a.skall överväga möjligheterna att åstadkomma större enhetlighetmellan kommunernas socialbidragsnormer och andra närliggandesystem.Introduktionsersättningen föreslås i likhet med socialbidraginte räknas som skattepliktig inkomst.En kommuns beslut att inte betala ut introduktionsersättningskall kunna överklagas. Däremot skall ersättningens storlek intekunna överklagas.Uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ärenden omintroduktionsersättning skall enligt förslaget skyddas av sammasekretess som gäller inom , dvs. sekretess skallgälla för uppgifterna om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lidermen.Introduktionsersättningen skall bekostas genom denschablonersättning som lämnas till kommunerna förflyktingmottagandet. Förslaget bedöms inte medföra några ökadekostnader för stat eller kommun.I propositionen framhålls vidare att det är angeläget att enuppföljning görs av i vilken utsträckning den enskildaflyktingens motivation att delta i ett introduktionsprogrampåverkas positivt genom introduktionsersättningen och omintroduktionsersättning i övrigt får de förväntade positivaeffekterna. Statsrådet utgår från att kommunerna själva har ettintresse av en sådan uppföljning på det lokala planet, medaninvandrarverket som central myndighet för flyktingmottagandetockså bör ha en roll i detta sammanhang.MotionernaI den under den allmänna motionstiden väckta motionen1991/92:Sf601 av m.fl. (s) begärs tillkännagivandenom att introduktionsersättning bör införas för flyktingar m.fl.(yrkande1) och att uppgifter i ärenden om sådan ersättning börskyddas av sekretess (yrkande2).I den med anledning av propositionen väckta motionen1991/92:Sf42 av m.fl. (nyd) yrkas att riksdagenskall dels avslå propositionen (yrkande1), dels begära förslagtill sådan ändring i socialtjänstlagstiftningen att utländskamedborgare inte medges bidrag med högre belopp än avkommunens socialbidragsnorm (yrkande2) och dels begära en utredning om utländskamedborgares försörjning genom lån i stället för bidrag(yrkande3). Som motiv till kravet på avslag på propositionenanför motionärerna bl.a. att regeringens förslag inte angripersjälva problemet att snabbt integrera den utländske medborgareni det svenska samhället. Motionärerna anser inte att någonsärlag för flyktingar och vissa utlänningar skall införas utanatt eventuella särskilda krav på försörjningsstödet tillutländska medborgare bör kunna regleras i socialtjänstlagen. Deanser det vara helt oacceptabelt att utländska medborgare underintroduktionstiden skall kunna få ett högre bidrag än en svensksocialbidragstagare, som ofta betalat skatt i under långtid. De kritiserar vidare förslaget för att medföra ökadbyråkrati och höjda allmänna kostnader. I stället för systemetmed introduktionsersättning bör enligt motionärerna ettmera långtgående lånesystem införas och kanske ersättabidragssystemet samt i avvaktan på att ett sådant system utredsutländska socialbidragstagares ersättning reduceras.Utskottets bedömningUtskottet delar den bedömning som regeringen gjort ipropositionen om fördelarna av ett system där ersättning ges förutförd prestation i stället för att ges som rent bidrag.Systemet med introduktionsersättning bör, som framhålls ipropositionen, kunna öka motivationen hos en flykting att deltai ett uppgjort introduktionsprogram och även kunna positivtpåverka omgivningens attityder. Vad beträffar förslagen i motionSf42 om att ett mera långtgående lånesystem skall införas förutlänningar och utlänningars rätt till socialbidrag begränsas,vill utskottet peka dels på att ett system med lån tillhemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar harinförts, dels på att utländska medborgares behov av socialbidraginte generellt kan bedömas vara mindre än andra invånares i enkommun och att ett system med inskränkt rätt till socialbidragför utländska kommuninvånare skulle innebära diskriminering.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att i den ovan nämndasocialtjänstkommitténs uppdrag ingår att se översocialtjänstlagens regler om rätten till bistånd.Utskottet tillstyrker med hänsyn till det anförda att ettsystem med introduktionsersättning till flyktingar och vissaandra utlänningar införs. I propositionen har behovet av enuppföljning av systemets effekter framhållits. Utskottetunderstryker detta behov, och utskottet utgår från att enuppföljning sker.Utskottet föreslår således att med avslag på motionSf42 antar regeringens förslag om införande avintroduktionsersättning för flyktingar m.fl. Härigenom blirockså motion Sf601 tillgodosedd.I samband med beredningen av lagförslagen i propositionen harutskottet uppmärksammat att den paragraf i kommunalskattelagensom berörs av förslaget om introduktionsersättning har ändratsgenom lagen (1992:651) om ändring i kommunalskattelagen (seprop. 1991/92:93, SkU19, rskr. 269), vilken ännu inte trätt ikraft. Den med introduktionsersättningen sammanhängandeändringen i kommunalskattelagen bör därför göras på sättutskottet föreslår i bilaga2. Utskottet hemställeratt med bifall till proposition 1991/92:172 och medanledning av motion 1991/92:Sf601 samt med avslag på motion1991/92:Sf42dels antar regeringens förslag till1. lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissaandra utlänningar,2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),3. