bet · GF01SkU29 · 1992-04-28 00:00:00 — F-skattebevis -- nya regler för skatteavdrag ochsocialavgifter, taxeringsfrågor I ärendet tillstyrker utskottet proposition 1991/92:112 omF-skattebevis med viss komplettering av reglerna omförtidsåterbetalning av skatt.Vidare behandlar utskottet ett antal motioner från denallmänna motionstiden beträffande taxeringsfrågor. Med anledningav ett motionsyrkande som gäller beskattningen av personer medbostad och arbete i olika länder föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen om behovet av fortsattutredning beträffande reglerna på detta område. I övrigtavstyrker utskottet motionerna.Vid betänkandet har fogats nio reservationer och ett särskiltyttrande samt en meningsyttring. Regeringen () föreslår i proposition1991/92:112 att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,4. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,5. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare,6. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster,7. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).Efter justering med hänsyn till de förslag som läggs fram iproposition 1991/92:129 om socialavgifter på vissa förmåner m.m.har lagförslagen följande lydelse. Motioner väckta under allmänna motionstiden 19921991/92:Sk329 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ändring i det nordiskadubbelbeskattningsavtalet.1991/92:Sk801 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag innebärande möjlighet förRSV att begära förhandsbesked i skattefrågor i enlighet med vadsom anförts i motionen.1991/92:Sk802 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändring i taxeringslagens 2 kap.7 §.1991/92:Sk803 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen framförts om behovet av en översyn avreglerna för anstånd med deklarationer.1991/92:Sk804 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förenklingar av skatteprocedurerna försmåföretagaren.1991/92:Sk805 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag om attkontrolluppgiftsskyldighet för bankräntor även skall omfattajuridiska personer.1991/92:Sk807 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ändring i 33 § uppbördslagen.1991/92:Sk808 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna attden som får bifall till sina besvär i länsrätt, kammarrätt ellerregeringsrätt måste få full ersättning för sinarättegångskostnader,5. att som sin mening ger regeringen till känna attden som vidtar en helt laglig handling inte skall behövariskera att skattemyndigheterna betraktar handlingensom olaglig,6. att som sin mening ger regeringen till känna attlagen mot skatteflykt, den s.k. generalklausulen, skallavskaffas,7. att som sin mening ger regeringen till känna attförbud måste införas för retroaktiv tillämpning av skattelag,där skattedomstolarna tolkat en skattelag på annat sätt än somtidigare förutsätts gälla,8. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjligheten att använda betalningssäkring måste begränsas,9. att som sin mening ger regeringen till känna attbetalningssäkring i fortsättningen inte bör ske beträffandeskattefordringar som inte är fastställda,10. att som sin mening ger regeringen till känna attden som drabbas av betalningssäkring alltid måste höras innanbeslut fattas,11. att som sin mening ger regeringen till känna attunderrättelse om avvikelse från självdeklarationen aldrig skallfå sändas ut senare än en månad före taxeringsperiodens utgångså att den skattskyldige får rimlig tid på sig att bemötaavvikelsen,12. att som sin mening ger regeringen till känna attden som överklagar ett beslut till länsrätt automatiskt bör fåanstånd med att betala den kvarskatt som kan ha blivit följdenav taxeringsnämndens beslut, med undantag för fall där det äruppenbart att besvär över taxeringsnämndens beslut inte kanbifallas,13. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjligheten att göra en eftertaxering skall begränsas till tvåår och endast skall vidtas i fall av uppenbaraskatteundandraganden,14. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjligheten att påföra skattetillägg skall begränsas till fallav uppenbara skatteundandraganden och att sanktionsavgiften idessa fall skall sänkas till ,15. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjlighet till bindande förhandsbesked i alla skattefrågor måstefinnas.1991/92:Sk809 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om vad som praktisktkan göras för att förbättra förutsättningarna för hederligtföretagande och arbete så att den svarta sektorn -- medbibehållen dynamik -- kan byta färg.1991/92:Sk810 av My () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen översyn av rutinerna vid skatteförvaltningen.1991/92:Ju810 av m.fl. (s) vari yrkas,såvitt nu är i fråga,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot den tillfälliga handelnsbristande redovisning av skatter och sociala avgifter.YttrandeSkatteutskottet har inhämtat yttrande övermotion 1991/92:Sk329 om en ändring i nordiskadubbelbeskattningsavtalet. Yttrandet har fogats som bilaga tilldetta betänkande. PropositionenI propositionen föreslår regeringen nya regler förskatteavdrag och betalning av socialavgifter. Reglerna innebäratt skyldigheten att innehålla preliminär A-skatt vidutbetalning av ersättning för arbete och betalaarbetsgivaravgifter på ersättningen knyts till mottagarensskattsedel på preliminär skatt. Om mottagaren innehar denskattsedel som tilldelas företagare, , behöverutbetalaren inte innehålla någon preliminär A-skatt och är inteheller skyldig att betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Iövriga fall, dvs. om mottagaren innehar en A-skattesedel ellerinte har någon skattsedel alls, skall preliminär A-skattinnehållas och arbetsgivaravgifter erläggas på ersättningen. Någon skyldighet att innehålla preliminär A-skattoch betala arbetsgivaravgifter skall inte föreligga om utgivarenär en fysisk person eller ett dödsbo och ersättningenunderstiger . och inte utgör en utgift inäringsverksamhet.Skyldigheten att innehålla preliminär A-skatt utvidgas attgälla i princip all ersättning för arbete. Den nuvarandebegränsningen till huvudarbetsgivare tas således bort, ochpreliminär skatt skall innehållas också på ersättning tilljuridiska personer. när det gällerskyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter skall ifortsättningen gälla också för skyldigheten att innehållapreliminär A-skatt.F-skattesedeln tilldelas skattskyldiga som bedriver eller kanantas komma att bedriva näringsverksamhet. Har näringsidkarendessutom tjänsteinkomst skall han tilldelas både enF-skattesedel och en A-skattesedel. Övriga skattskyldiga skallha A-skattesedel. Om en skattskyldig har både en F-skattesedeloch en A-skattesedel gäller F-skattesedeln bara om den åberopasskriftligen.Juridiska personer tilldelas A- eller F-skattesedel eftersamma mönster som gäller för fysiska personer. Ett handelsbolagmåste vara registrerat för att kunna få en F-skattesedel. Om enjuridisk person har en A-skattesedel föreligger skyldighet attinnehålla preliminär A-skatt på ersättning för arbete till denjuridiska personen.En F-skattesedel skall kunna återkallas vid missbruk. Har enF-skattesedel återkallats på denna grund får en ny normalt inteutfärdas förrän förflutit. Återkallelse kan också ske påannan grund som t.ex. konkurs, näringsförbud, underlåtenhet attavlämna deklaration, bristande skatte- eller avgiftsbetalningetc.Förslaget innehåller också särskilda regler om utvidgatbetalningsansvar för skatter och socialavgifter vid uppenbartmissbruk av en F-skattesedel eller en A-skattesedel.Den som innehar en A-skattesedel skall kunna åläggas att självbetala in preliminär skatt (särskild A-skatt) vid sidan av denpreliminära A-skatt som innehålls på tjänsteinkomster. Vidberäkning av preliminär F-skatt och särskild A-skatt skallhänsyn tas till sådan mervärdesskatt som den skattskyldigeredovisar i allmän självdeklaration.De nya reglerna föreslås bli tillämpliga fr.o.m. den 1 april1993.Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran motförslaget om nya regler för skatteavdrag och betalning avsocialavgifter och tillstyrker att propositionen bifalls i dennadel.I propositionen lägger regeringen vidare fram ett förslag somhar anknytning till de nya regler för redovisning avmervärdesskatt som gäller . Enligt dessaskall mervärdesskatt i vissa fall redovisas i den allmännasjälvdeklarationen och ingå i den slutliga skatt som debiteraspå slutskattesedeln. Uppkommer överskjutande ingåendemervärdesskatt skall denna avräknas från den slutliga skatten.Enligt det förslag som läggs fram i propositionen skall denavräkning av överskjutande ingående mervärdesskatt som på dettasätt görs i slutskattesedeln kunna beaktas också vid denberäkning av den slutliga skatten som ligger till grund för ettbeslut om förtida återbetalning av preliminär skatt.Utskottet har inte någon invändning mot förslaget men anseratt det behöver kompletteras. I de fall då den överskjutandeingående mervärdesskatten överstiger den slutliga skatten lederförslaget visserligen till att all preliminär skatt normalt kanförtidsåterbetalas, men den skattskyldiges rätt att återfå dendel av den överskjutande ingående mervärdesskatten somöverstiger den slutliga skatten kan inte tillgodoses på sammasätt. Enligt utskottets mening bör också överskjutande ingåendemervärdesskatt som beräknas överstiga den slutliga skatten kunnaförtidsåterbetalas.Reglerna om förtidsåterbetalning av preliminär skatt finns i45 § 2 mom. uppbördslagen. Till momentet bör fogas ett andrastycke där det framgår att överskjutande ingående mervärdesskattsom beräknas överstiga den slutliga skatten kanförtidsåterbetalas. Där bör också anges att de regler som iövrigt gäller i fråga om förtida återbetalning av preliminärskatt skall äga motsvarande tillämpning när det gälleröverskjutande ingående mervärdesskatt. Avsikten är attbeloppsgränsen på . i förekommande fall skall avse detsammantagna beloppet av preliminär skatt och överskjutandeingående mervärdesskatt. Vidare bör preliminär skatt somunderstiger . kunna återbetalas i anslutning till enåterbetalning av överskjutande ingående mervärdesskatt.Återbetalning bör kunna ske först efter inkomstårets utgång. Vidsidan av dessa ändringar krävs en justering av 27 § 2 mom.uppbördslagen och av ikraftträdandebestämmelserna.Riksdagen har genom ett beslut tidigare i vår (1991/92:SkU24)gjort det möjligt att beakta överskjutande ingåendemervärdesskatt i de ärenden om förtida återbetalning avpreliminär skatt för som handläggs avskattemyndigheterna. Reglerna härom finns i lagen (1992:101) omjämkning och återbetalning i vissa fall av preliminär skatt . Även denna lag bör kompletteras med enbestämmelse som gör det möjligt att förtidsåterbetalaöverskjutande ingående mervärdesskatt i nu avsedda fall.Av det anförda framgår att utskottet i denna del tillstyrkerpropositionen med den komplettering som redovisats och attutskottet föreslår att den särskilda lagen omförtidsåterbetalning för kompletteras påmotsvarande sätt.I propositionen föreslås vidare att uppbördslagens bestämmelseom att skattetabeller skall fogas till skattsedel påpreliminär A-skatt slopas. Härigenom får skattemyndigheternamöjlighet att själva bedöma i vilken omfattning skattetabellerbör bifogas.I motion Sk807 -- som väckts under den allmänna motionstiden-- av och () begär motionärernaett tillkännagivande om att skattemyndigheterna själva bör fåavgöra i vilken omfattning skattekort och skattetabeller skallbifogas preliminärskattesedlar.Utskottet delar bedömningen att den aktuella bestämmelsen kanslopas och tillstyrker därför propositionen även i denna del.Härigenom är motionen delvis tillgodosedd. Någon anledning tillett tillkännagivande till regeringen finns det emellertid inte,varför utskottet