bet · GG01SfU4 · 1992-11-24 00:00:00 — Rätten till folkpension m.m. 1992/93SfU4FEMTE HUVUDTITELN I betänkandet behandlas regeringens förslag till nyttsystem för beräkning av folkpension fr.o.m. den 1 januari1993 samt tre motioner som väckts med anledning avpropositionen. Förslaget skall ses mot bakgrunden av attriksdagen i samband med att godkänts, antagiten lag om samordning av systemen för social trygghet näranställda, egenföretagare och deras familjemedlemmarflyttar inom EES-området. Denna lag inkorporerarEG-förordningen nr 1408/71 och rättsakter till denna isvensk rätt. De nya principer för samordning mellanEES-länderna som därvid blir gällande skulle medföraväsentliga problem om behåller nuvarande regler förrätt till folkpension.Enligt det föreslagna nya systemet skall folkpensionintjänas enligt två alternativa regler som skall gälla påsamma villkor för svenska och utländska medborgare. Däremotfår endast svenska medborgare rätt enligt den nationellalagstiftningen att uppbära folkpension vid bosättningutomlands. När träder i kraft kommer medborgarei samtliga EES-länder att tillförsäkras samma rättigheter.Den ena regeln för intjänande av folkpension innebär attfolkpension skall beräknas i förhållande till denbosättningstid i som tillgodoräknas en försäkradunder tiden fr.o.m. det år då han fyller t.o.m. detår då han fyller . För rätt till oavkortad pensionkrävs att bosättningstid kan tillgodoräknas för minst 40år. Är bosättningstiden kortare reduceras pensionen med1/40 som fattas. föreslås särregler för missionärer och vissabiståndsarbetare samt deras familjer och för personer somerhållit asyl i Sverige.Den andra regeln är ATP-anknuten. För rätt till oavkortadfolkpension enligt denna regel krävs med ATP-poängeller därmed jämställda år.I propositionen föreslås vidare att särskildafolkpensionsförmåner i form av handikappersättning somtillägg till pension, barntillägg, pensionstillskott ochsärskilt pensionstillägg till folkpension skall utges medsamma kvotdel som huvudförmånen. Hustrutillägg skall utgesmed samma kvotdel som mannens ålders- eller förtidspension.Handikappersättning i andra fall och vårdbidrag skall utgesmed oavkortade belopp och endast till försäkrad som ärbosatt i är försett med omfattandeövergångsbestämmelser. Dessa innebär bl.a. att de nyareglerna skall vara tillämpliga på sådana pensionsförmånersom börjar utges efter ikraftträdandet. Den som är född år1935 eller tidigare, och som vid ansökan om ålderspensionär bosatt i och efter fyllda 16år har varit bosatt i under sammanlagt minst tioår, får under vissa förutsättningar i tillgodoräknas även bosättningstidi utlandet.Utskottet tillstyrker propositionens förslag, menföreslår särregler vid beräkning av bosättningstid förytterligare några grupper. Detta gäller bl.a.familjemedlemmar till personer som tjänat in ATP under tidde varit utsända från och ungdomar som studerarnågra år utomlands. Utskottet föreslår också med anledningav motionsyrkanden dels gynnsammare övergångsbestämmelserför personer födda eller tidigare som invandrareller återvänder till , dels tillkännagivanden omfortsatt utredning om pensionsskyddet för unga invalidersamt utredning om ekonomisk trygghet för barn som går misteom eller får reducerad barnpension och för invandrare somfår reducerad pension.I betänkandet behandlas också ett förslag i propositionenom godkännande av en ny nordisk konvention om socialtrygghet, och utskottet tillstyrker detta förslag.Till betänkandet har avgetts en meningsyttring (v). I proposition 1992/93:7 om rätten till folkpension m.m.har regeringen () föreslagit attriksdagendels antar de i propositionen framlagda förslagentill1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,2. lag om ändring i lagen (1969:205) ompensionstillskott,3. lag om ändring i lagen (1990:773) om särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård avsjukt eller handikappat barn,4. