bet · GG01JoU8 · 1992-11-26 00:00:00 — Han ville därför avvakta enaning.Utskottet har ingen annan mening än motionärerna om behovet aven ingående analys av de krav som bör ställas för att nå de målsom sätts i Agenda21. Analysen bör leda fram till ettkraftfullt åtgärdsprogram. Ett sådant bör omfatta såväl åtgärderinom landet som våra internationella åtaganden och vår strävanatt påverka omvärlden. En bred diskussion och analys bör inledasav hur handlingsprogrammet kan genomföras i . Arbetetmåste omfatta alla samhällsgrupper och sektorer; andra grupper isamhället som ungdom, folkrörelser samt det vetenskapligasamfundet bör engagera sig. Kvinnornas engagemang betonassärskilt i Agenda21. Ett första utkast till strukturering avarbetet föreligger redan i den handlingsplan som skisseras iMiljövårdsberedningens redan omnämnda utredning (SOU1992:104)Vår uppgift efter . Enligt utskottets mening finns det motden bakgrunden skäl att något avvakta innan ställning tas tillfrågan om tillsättande av en kommission. Utskottet delar såledesmiljöministerns mening. bör inte göranågot uttalande med anledning av motion Jo3 yrkande1.Utskottet delar motionärernas mening även i frågan om vårförhandlingsposition vid medlemskapsförhandlingarna med EG.Regeringen har i olika sammanhang redovisat att högstatillämpade miljöpolitiska ambitionsnivå skall gälla i dessaförhandlingar. Utskottet har i sitt yttrande över regeringensförslag till godkännande av (prop. 1991/92:170,1992/93:JoU1y, EU1) framhållit att aktivt bör bidra tillatt den tillväxt som kommer att bli följden av EFTA-ländernasanknytning till den inre marknaden också leder till enmiljömässigt hållbar utveckling. och haranslutit sig till detta yttrande och vidare förutsatt att enmiljöstrategi redovisas för möjligt och senastunder . Med hänsyn till att full enighet således råderom vår förhandlingsposition påkallas ingen ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av motion Jo3 yrkande2.Miljö- och naturresurspolitikSkrivelsenUnder rubriken framhålls i skrivelsen attAgenda21 innehåller ett stort antal rekommendationer som är avbetydelse för ett resurshushållande och därmedkretsloppsanpassat samhälle. Regeringen avser att återkomma tilldessa frågor i en särskild proposition om riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling.Av redogörelsen för Kemikaliekontroll framgår att Agenda21har ett avsnitt med riktlinjer för kemikaliehanteringen varsstruktur och innehåll i stora delar stämmer överens med densvenska kemikaliekontrollen. Därutöver innehåller programmetuppmaningar till i-länderna att på olika sätt bistå u-ländernamed uppbyggnad av egen kapacitet och förmåga att hanterakemikalier.Klimatkonventionen kommer enligt skrivelsen att närmarebehandlas i en proposition om klimatfrågor som regeringen avseratt lägga fram . Den kommer att innehålla förslagom ratifikation av konventionen och riktlinjer för det fortsattaklimatarbetet nationellt. analys av åtgärdermot klimatförändringar kommer då att behandlas, och viktigtunderlag hämtas från trafikverkens, ,och Skogspolitiska kommitténsbetänkanden. Arbetet inom landet bör bedrivas utan att avvaktakonventionens formella ikraftträdande. En första internationellpartskonferens planeras till 1994, och fram till år 1995förväntas en ny vetenskaplig utvärdering vara färdig.Regeringen bereder även de frågor som aktualiseras vid enratificering av konventionen om biologisk mångfald och siktar påen proposition redan under innevarande . I propositionenkommer ratificeringen av konventionen om biologisk mångfald atttas upp. Vidare kommer frågor i anslutning till tillämpningen avkonventionen att behandlas, såsom t.ex. genomförandet av enlandstudie om biologisk mångfald. Landstudien är enstatusrapport som skall utgöra underlag för utarbetande av ennationell strategi för bevarande och uthålligt nyttjande avbiologisk mångfald. Vidare kommer att redovisas hur de under år1991 införda förändringarna i naturvårdslagen (1964:822) rörandebiotopskydd och biotoper för