avstyrker motionen.När det gäller propositionen i övrigt har utskottet intefunnit anledning till erinran mot de förslag som läggs fram ochtillstyrker därför att de genomförs. Utskottet återkommer tillvissa lagtekniska frågor under en särskild rubrik närmast förehemställan.Motioner som väckts under allmänna motionstidenFörhandsbeskedFörhandsbesked beträffande en enskilds taxering till statligoch inkomstskatt m.fl. skatter får lämnas om det är avsynnerlig vikt för sökanden. Gäller ansökan tillämpningen avlagen mot skatteflykt räcker det att beskedet är av vikt försökanden. Förhandsbesked får vidare meddelas i s.k.prejudikatsfall, dvs. om beskedet är av vikt för en enhetliglagtolkning eller rättstillämpning.I motion Sk801 av () tar motionären upp enfråga som rör prejudikatbildningen. Enligt motionären är detinte tillfredsställande att skattemyndigheterna driver enskildafall hela vägen genom länsrätt och kammarrätt och upp tillregeringsrätten med den huvudsakliga motiveringen att man villfå till stånd ett prejudicerande avgörande. Motionären föreslåratt problemet löses genom att får en möjlighetatt begära förhandsbesked hos skatterättsnämnden utan att detfinns något samband med en enskild taxering.I motion Sk808 (yrkande 15) av m.fl. (nyd)begärs ett tillkännagivande om att det måste finnas möjlighetatt få bindande förhandsbesked i alla skattefrågor.Utskottet noterar att skatteförenklingskommittén i betänkandetTolkningsbesked i skattefrågor (Ds Fi 1987:1) föreslagit attstaten skall kunna ansöka om förhandsbesked i skattefrågor somhar ett mer allmänt prejudikatintresse (s.k. tolkningsbesked).Den dåvarande rättsnämnden var knuten till ochfattade beslut i namn. Kommittén föreslogdärför att ett hos placerat allmänt ombudskulle ges den formella rätten att ansöka om tolkningsbesked.Sedan förslaget avlämnats har rättsnämnden den 1 juli 1991brutits ut ur och bytt namn tillskatterättsnämnden (prop. 1990/91:89, SkU21).Enligt utskottets mening har frågan om ett genomförande avskatteförenklingskommitténs förslag fått förnyad aktualitetgenom att skatterättsnämnden har engentemot självständig ställning. Utskottet harinhämtat att kommitténs förslag nu är föremål för förnyadeöverväganden inom . Utskottet anser attresultatet av dessa överväganden bör avvaktas och avstyrkermotionsyrkandena med hänvisning härtill.Antalet ledamöter i skattenämndI motion Sk802 av och ()anför motionärerna att det föreskrivna antalet ledamöter iskattenämnd bör ökas från 4--5 till 4--6. Motionärerna vill pådetta sätt minska risken för att nämnden inte blir beslutsförnär ledamöter uteblir utan att ha anmält förhinder. De begär etttillkännagivande till regeringen om behovet av en utökning avantalet ledamöter.Enligt utskottets mening bör problemet kunna lösas på annatsätt än genom en ökning av det antal ledamöter som kallas tillvarje sammanträde. Skulle det ändå visa sig att det föreliggerett behov av en ändring av reglerna utgår utskottet ifrån attriksskatteverket tar de initiativ som kan anses påkallade. Någonanledning till ett tillkännagivande till regeringen anserutskottet inte att det finns. Utskottet avstyrker därförmotionen.Anstånd med avlämnande av allmän självdeklarationI motion Sk803 av och ()begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av reglernaför anstånd med att avlämna allmän självdeklaration. Enligtmotionärerna får det stora antalet ansökningar om anstånd tillföljd att i princip alla ansökningar bifalls eftersom engranskning skulle bli alltför resurskrävande. Motionärerna anseratt detta leder till att en för stor del av deklarationernakommer in sent och att personalen till viss del sitter utanmaterial när granskningen av rörelsedeklarationer börjar iapril. Något förslag till lösning lägger motionärerna inte frammen de anser att önskemålet bör vara att möjligheterna tillanstånd blir mindre och att tillämpningen stramas upp. De begärdärför en översyn av anståndsförfarandet.Enligt