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutilläggoch kommunalt bostadstillägg till folkpension,dels5. godkänner en undertecknad nordiskkonvention om social trygghet,dels6. till på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /93 under femtehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,7. till Allmänna försäkringskassor påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på40000000 kr.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. 1992/93:Sf1 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn avreglerna för konventions- och de facto-flyktingarsberättigande till folkpension i enligt vad imotionen anförts om ett rimligt och rättvist regelsystem,2. att hos regeringen begär förslag somvidgar möjligheter till en ekonomiskt tryggad ålderdom förbiståndsarbetare och deras familjer,1992/93:Sf2 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om invandrare,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om efterlevandeskydd för barn,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om generösareövergångsbestämmelser.1992/93:Sf3 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning av frågan omäldre invandrares och återinvandrares ekonomiskaförsörjning. BakgrundGällande bestämmelser om folkpensionInom socialförsäkringarna garanteras det grundläggandeekonomiska skyddet vid ålderdom, bestående arbetsoförmågaoch makes/makas frånfälle genom folkpensioneringen i 5 kap.lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Folkpensionenshuvudförmåner utgörs av ålderspension, förtidspension ochefterlevandepension. Förutom dessa förmåner kan utgessärskilda folkpensionsförmåner i form avhandikappersättning, vårdbidrag, pensionstillskott,särskilt pensionstillägg och kommunalt bostadstillägg.Övergångsvis utges också som särskilda folkpensionsförmånerhustrutillägg och barntillägg.Svenska medborgare som är bosatta i har rätt tillde angivna folkpensionsförmånerna i den utsträckning somföljer av AFL. Något krav på att viss försäkrings- ellerbosättningstid har fullgjorts för att förmånerna skallutges till svenska medborgare som är bosatta i inte, till skillnad från vad som gäller för denallmänna tilläggspensioneringen (ATP), där en intjänandetidom krävs för oreducerad pension.Svenska medborgare som bosätter sig utomlands har ocksårätt till folkpensionens huvudförmåner ålderspension,förtidspension och efterlevandepension liksom den särskildafolkpensionsförmånen handikappersättning när denna utgessom tillägg till pension. Denna rätt är dock beroende avatt ATP utges, genom att folkpensionsförmånerna i frågaendast utges i förhållande till det antal år varunder ATPtjänats in.Den som ej är svensk medborgare, men är bosatt i ,har samma rätt som svenska medborgare till folkpensionenshuvudförmåner och särskilda tilläggsförmåner, om denförsäkrade fullgjort vissa kvalifikationstider. Förålderspension krävs bosättning i sedan minst fem åroch bosättning i efter det att denförsäkrade fyllt . För rätt till övriga förmånerkrävs kortare bosättningstider som varierar för de olikaförmånerna.Några regler i den svenska lagstiftningen som gerutländska medborgare rätt till folkpension vid bosättningutomlands finns inte. Bestämmelser härom finns dock isocialförsäkringskonventioner som ingåtts mellan Sverigeoch andra länder.Genom en särskild dipensregel kan den som en gångerhållit folkpension efter ansökan få fortsätta att uppbärapensionen om han behöver vistas utomlands för t.ex. vård avhälsan.Rätten till ATP är oberoende av medborgarskap ellerbosättning här i landet. För rätt till sådan pension krävsdock att pensionspoäng tillgodoräknats en person för minsttre år.EES-avtaletNär , som godkänts av (prop.1991/92:170, 1992/93:EU1, rskr. 18), och avtaletsbestämmelser om social trygghet träder i kraft i Sverigeoch i övriga Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)kommer den fria rörligheten för personer inom EES attkompletteras med ett heltäckande regelsystem för deflyttande personernas sociala trygghet. Avtaletssamordningsregler kommer att tillämpas på