markavvattning skall tillämpas.Konventionen kommer i enlighet med principen om sektorsansvarför miljön att föra med sig behov av ökade insatser från olikasektorer. I skrivelsen aviseras vidare en ökad inriktning motforskning inom området biologisk mångfald.MotionernaEnligt motion Jo4 av och () börriksdagen göra ett uttalande om internalisering avmiljökostnader i produkter (yrkande1). En internalisering avmiljökostnader som innefattar principen om att förorenarenbetalar och försiktighetsprincipen är en viktig åtgärd för attvrida samhället mot en hållbar utveckling, och det är endastinom sådana ramar en ekonomisk tillväxt kan tillåtas ske, anförmotionärerna.I motion Jo2 av m.fl. (v) yrkas att görett tillkännagivande om förstärkt kemikaliekontroll. Den globalakemikaliekontrollen och kemikaliekunskapen måste förstärkas,anför motionärerna, och vi måste förhindra att kemikalier somförbjudits hos oss sprids till och (yrkande8).I motion Jo2 yrkas vidare på en förstärkning avklimatkonventionen (yrkande7). Den svenska koldioxidskattenbör marknadsföras mer aktivt, och särskilt gentemot , Japanoch EG, anför motionärerna. Enligt yrkande2 i motion Jo4 börregeringen utarbeta planer för reducering av växthusgaser isyfte att nå målet om hållbar utveckling. I motion Jo5 yrkas påett initiativ för skärpning av klimatkonventionen (yrkande6).I motion Jo2 yrkande 3 betonas behovet av att en nationellplan antas för att bevara landets biologiska mångfald. Ettmotsvarande yrkande återkommer i motion Jo4 (yrkande6). Isistnämnda motion yrkas vidare att en uppföljning sker aveffekterna på den biologiska mångfalden med anledning av den nyaaviserade skogsvårdslagstiftningen, i syfte att få kunskap omhur måluppfyllelsen på naturvårdsområdet nås (yrkande7).I motion Jo5 yrkas på ett svenskt initiativ för att förändraUSA:s inställning till konventionen om biologisk mångfald(yrkande13). Enligt motionären har den nye vicepresidenten gjort sig känd som en engagerad miljöpolitiker, och detborde finnas förutsättningar för att med den nya regimen kanunderteckna konventionen.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen annan mening än motionärerna om detangelägna i att miljökostnader internaliseras i produktpriserna.Detta fastslås också i Riodeklarationens princip16. IMiljövårdsberedningens handlingsprogram hävdas att strävan attinternalisera naturresurs- och miljökostnaderna är av högstaprioritet vad avser ekonomi och handel. Som framgår avreferatet av regeringskrivelsen avser regeringen att återkommatill kretsloppsfrågorna i en särskild proposition om riktlinjerför en kretsloppsanpassad samhällsutveckling. Därmed får syftetmed yrkande1 i motion Jo4 anses tillgodosett.Som anförts i det föregående innehåller ett avsnittmed riktlinjer för kemikaliehanteringen. I kapitel19 förordasett omfattande nationellt och icke minst internationellt arbeteför att komma till rätta med de problem som giftiga kemikalierutgör. Bl.a. behandlas utökad internationell riskvärdering,harmonisering av klassificering, informationsutbyte,riskreduktionsprogram och stärkande av nationell kapacitet.Utskottet förutsätter att regeringen i det fortsatta arbetetäven beaktar de risker för spridning till andra länder av hososs förbjudna kemikalier som påpekas i motion Jo2 yrkande8.Något särskilt riksdagsuttalande synes icke påkallat.Med anledning av motionsförslagen om förstärkning avklimatkonventionen erinrar utskottet om vad som inledningsvisanförts om den svenska bedömningen av konventionen. Utskottetutgår från att regeringen inför den aviserade partskonferensengör ytterligare ansträngningar för att nå överenskommelse ompreciseringar i fråga om tidsgränser för åtaganden omutsläppsreduktioner. Därmed tillgodoses åtminstone delvis syftetmed motionerna Jo2 yrkande7 och Jo5 yrkande6.Utskottet finner även att förslagen i motion Jo4 yrkande2 omplaner för reduktion av växthusgaser kan besvaras med vad iregeringsskrivelsen anförs om nationella riktlinjer för detfortsatta klimatarbetet, och som