utskottets mening bör frågor om anståndsreglernasinverkan på skattemyndigheternas möjligheter att på etteffektivt sätt utföra sina arbetsuppgifter i första hand bevakasav som har möjlighet att ta erforderligainitiativ. Utskottet är inte berett att tillstyrka någotuttalande i saken och avstyrker därför motionen.Förenklade procedurer för småföretagareI motion Sk804 av () begärs etttillkännagivande om att vissa förenklingar av skatteprocedurernaför småföretagare bör genomföras. Skyldigheten att lämnalöneuppgift bör enligt motionärerna inträda vid samma nivå somskyldigheten att lämna arbetsgivaruppgift, dvs. , ochlöneuppgiften kunna lämnas ända fram till åretefter inkomståret. När det gäller de månadsvisauppbördsdeklarationerna bör myndigheterna tillhandahålla ensärskild blankett för årsvis frivillig rättelse. Vidmomsredovisningen bör enligt motionären den s.k. kontantmetodenfå tillämpas i stället för bokslutsmetoden.Utskottet har avstyrkt ett yrkande omkontantredovisning av mervärdesskatt med hänvisning bl.a. tillatt det visat sig innebära avsevärda komplikationer att ha enkontantmetod vid sidan av en redovisning enligtbokföringsmässiga principer (1991/92:SkU24). Utskottet har inteändrat uppfattning i denna fråga.Uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifter bygger på attavgifterna redovisas till sina definitiva belopp månaden efterden till vilken avgifterna hänför sig. Visar det sig i efterhandatt uppgiften är felaktig kan den rättas genom en ny deklarationför den aktuella månaden. Något behov av en särskild blankettför rättelse efter årets utgång bör det enligt utskottetsbedömning därför inte föreligga. När det gällerkontrolluppgiftsskyldigheten för tjänsteinkomster bör dennaenligt utskottets mening ansluta till skattepliktsgränsen. Vadslutligen angår förslaget om en senareläggning av sista dagenför löneuppgiften skulle en sådan ändring, vilket motionärenockså framhåller, påverka hela taxeringsprocessen. Utskottet ärmot bakgrund härav inte heller berett att tillstyrka dettaförslag.Med det anförda avstyrker utskottet motionen.Kontrolluppgift avseende ränteinkomsterKontrolluppgifter skall lämnas för den som mottagit ellergottskrivits ränta. Uppgiftsskyldigheten avser främst fysiskapersoner.I motion Sk805 återkommer och (båda s) med en begäran om ett förslag som innebär attskyldigheten att lämna kontrolluppgift utvidgas till räntor somuppbärs av juridiska personer. Införandet av en sådanuppgiftsskyldighet skulle enligt motionärerna bidra till att mankommer till rätta med en betydande underdeklaration avränteinkomster och dessutom tillgodose starka rättvisekrav.Utskottet har vid sin tidigare behandling av yrkanden meddetta innehåll, senast i betänkandet 1990/91:SkU14, ställt sigtveksamt till det ändamålsenliga i att utvidgakontrolluppgiftsskyldigheten på det sätt motionärernaförespråkar, bl.a. därför att syftet uppnås på ett effektivaresätt med andra metoder, t.ex. en förbättrad revisionsverksamhet.Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga och avstyrkermotionen.RättegångskostnaderHuvudregeln är att den skattskyldige själv skall svara försina kostnader i ordinära ärenden och mål om skatt. En möjlighethar dock införts att med statliga medel ersätta en skattskyldigför hans eller hennes kostnader för ombud, utredning eller annatsom skäligen behövts för att ta vara på hans eller hennes rätt iett ärende eller ett mål om skatt, om det med hänsyn tillomständigheterna är oskäligt att han eller hon står förkostnaderna själv (prop. 1988/89:126, SkU31).I motion Sk808 (yrkande 4) av m.fl. (nyd)begärs ett tillkännagivande om att den som får bifall till sinabesvär i länsrätt, kammarrätt eller i regeringsrätten måste fåfull ersättning för sina rättegångskostnader.Av de direktiv som den nya regeringen meddelat den nyligentillsatta parlamentariska kommittén med uppdrag att se överrättssäkerheten vid beskattningen (dir. 1992:27) framgår