svensklagstiftning om social trygghet. Antagandet av proposition1991/92:170 innebär att också antagit den ipropositionen föreslagna lagen om samordning av systemenför social trygghet när anställda, egenföretagare ellerderas familjemedlemmar flyttar inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet. Genom lagen inkorporeras EG-förordningen(EEG) nr 1408/71 och rättsakter till denna i svensk rätt.En konsekvens av och att förordning nr1408/71 inkorporeras med svensk rätt är att regleringen iAFL inte kommer att vara heltäckande, utan att reglerna däralltid måste ses i relation till EG:s bestämmelser.Förordningen nr 1408/71 vilar på följande fyra principer.Likabehandlingsprincipen, som innebär att personerfrån ett som är bosatta inom en annan medlemsstatsområde och som omfattas av förordningen har sammarättigheter och skyldigheter i frågor omsocialförsäkringsförmåner som den egna statens medborgare.Sammanläggningsprincipen, som innebär att anställdaoch egenföretagare som flyttar till eller får arbete i enannan medlemsstat inte på grund härav skall gå miste om derättigheter som de tidigare intjänat.Exportabilitetsprincipen, som gäller i fråga omkontantförmåner vid invaliditet eller ålderdom eller tillefterlevande, ersättning med anledning av olycksfall iarbetet eller arbetssjukdomar samt förmåner som någonförvärvat skall kunna utbetalas oavsett var inom EG-områdetsom den berättigade är bosatt.Proratatemporis-principen, som gäller enbart påpensionsområdet, och som innebär att en pensionstagare somförvärvat rätt till pension i mer än ett medlemsland harrätt till en proportionellt beräknad pension från vart ochett av de länder som han intjänat pensionsrätt i.Pensionsberedningen fann i betänkandet (SOU 1990:76)Allmän pension att ATP-systemet står väl i överensstämmelsemed principerna i förordningen nr 1408/71 om bl.a.likabehandling och exportabilitet. Däremot fann beredningenatt väsentliga problem skulle uppkomma vid en tillämpningav förordningens principer när det gälldefolkpensioneringen. Utländska medborgare som omfattades avförordningen skulle få full rätt till folkpension vidbosättning i , och nuvarande begränsningar i frågaom export av folkpension skulle inom EES inte kunnaupprätthållas för vare sig svenska eller utländskamedborgare. Vidare skulle alla som är medborgare i någotEES-land och bosatta inom EES vara berättigade tilloreducerad svensk folkpension om de tidigarevarit bosatta i . Regeringen tillkallade mot dennabakgrund en särskild utredare med uppdrag att utformaförslag till ny lagstiftning angående folkpension m.m., ochutredningen har lagt fram förslag om nya folkpensionsregleri betänkandet (SOU 1992:26) Rätten till folkpension --kvalifikationsregler i internationella förhållanden.Förslagen i den förevarande propositionen bygger i alltväsentligt på utredningens förslag.PropositionenAllmänna principer för ett nytt folkpensionssystemI propositionen föreslås ett helt nytt system förberäkning av folkpension. Förslaget innebär att rätt tillfolkpension skall kunna intjänas enligt två alternativaregler. Enligt den ena regeln skall folkpension utges iförhållande till bosättningstid i landet och enligt denandra regeln i förhållande till antalet år för vilkatillgodoräknats ATP-poäng. Den regel som ger det mestfördelaktiga resultatet skall tillämpas. För rätt tilloavkortad folkpension krävs 40 bosättningsår mellan 16 och64 års ålder resp. med ATP-poäng. Med år för vilkatillgodoräknats ATP-poäng skall jämställas vissa andra år.Om kravet på 40 resp. inte uppfyllts reduceraspensionen. Som bosättningstid anses enligt huvudregeln dentid under vilken en person varit folkbokförd här i landet.De föreslagna reglerna skall gälla på samma villkor försvenska och utländska medborgare. Endast svenska medborgarefår dock rätt att enligt den nationella lagstiftningenuppbära folkpension vid bosättning utomlands. träder i kraft får medborgare inom EES enmotsvarande rätt att uppbära pensionsförmåner som intjänatsi enligt