refererats i det föregående.När det gäller motionerna om bevarande av den biologiskamångfalden i vill utskottet hänvisa till vad som anförtsovan i referatet av regeringens skrivelse. Som framgår av dettaavser regeringen att genomföra en landsstudie som skall liggatill grund för en strategi för bevarande och uthålligt nyttjandeav biologisk mångfald. Utskottet utgår från att regeringen påallt sätt anstränger sig för att, såsom förutskickas iskrivelsen, lägga fram en proposition om biologisk mångfaldredan under innevarande . Med det anförda tillgodoses iallt väsentligt syftet med motionerna Jo2 yrkande3 och Jo4yrkande6.Skogspolitiska kommitténs betänkande (SOU 1992:76)Skogspolitiken inför 2000-talet bereds i regeringens kansli medsikte på en proposition under vårriksdagen. Med hänsyn till attärendet bereds avstyrks motion Jo4 yrkande7 om uppföljning avden nya skogsvårdslagstiftningens effekter på den biologiskamångfalden.Med anledning av förslaget i motion Jo5 om svenskt initiativför att förändra inställning till konventionen fårutskottet erinra om den inställning traditionellt intari internationella miljövårdsfrågor. , införFN:s första miljökonferens i och framåt, harregeringen och våra utlandsrepresentanter verkat för ökadkunskap och respekt för miljöproblemen. Utskottet utgår från attde ansträngningar som gjorts från svensk sida för att nåuppslutning kring konventionen om biologisk mångfald inte upphöri och med att konferensen avslutats, utan att frågan omanslutning av ytterligare länder hålls vid liv och förs fram vidlämpligt tillfälle. Något särskilt initiativ från riksdagenssida synes alltså icke påkallat med anledning av yrkande13 imotionen.Ekonomisk politik och näringslivSkrivelsenI läggs stor vikt vid ökad användning av ekonomiskastyrmedel i miljö- och utvecklingspolitik. I skrivelsen erinrasom att regeringen i budgetpropositionen 1992 lagt fram principerför ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitikensamt förslag till åtgärder för att förbättra kunskap ochinformation om bl.a. sambanden mellan miljö och ekonomi.Utredningar har tillsatts på avfalls-, har fått i uppdrag att utveckla modellerför sambanden mellan miljö och ekonomi.Agenda 21 har även rekommendationer till näringslivet, bl.a.transnationella företag, framhåller miljöministern. Ett särskiltBusiness har utarbetatriktlinjer för industrins miljöåtaganden. Dessa bör enligtskrivelsen omsättas i konkret handling.MotionernaI motion Jo3 hävdas att har en viktig roll i detinternationella samarbetet för att utveckla miljöräkenskaper. Vibör ge stöd åt FN:s arbete för att skapa ett internationelltsystem av satelliträkenskaper för natur- och miljöresurser,anför motionärerna (yrkande4 i denna del). Ett motsvarandeyrkande återfinns i motion Jo5. Motionären förordar ettriksdagsuttalande om nödvändigheten av att driver på detinternationella arbetet med naturresursräkenskaper och socialaindikatorer (yrkande1). Vidare bör begära förslag omfortsatt utveckling av naturresursräkenskaper baserat påMiljöräkenskapsutredningens betänkande (yrkande2).I motion Jo5 yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande omsvenska initiativ i förhållande till transnationella företag(TNC). Enligt motionen är TNC stora förbrukare av energi ochresurser och dominerar de sex industrisektorer som bidrar mesttill växthuseffekten. Det kunde vara uppgift att drivapå processer för att påverka TNC, anför motionären. Detta måsteske genom internationellt samarbete och innebära att TNC av detsamlade internationella samfundet avkrävs konkreta åtgärder.Utskottets övervägandenI kapitel 8 av finns ett programområde med rubrikenAtt upprätta system som integrerar miljö och ekonomi inationalräkenskaperna. Huvudmålet för programområdet är attutvidga de nuvarande systemen för nationalräkenskaperna för attintegrera de miljömässiga och sociala dimensionerna inom ramarnaför bokföringen. Enligt agendan bör som ett minimum gälla attparallella redovisningssystem tillämpas för naturresurser i