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),dels antar utskottets förslag till lag om ändring i lagen(1992:651) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370).res. (nyd)den 13 oktober 1992På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (nyd), (), (), MaudBjörnemalm (s), (), (), IngelaMårtensson (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Utskottet delar" och slutar med "i bilaga 2." bortha följande lydelse:Som framhålls i motion 1991/92:Sf42 löser det förslag somregeringen lägger fram i propositionen inte problemet attsnabbt integrera utländska medborgare i det svenska samhället.Enligt utskottets uppfattning bör eventuella särskilda krav påförsörjningsstödet till utländska medborgare kunna regleras isocialtjänstlagstiftningen, och någon särlag bör inte införasför flyktingar och andra utlänningar. Det är vidare enligtutskottets mening helt oacceptabelt att utländska medborgareunder introduktionstiden skulle kunna få ett högre bidrag änsvenska socialbidragstagare, som ofta betalat skatt i Sverigeunder . Med det föreslagna systemet finns också riskatt både byråkrati och allmänna kostnader ökar. Av nuredovisade skäl avstyrker utskottet bifall till propositionen.I stället bör enligt utskottets uppfattning ett meralångtgående lånesystem införas och kanske ersättabidragssystemet. Frågan om utländska medborgares försörjninggenom lån i stället för bidrag bör därför utredas. I avvaktanpå denna utredning anser utskottet att den ersättning som gestill utländska socialbidragstagare bör reduceras, så attutländska medborgare inte medges bidrag med högre belopp än80% av kommunens socialbidragsnorm . Regeringen bör lägga fram förslag till ändring igällande lagstiftning i enlighet med det anförda.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:Utskottet hemställeratt med bifall till motion 1991/92:Sf42 och medavslag på proposition 1991/92:172 och motion 1991/92:Sf601 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.I propositionen framlagt lagförslag Av utskottet framlagt lagförslagFörslag tillLag om ändring i lagen (1992:651) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Bilaga 2Härigenom föreskrivs dels att 19 § kommunalskattelagen(1928:370) i paragrafens lydelse enligt lagen (1992:651) omändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels attövergångsbestämmelserna till lagen (1992:651) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 §Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke:vad som vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vadsom förvärvats genom arv, testamente, fördel av oskift bo ellergåva;vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på häri riket utfärdade premieobligationer och ej heller sådan vinsti utländskt lotteri eller vid vinstdragning på utländskapremieobligationer, som uppgår till högst ;ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om ickeersättningen grundas på förvärvsinkomst eller utgörföräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag ellersärskild författning, som utgått annorledes än på grund avsjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdom ellerolycksfall i arbete eller under militärtjänstgöring eller ifall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskyddeller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän omicke ersättningen grundas på förvärvsinkomst, ävensomersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallitnågon på grund av annan försäkring, som icke tagits i sambandmed tjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknasersättning i form av pension eller i form av livränta i den månlivräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., så ockersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller annanansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkringoch avser förlorad inkomst av skattepliktig natur;belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp avförsäkringen utgått på grund av kapitalförsäkring, samt beloppsom arbetsgivare utan att försäkring har tecknats föranställdas räkning betalar ut och som motsvarar ersättning pågrund av grupplivförsäkring, i den mån beloppet inte väsentligtöverstiger vad som utgår för befattningshavare i statenstjänst;försäkringsersättning eller annan ersättning för skada påegendom, dock att skatteplikt föreligger dels i den månersättningen avser annan byggnad än privatbostad ellermarkanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle hainflutit om den försäkrade eller skadade egendomen i ställethade sålts, hade varit att hänföra till intäkt avnäringsverksamhet och dels i den mån ersättningen eljestmotsvarar skattepliktig intäkt av eller avdragsgill omkostnadför näringsverksamhet;Nuvarande lydelse Föreslagen lydelsevinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, som utgåttpå grund av annan personförsäkring än pensionsförsäkring ellersådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagits i sambandmed tjänst, samt vinstandel, som utgått på grund avskadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund avskadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie ickeförelegat;ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst;periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt,som