den nya lagstiftningen.För vissa grupper som enligt nuvarande bestämmelser harrätt till omedelbar folkpension eller folkpension efter enkortare bosättningstid kan den föreslagna regeln om rätttill folkpension baserad bosättningstid innebäraatt de endast erhåller rätt till en reducerad pension ellereventuellt ingen pension alls. Bland dessa grupperåterfinns bland andra svenska medborgare som varit bosattaen utomlands och personer som invandrat tillSverige. För vissa personkategorier bland dessa grupperföreslås därför särskilda regler vid beräkning avbosättningstid.Vid beräkningen av förtidspension måste, enligtpropositionen, hänsyn kunna tas till tid efter det attpensionsfallet har inträffat. Beräkningen föreslås därförske på grundval av dels den tid den berättigade varitbosatt i , dels en antagen framtida bosättningstid.I de fall pensionsfallet inträffar före ålderföreslås särskilda regler för beräkning av bosättningstid.Med en regel varigenom rätt till pension grundas på tidav bosättning är det enligt propositionen mer naturligt änhittills att betrakta efterlevandepension som en från denavlidne härledd rätt. Enligt förslaget bör därförefterlevandepensionen beräknas enbart på grundval av denavlidnes bosättningstid i Sverige.De särskilda folkpensionsförmånerna i form avhandikappersättning som tillägg till pension, barntillägg,pensionstillskott och särskilt pensionstillägg tillfolkpension skall enligt förslaget utges med samma kvotdelsom huvudförmånen. Handikappersättning i form av tilläggtill pension skall kunna utges utomlands i samma mån sompensionen. Pensionstillskottet skall avräknas mottilläggspension och utländsk pension. Först därefter skallreduktionen ske enligt 30- och 40-årsregeln. Hustrutilläggskall utges med samma kvotdel som mannens ålders- ellerförtidspension. Pensionstillskott och hustrutillägg skallendast kunna uppbäras vid bosättning i . träder i kraft kommer förmånerna att kunnautges även inom EES.Vårdbidrag och handikappersättning som utges som enfristående förmån skall utges med oavkortade belopp, menäven dessa förmåner skall liksom endast kunnautges vid bosättning i . De torde komma att hänförastill sådana pensionsförmåner som inte behöver utges vidbosättning i annat EES-land. Den särskildakvalifikationstiden för rätt till dessa förmåner förutländska medborgare slopas.De nya reglerna om rätt till folkpension föreslås träda ikraft . Redan utgåendefolkpensionsförmåner kommer inte att minskas, men däremotkommer de att omräknas till fyrtiondedelar. Den som i daghar full folkpension kommer därför att få fyrtiofyrtiondedels pension. Även i övrigt föreslås omfattandeövergångsbestämmelser.Ny nordisk konventionI propositionen begärs vidare ett godkännande av en nynordisk konvention om social trygghet. Konventionensbestämmelser gäller huvudsakligen för personer som inteomfattas av förordning nr 1408/71. Konventionen avses trädai kraft som träder i kraft för denordiska länderna.Närmare förutsättningar för rätt tillfolkpensionsförmånerFolkpension enligt bosättningsregelnI propositionen föreslås att för rätt till oreduceradfolkpension skall krävas en bosättningstid av . Dentid under vilken pensionen kan intjänas genom bosättning iSverige ävensom minsta bosättningstid för intjänandeanknyter till reglerna inom ATP. Som bosättningstid skallsålunda kunna tillgodoräknas tiden fr.o.m. det år någonfyller t.o.m. det år han fyller . Tidsramen förintjänande av bosättningstid blir därmed , varavföljer att den pensionsberättigade har möjlighet tillhögst bortovaro från utan att pensionenreduceras. Vid en kortare bosättningstid än skallpensionen reduceras i motsvarande mån. Vid exempelvis 35års bosättningstid kommer folkpension att utges medtrettiofem fyrtiondedelar av hel pension. För rätt tillfolkpension krävs enligt förslaget en minsta bosättningstidom . Bosättningstiden skall beräknas löpande ochsättas ned till närmaste antal hela år.Vidare föreslås i propositionen att som bosättningstid iSverige