allamedlemsstater. Åtgärder bör vidtas både för att stärka detinternationella samarbetet -- där ges etthuvudansvar -- och för att stärka de nationellaräkenskapssystemen.Miljöräkenskapsutredningen lämnade förslag tillnatur- och miljöräkenskaper i betänkandet (1991:37) Räkna medmiljön. Som ovan anförts har fått i uppdragatt utveckla modeller för sambanden mellan miljö och ekonomi.Institutet skall även ansvara för forskning och utveckling kringmonetära miljöräkenskaper som komplement tillnationalräkenskaperna. Regeringen har också utsett en särskildsamrådsgrupp med uppgift att stödja och påverka arbetet.Utskottet vill för egen del betona vikten av att arbetet påatt införa miljöräkenskaper bedrivs aktivt. Detta arbete är,vilket också framhålls i Miljövårdsberedningens rapport, av högprioritet, eftersom det nuvarande BNP-måttet är ett dåligt måttpå förändringar i välfärd. Utskottet erinrar även om attmiljöministern i kammare betonat att detta är ettmycket ambitiöst arbete. Utskottet utgår vidare från att FN:sansträngningar att sprida metoder för miljöräkenskaper stöds avregeringen. Det anförda innebär att syftet med motionerna Jo3yrkande4 i denna del och Jo5 yrkandena1 och2 i alltväsentligt blir tillgodosett. Motionerna påkallar därför ingensärskild åtgärd från sida i nu berört avseende.När det gäller förslaget i yrkande 4 av motion Jo5 om attSverige bör driva på processer för att påverka detransnationella företagen erinrar utskottet om att dessa företagsärskilt utpekas som målgrupp i kapitel30 om näringslivetsroll i Agenda21. Bl.a. understryks deras ansvar för att förain globala företagsprinciper för en hållbar utveckling och attse till att miljöanpassad teknik utan extra kostnader görstillgänglig för dotterföretag i . För desvenskdominerade transnationella företagen bör uttalandena ihandlingsprogrammet innebära en särskild utmaning. Utskottetutgår från att regeringen och de statliga organ som ger servicei olika sammanhang till företagen bevakar och uppmuntrar detransnationella företagens miljösatsningar. Någon särskildåtgärd från sida med anledning av motionsyrkandetsynes inte påkallad.BiståndspolitikSkrivelsenMiljö och uthållig utveckling är prioriterade områden iSveriges biståndspolitik som därmed ligger väl i linje medUNCED-besluten. För att kunna konkretisera hur beslut ochåtaganden från UNCED skall följas upp inom biståndet harStyrelsen för internationell utveckling (SIDA), Styrelsen föru-landsforskning (SAREC), Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) och Styrelsen förinternationellt näringslivsbistånd () anmodats attredovisa de åtgärder som planeras för att stödja tillämpningenav det handlingsprogram som antogs vid UNCED. Biståndsorganenutgör i detta arbete en väsentlig resurs, anför miljöministern.De frågor som är av särskilt stort intresse i ettUNCED-perspektiv för de fattiga länderna är framför allt hurmarkförstöring och dess konsekvenser kan motverkas, tillgångtill färskvatten och sanitet, okontrollerad tätortstillväxt,överutnyttjandet av kustområden samt utbildning ochkapacitetsuppbyggnad. Dessa är samtliga frågor som har högprioritet för såväl SIDA som SAREC.MotionernaI motion Jo2 framställs flera yrkanden om Riokonferensenspåverkan på vår biståndspolitik. Enligt motionen bör riksdagengöra tillkännagivanden om miljöhänsyn i biståndsorganens ochExportkreditnämndens verksamhet (yrkande10), om samarbetemellan SIDA och (yrkande11), om insatser frånbiståndsmyndigheterna för att stimulera framväxt avmiljöanpassade transportsystem (yrkande12), om inriktningen avenergibiståndet (yrkande13), om ökat bistånd till kvinnligajordbrukare (yrkande14), om folkrörelserepresentation,särskilt från , i GEF, Världsbanksgruppen, IMF, GATToch (yrkande16), samt om avskrivning av u-ländernasskulder alternativt utbyte av skulder mot miljöinsatser(yrkande18). I motionerna Jo4 yrkande8 och Jo5 yrkande8betonas vikten av att andra stater påverkas att leva upp till0,7-procentsmålet.Utskottets övervägandenUtrikesutskottet har i sitt