attutredningsuppdraget bl.a. avser reglerna om ersättning förrättegångskostnader och att nuvarande regler bedöms som alltförrestriktiva. När det gäller frågan om ersättning för kostnader iskattedomstol har denna behandlats idomstolsutredningens betänkande Domstolarna inför 2000-talet(SOU 1991:106). föreslår att de särskildareglerna i lagen om ersättning för kostnader i ärenden och målom skatt ersätts med särskilda regler i en nydomstolsförfarandelag. Enligt de angivna direktiven avserregeringen att avvakta remissbehandlingen avdomstolsutredningens förslag innan ställning tas till hurersättningsfrågorna bör lösas. Frågor som avser ersättning förkostnader hos myndighet tas dock upp av utredningen omrättssäkerhet vid beskattningen.Av det anförda framgår att dessa frågor är föremål förregeringens uppmärksamhet och att inriktningen är att denuvarande reglerna skall göras mindre restriktiva. Redanhärigenom är motionen i viss mån tillgodosedd. I den mån så inteär fallet avstyrker utskottet motionen med hänvisning till detarbete med dessa frågor som regeringen tagit initiativ till.Lagen mot skatteflyktI motion Sk808 (yrkande 6) av m.fl. (nyd)begärs ett tillkännagivande om att lagen mot skatteflykt måsteavskaffas.Som framgår av regeringsförklaringen och av direktiven för denparlamentariska kommitté som regeringen tillsatt för att se överrättssäkerheten vid beskattningen (dir. 1992:27 s. 3) harregeringen för avsikt att lägga fram ett förslag omavskaffande av lagen mot skatteflykt. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet detta yrkande.Ändrad praxis m.m.I motion Sk808 av m.fl. (nyd) begärstillkännagivanden om att den som vidtar en helt laglighandling inte skall behöva riskera att skattemyndigheterna iframtiden betraktar handlingen som olaglig (yrkande 5) och omatt det bör vara förbjudet för domstolarna att tillämpa nypraxis i fråga om rättshandlingar som företagits före enpraxisändring (yrkande 7).Den parlamentariska kommitté med uppgift att se överrättssäkerheten vid beskattningen som regeringen nyligentillsatt har möjlighet att ta upp och överväga förändringar avbl.a. den typ som motionärerna föreslår. Enligt utskottetsmening finns det anledning att avvakta resultatet av kommitténsarbete. Utskottet avstyrker därför yrkandena.BetalningssäkringSyftet med betalningssäkring är att i en risksituationtillfälligt trygga det allmännas fordringsanspråk till dess attfordringen betalas på sedvanligt sätt eller kan bli föremål förindrivning. Förutsättningarna för beslut om betalningssäkring avfordringar på skatter eller avgifter motsvarar i princip vad somgäller för kvarstad inom civil- och straffprocessen.I motion Sk808 av m.fl. (nyd) anförmotionärerna att möjligheterna att använda betalningssäkringmåste begränsas (yrkande 8), att betalningssäkring inte bör skeför skattefordringar som inte fastställts (yrkande 9) och attden som drabbas alltid måste höras innan beslut fattas (yrkande10).Även vissa frågor rörande betalningssäkringsinstitutet skallses över av den parlamentariska kommittén med uppgift att seöver rättssäkerheten vid beskattningen. Kommittén tar bl.a. uppfrågor med anknytning till betalningssäkring av ej fastställdafordringar. Enligt utskottets mening bör resultatet avutredningens arbete avvaktas, och utskottet avstyrker därför denu aktuella yrkandena.Tidsgräns för meddelande om avvikelseAv 4 kap. 1 och 2 §§ taxeringslagen framgår att beslut tillden enskildes nackdel inte får fattas under taxeringsperiodenssista månad och att den skattskyldige skall underrättas om ettsådant beslut utan dröjsmål.I motion Sk808 (yrkande 11) av m.fl. (nyd)begärs ett tillkännagivande om att ett meddelande om avvikelsefrån självdeklaration inte bör få sändas ut senare än en månadföre taxeringsperiodens utgång så att den skattskyldige fårrimlig tid på sig att bemöta avvikelsen.Enligt utskottets uppfattning är motionsyrkandet tillgodosettmed reglernas nuvarande utformning.