också skall få räknas tid, under vilken någonuppburit inkomst av anställning eller annat förvärvsarbeteenligt reglerna i 11 kap. AFL. Denna regel ger möjlighetatt lägga samman faktisk bosättningstid med annan tid medförvärvsarbete som grundar rätt till ATP. Regeln tillämpasäven om inkomsten understiger ett basbelopp.En förutsättning för att pension enligt bosättningsregelnskall utges är att den som är berättigad till pensionen ärbosatt i . När träder i kraft ochförordningen nr 1408/71 blir tillämplig i kommeremellertid de som omfattas av förordningen att kunnaexportera sina folkpensionsförmåner till länder inomEES-området. Till länder utanför detta område kommer inteexport att kunna ske av folkpensionsförmåner på grundval avbosättningsregeln, såvida inte möjligheter härtill öppnasgenom en socialförsäkringskonvention med ett annat land.Den nu gällande dispensregeln, som ger svenska ochutländska medborgare möjlighet att fortsätta att uppbärafolkpension vid flyttning utomlands av hälsoskäl m.m.,föreslås finnas kvar både i fråga om pension som beräknasenligt bosättningsregeln och enligt den ATP-anknutnaberäkningsregeln.Folkpension beräknad enligt ATP-regelnDen alternativa ATP-anknutna beräkningsregeln förfolkpension har utformats enligt mönster från de regler somför närvarande gäller för svenska medborgares rätt attuppbära folkpension vid bosättning utomlands. Rätt tillfolkpension skall således bestämmas med hänsyn till detantal år för vilka pensionspoäng för ATP beräknats. Förrätt till oavkortad pension krävs att poäng tillgodoräknatsför . Är antalet år färre reduceras pensionen med entrettiondedel som saknas.Med år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng, varmedäven avses s.k. vårdår, jämställs år för vilketpensionspoäng skulle ha tillgodoräknats om undantagandefrån ATP inte hade gällt resp. underlåtenhet att betalatilläggspensionsavgift inte hade förelegat. Vidarejämställs med ATP-år sådana år för vilka harberäknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst samt,såvitt gäller svensk medborgare, år eller, såvittavser utländsk medborgare, år för vilka erlagtssjömansskatt. Svensk medborgare som varit anställd vidambassad eller konsulat och haft inkomst för vilken hanvarit frikallad från skattskyldighet i får räkna årföre 1963 under förutsättning att till statlig inkomstskatttaxerad inkomst skulle ha beräknats om skattskyldighet hadeförelegat för ersättningen.För rätt till folkpension beräknad enligt ATP-regelnkrävs med ATP-poäng eller därmed jämställdaår.Utskottets bedömningUtskottet har ingen erinran mot denna principiellautformning av rätten till folkpension, som enligt vad somframgår av det följande försetts med vissa undantags- ochövergångsbestämmelser som mildrar effekterna för vissapersonkategorier. Utskottet kommer för sin del också attföreslå ytterligare regler i detta syfte.Särregler för vissa personkategorierUtsända arbetstagareMed en utsänd arbetstagare avses en person som sänds utav sin arbetsgivare för att arbeta för hans räkning i ettannat land. Det förutsätts också att lönen utges av sammearbetsgivare. Om en arbetstagare sänds ut av ettmoderbolag, men anställs och avlönas av ett dotterbolag idet andra landet, anses inte utsändning föreligga. Omutsändningstiden är avsedd att vara högst kvarstårarbetstagaren och medföljande make och barn somfolkbokförda i , varför de fortfarande anses bosattahär.Den som är utsänd av statlig arbetsgivare skalltillsammans med make eller den som i försäkringshänseendeär likställd med make samt barn anses sombosatt i , om regeringeninte föreskriver annat. Med statligt utsända avsesdiplomater, i bilaterala projekt samt övrigastatligt utsända som sänds ut under statligt regleradearbetsförhållanden. För dem som är arvodesanställda av SIDAför arbete inom biståndet i ett annat land har regeringenförordnat om undantag från de bestämmelser som gäller förövriga statligt utsända. Dessa biståndsarbetare intjänardock, för såvitt de inte genom