yttrande bl.a. tagit upp yrkandena10--14 och16 i motion Jo2 om hur miljöhänsynen på olika sättskall stärkas inom det svenska biståndet.Genom det s.k. femte biståndsmålet, miljömålet, harmiljöaspekterna integrerats i den svenskabiståndsverksamheten, anför utrikesutskottet. En svenskutgångspunkt vid förhandlingarna inför har varitatt också dessa skulle präglas av ett integrerat synsätt, dvs.ett synsätt där man inte ser miljön som en enskild sektor,oberoende av utvecklingen i övrigt. Det är utrikesutskottetsuppfattning att en förståelse av sambanden mellan miljö ochutveckling utgör en viktig förutsättning för såväl förståelsenav behovet av bistånd som för att biståndet -- liksomu-ländernas utvecklingspolitik -- ges en utformning sommedverkar till att långsiktigt lösa utvecklingsproblemen. UNCEDlyckades enligt utrikesutskottets uppfattning slå fast de närasambanden mellan miljö och utveckling. De svenskabiståndsorganens verksamhet har därmed, enligt utrikesutskottetsmening, fått starkt stöd i de slutsatser som drogs i Rio.SIDA har på regeringens uppdrag redovisat sin pågående ochplanerade uppföljning av UNCED. I denna redovisning noterasbl.a. att alla programområdena inom Agenda21 har relevans föru-länderna, men att en del är av större betydelse för SIDA:sbiståndsverksamhet än andra. I redovisningen betonas behovet avlångsiktighet och landkännedom. SIDA framhåller nödvändighetenav en fortsatt betoning av miljöaspekterna i programmen för desvenska programländerna. Ett av SIDA:s analysinstrument, de s.k.miljöprofilerna, kan här spela en betydelsefull roll.SIDA redovisar vidare hur integreringstanken på olika sättavses hållas i fokus i den kommande verksamhetsplaneringen,bl.a. inom infrastruktursektorn, när det gällerjämställdhetsfrågorna och kvinnoinriktat bistånd och på områdenavatten/sanitet och transporter. Mot bakgrund av Agenda21:sbetoning på folkligt deltagande aviserar SIDA fortsattengagemang på sådana områden inom vilka den folkligaförankringen varit en ledstjärna, t.ex.undervisningssektorn, liksom på bl.a. naturresursområdet. SIDAframhåller att etablerandet av ett allmänt miljömedvetande är enförutsättning för att miljöproblemen skall kunna lösas på sikt.Utrikesutskottet konstaterar med tillfredsställelse att SIDAavser att fördjupa arbetet med att göramiljökonsekvensbedömningar av i princip alla insatser.Utrikesutskottet delar vissa av motionärernas synpunkterbeträffande t.ex. behovet av uppföljning av Agenda21 ochbetydelsen av att miljöhänsyn tas i alla typer avbiståndsprojekt. Utskottet anser att SIDA:s aviserade fortsattaarbete med miljö- och utvecklingsfrågorna ligger väl i linje medvad motionärerna anför i dessa avseenden. Utskottet utgår frånatt även de andra statliga biståndsorganen i sin verksamhetkommer att följa upp UNCED-besluten och på lämpligt sättredovisa detta arbete.Med det anförda anser utrikesutskottet att de nu aktuellayrkandena i motion Jo2 bör besvaras.Jordbruksutskottet ansluter sig till utrikesutskottets mening.Någon ytterligare åtgärd med anledning av motion Jo2yrkandena 10--14 och16 påkallas alltså inte.Utrikesutskottet har även yttrat sig över de förslag somframställs i motionerna Jo4 yrkande8 och Jo5 yrkande8 om attFN:s biståndsmål om 0,av BNI uppfylls.Utriksutskottet konstaterar att uppfyllerFN:s biståndsmål om 0,av BNI och framhåller att utskottet itidigare betänkanden framhållit att bör verka för attockså andra uppfyller detta mål. Utrikesutskottethar även i sitt yttrande i anledning av regeringen föreslagnaåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin (1992/93:UU4y)framhållit att en återgång till den svenska 1-procentsnivån, somockså är en internationellt betydelsefull symbolfråga, bör skeså snart det akuta statsfinansiella läget tillåter.Vad beträffar och frågan om biståndetkonstaterar utrikesutskottet att agerat aktivt för attUNCED skulle resultera i åtaganden från givarländerna att ökadet officiella biståndet till FN:s 0,7-procentsmål. Dennamålsättning bekräftades i , även om