icke utgör vederlag vid avyttring av egendom, i den mångivaren enligt 20 § eller punkt 5 av anvisningarna till 46 §icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp;stipendium som är avsett för mottagarens utbildning och inteutgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utförasför utgivarens räkning;stipendium som är avsett för andra ändamål och som inte utgårperiodiskt och inte utgör ersättning för arbete som har utförtseller skall utföras för utgivarens räkning;studiestöd enligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349),internatbidrag, studielån och resekostnadsersättning enligt 6och 7 kap. samma lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligtav regeringen eller statlig myndighet meddelade bestämmelserutgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem ifråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav debidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader som avsettsskola bestridas med bidrag av förevarande slag; introduktionsersättning enligt lagen (1992:000) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar;allmänt barnbidrag och förlängt barnbidrag, samt barnpensionenligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen eftervarje avliden förälder inte överstiger 0,4 basbelopp;lön eller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skattenligt lagen (1958:295) om sjömansskatt;kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd medbidrag av statsmedel;handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmänförsäkring, sådan del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§samma lag som utgör ersättning för merkostnader, ersättning förmerutgifter för resor enligt 3 kap. 7 a § samma lag ellerenligt 3 kap. 5 d § lagen om arbetsskadeförsäkring eller 10 §lagen om statligt personskadeskydd, särskilt pensionstilläggenligt lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg tillfolkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barnsamt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag, som utgår avkommunala eller landstingskommunala medel till denvårdbehövande;kommunalt bostadstillägg enligt lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension;kommunalt bostadstillägg till handikappade;bostadsbidrag som avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag;bidrag enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska barn;Nuvarande lydelse Föreslagen lydelsebidrag enligt lagen (1992:148) om särskilt bidrag tillensamstående med barn;ersättning som fastställts av allmän domstol eller utgått avallmänna medel till den som -- utan att det skett yrkesmässigt-- inställt sig inför domstol eller annan myndighet, omersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättningför tidsspillan;hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddatperson eller egendom i fara eller bidragit till avslöjandeeller gripande av person som begått brott;sedvanlig ersättning till den som lämnat organ, blod ellermodersmjölk;tävlingsvinst som inte hänför sig till anställning elleruppdrag och som utgår i annan form än kontant eller därmedlikställd ersättning, om vinsten avser minnesföremål ellervärdet inte överstiger 0,03 basbelopp avrundat kronor;sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivareuppburit från personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag ickemedgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medelfinnas i stiftelsen;gottgörelse som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse,till den del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämnagottgörelsen än sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vidavsättning till stiftelsen;intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samtkottar som den skattskyldige själv plockat till den delintäkterna under ett beskattningsår inte överstiger 5000kronor och inte kan hänföras till näringsverksamhet som utgörrörelse eller till lön eller liknande förmån;ränta enligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt, 69 § 1 och 2 mom., 69 a § tredje stycket eller 75 a§ fjärde stycket uppbördslagen (1953:272), 36 § 3 mom. lagen(1958:295) om sjömansskatt, 50 § lagen (1968:430) ommervärdeskatt, 22 § tullagen (1973:670), 20 § lagen (1982:1006)om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404)om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 24 § lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetgivare eller32 och 34 §§ tullagen (1987:1065);ränta som enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 4 och 5 lagen(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter interedovisas i kontrolluppgift om sådan ränta för denskattskyldige under ett beskattningsår sammanlagt inte uppgårtill 500 kronor.Beträffande ersättning som utfaller på grund avavtalsgruppsjukförsäkring gäller särskilda bestämmelser i 32 §3 a mom. och punkt 12 av anvisningarna till 22§. (Se vidare anvisningarna. )Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden . De nyabestämmelserna om ränta bestämmelserna omi 20 § tillämpas på introduktionsersättning iränta som belöper på 19 § tillämpas förstatid efter ikraftträdandet. gången vid taxering. De nya bestämmelserna om ränta i 20 § tillämpas på ränta som belöper på tid efter ikraftträdandet.