konventionsregler heltundantagits från svensk socialförsäkring, rätt till ATPunder utsändningstiden och kan sålunda förvärva rätt tillfolkpension enligt den ATP-anknutna beräkningsregeln.Enligt huvudregeln i förslaget skall som bosättningstidtillgodoräknas tid för vilken en person varit folkbokförd iSverige. Den statligt utsände arbetstagaren och dennesfamiljemedlemmar kommer därför att tillgodoräknasbosättningstid i som om de faktiskt vistats här.Enligt propositionen saknas det därför anledning attföreslå några särregler för denna kategori. Reglerna om attstatligt utsända arbetstagare ansågs bosatta i ävenom utsändningstiden var avsedd att vara längre än ett årinfördes emellertid med verkan först fr.o.m. den 1 april1985. kvarstod de dock som kyrkobokförda iSverige och sådan tid skall enligt propositionen jämställasmed bosättningstid. Sistnämnda regel blir av betydelse iförsta hand för familjemedlemmar till den utsände, eftersomden anställde har kunnat tjäna inATP och således kan vara berättigad till folkpension enligtden ATP-anknutna beräkningsregeln.Som framgår ovan kommer make och barn tillSIDAS:s arvodesanställda utsända personal inte att kunnatillgodoräknas bosättnings- eller kyrkobokföringstid iSverige under de år de följt med en utsänd i utlandet, försåvitt de inte också haft en ATP-grundande inkomst. Denutsände kan som ovan nämnts tjäna in ATP och berörs därmedinte på samma sätt. Bland övriga statligt utsända kan ocksåfinnas personer som intjänat statligt reglerad pension(s.k. SPV-pension) men däremot inte ATP. Både de och derasfamiljemedlemmar drabbas på samma sätt som de nämnda.Utskottet förutsätter att dessa förhållanden kommer attåtgärdas av berörda myndigheter i fortsättningen, menföreslår särskilda regler i 5 kap. 6 § AFL som ger deberörda möjligheter att räkna tid sombosättningstid i . Vid beräkning av bosättningstidenskall avräknas sådan tid för vilken rätt till pensiongrundad på bosättning i annat land föreligger om pensionenkan utbetalas vid bosättning i föreslår ett förtydligande iförslaget till 5 kap. 6 § tredje stycket så att undantagetbeträffande SIDA:s arvodesanställda fältpersonal enbartgäller bosättningstid enligt folkbokföringsregeln, vilketsynes ha varit propositionens avsikt.Som framgått ovan kvarstår en privat utsändarbetstagare och dennes familjemedlemmar som folkbokförda iSverige om utsändningstiden varar högst . Omutsändningstiden är längre kommer de inte atttillgodoräknas bosättningstid enligt bosättningsregeln.För utsända från av privata arbetsgivare föreslåsendast särregler i begränsad omfattning. Dessa gällersvenska medborgare som är anställda av svenska trossamfundeller svenska biståndsorganisationer och som sänts ut förderas räkning. Enligt propositionen är missionärerna numeraoftast anställda av ett trossamfund och uppbär från dettainkomster som överstiger ett basbelopp, vilket innebär attde under utlandsarbetet kan tillgodoräknaspensionsgrundande inkomst inom ATP. I regel anställs ocksåmedföljande make av trossamfundet och får därigenom sammapensionsskydd inom ATP och folkpensioneringen. Ävenbiståndsarbetare avlönas i regel av svenskabiståndsorganisationer på sådant sätt att de underutlandsarbetet kan tjäna in pensionsrätt inom ATP ochdärmed även folkpension enligt de föreslagna reglerna. Ipropositionen framhålls att de nämnda gruppernasanställningsförhållanden tidigare kan ha varit osäkra. Dekan ha gått med på att arbeta under dåliga ekonomiskaförhållanden i förlitan på att de efter återkomsten tillSverige i vart fall var berättigade till folkpension. Ipropositionen föreslås därför vissa skyddsregler för dessagrupper som avgränsar dem i princip på samma sätt somskett när det gäller rätten att uppbära allmänt barnbidragunder än normalt vid vistelse utomlands. Deföreslagna reglerna skall sålunda gälla för den som ärutsänd av , ett svenskt trossamfund, ettorgan som är knutet till ett sådant samfund eller en svenskideell organisation som bedriver biståndsverksamhet.