ett beslut om tidsplanerinte kunde fattas.Resursfrågan blev inte desto mindre central i . IAgenda21 görs en grov uppskattning av kapitalbehovet för attgenomföra de åtgärder som föreslås i dokumentet: U-ländernaskulle behöva satsa sammanlagt över 600miljarder dollar per årunder 1993--2000. Av denna summa skulle ca 125miljarder dollarper år behövas i form av bistånd. Den senare summan är mer ändubbelt så stor som den som totalt ges i bistånd tillu-länderna. Behovet av ökade resurser allmänt till miljö ochutveckling, liksom behovet av ökat bistånd för dessa ändamål,slogs således tydligt fast av UNCED. Utrikesutskottetkonstaterar att SIDA, efter samråd med ,påbörjat en genomgång av internationella konventioner påmiljöområdet för att få en bättre bild av vilka åtagandenSverige har inom ramen för dessa när det gällerresursöverföringar till . utgår frånatt regeringen också i andra avseenden fortsätter det aktivaarbetet för att förverkliga de målsättningar som bekräftades avvärldssamfundet i , inbegripet 0,7-procentsmålet. Därmedanser utskottet att yrkande8 i motion Jo4 samt yrkande8 imotion Jo5 bör besvaras.Jordbruksutskottet ansluter till utrikesutskottetsuppfattning. Motionerna Jo4 och Jo5 avstyrks i berörda delar.Beträffande förslaget i motion Jo2 yrkande 18 om avskrivningav skulder, alternativt ett utbyte av skulder motmiljöinsatser, hänvisar utrikesutskottet till att utskottet iolika sammanhang understrukit vikten av att ävenfortsättningsvis strävar efter samlade och långsiktiga åtgärderpå skuldområdet. De mest skuldsatta bör enligtutrikesutskottets uppfattning uppmuntras att föra en målmedvetenstrukturanpassningspolitik inriktad på långsiktig tillväxt, medutgångspunkt från resp. länders speciella ekonomiska och socialaförutsättningar och problem. För de allra fattigaste och mestskuldtyngda länderna är det nödvändigt också med ytterligareinsatser. I yttrandet understryks att i-länderna även har ettsärskilt ansvar för att driva en ekonomisk politik som kanåstadkomma en hög och uthållig tillväxt i ett globaltperspektiv.Riokonferensen erbjöd ett unikt tillfälle att diskuteraframtida behov av resursöverföringar från i- till u-länder.Utrikesutskottet konstaterar att också skuldfrågorna getts ökaduppmärksamhet i och med UNCED. Som framhålls i regeringensskrivelse kommer formuleringarna om finansieringsfrågorna iAgenda21 att bidra till att göra resursöverföringarna till enfortsatt central punkt i relationerna mellan i- och u-länder.Mot denna bakgrund utgår utskottet från att regeringen, såvälbilateralt som i internationella fora, fortsätter att aktivtverka för att insatser i form av skuldlättnadsåtgärder görs förde fattigaste länderna samt för att ytterligare skuldreduktionerkan komma i fråga också för andra relevanta länder, t.ex. de somär föremål för uppmärksamhet inom . Därmed anserutrikesutskottet att yrkande18 i motion Jo2 bör besvaras.Jordbruksutskottet ansluter sig även i denna del till vadutrikesutskottet anfört. Motionen bör alltså inte heller i dennadel föranleda något särskilt riksdagsuttalande.FörsvarspolitikSkrivelsenÖverbefälhavaren () har i sin programplan för perioden1993--1998, ÖB93, redovisat ett regeringsuppdrag om åtgärderför en förbättrad miljö. I planen lämnas förslag tillövergripande riktlinjer och till utgivandet av en miljöbroschyr.Förslaget till riktlinjer innebär nya konkreta arbetsuppgifteroch utredningsuppdrag för flera myndigheter, t.ex. att upprättaett centralt övergripande register över försvarsmaktensmiljöfarliga ämnen och verksamheter, egna föreskrifter m.m. samtatt utarbeta en miljöplan för försvarsmakten. Förslagen beredsinom regeringskansliet.Regeringen avser att ta till vara de möjligheter somUNCED-besluten erbjuder för att fortsatt ta upp frågor omsambandet mellan militär verksamhet och miljö i internationellafora som FN och ESK.MotionernaEnligt motion Jo3 är det angeläget att mot bakgrund av detinternationella läget ta till vara resurser som används påden militära sidan för miljösatsningar.