bet · GF01SfU8 · 1992-04-09 00:00:00 — Enligt 18 kap. 20 § skallnämnden bestå av sju ledamöter med var sin suppleant.Ordföranden utses av regeringen, tre ledamöter utses avriksförsäkringsverket efter förslag av organisationer påarbetsmarknaden och tre väljs av . Ett ärende avgörsefter föredragning av en tjänsteman hos försäkringskassan.Regeringen beslutar hur många socialförsäkringsnämnder somskall finnas i riket (167 nämnder).Riksförsäkringsverket beslutar däremot om antalet nämnder förvarje kassa. Föreskrifter härom och om det geografiska områdesom nämndernas verksamhet skall omfatta finns iriksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1986:15) omsocialförsäkringsnämnder i de allmänna försäkringskassorna.Svenska arbetsgivareföreningen () har beslutat att SAF inteskall företrädas i vissa myndighetsstyrelser efter årsskiftet1991/92. Med anledning härav kommer någon SAF-ledamot inte attingå i socialförsäkringsnämnderna fr.o.m. nästa mandatperiod sominleds . En översyn har inletts omförvaltningsmyndigheternas ledningsformer m.m. (dir. 1992:10). Idirektiven anges att den fråga som väckts av SAF om attintresseorganisationer inte bör representeras i beslutandemyndighetsstyrelser skall behandlas särskilt . Iproposition 1991/92:123 föreslås i avvaktan på resultatet av denallmänna översynen av verksledningsfrågorna bl.a. en ändring avbestämmelserna i om hur ledamöter isocialförsäkringsnämnderna skall utses.I motion Sf206 påpekar och () attsocialförsäkringsnämnderna nu har verkat . De anseratt det därför finns skäl att göra en utvärdering av nämndernasverksamhet, som bör belysa bl.a. om nämnderna motsvaratförväntningarna om ökat förtroendemannainflytande och omsystemet lett till bättre beslut för de medborgare som berörs.Även frågan om kostnaderna står i rimlig proportion till nyttanför och medborgarna bör belysas. Vidare börutvärderingen omfatta nämndernas sammansättning. Motionärernaanför att fr.o.m. har kommunerna också tagit översjukhemsvården m.m. från landstingen. Några kommuner har ocksåpå försök tagit över ansvaret för hela primärvården. Enligtmotionärerna kan det därför vara naturligt att varje kommun fåren egen socialförsäkringsnämnd som kommunfullmäktige självutser. Även denna fråga bör belysas. Motionärerna begär etttillkännagivande om vad sålunda anförts.Socialförsäkringsnämnderna infördes (prop.1985/86:73, SfU 12, rskr. 142) för att ökaförtroendemannainflytandet i försäkringskassorna. Inflytandetskulle koncentreras till frågor av stor ekonomisk betydelse förden enskilde och med betydande inslag av skälighetsbedömning.Ärenden som skall avgöras av socialförsäkringsnämnd är bl.a.frågor om rätt till förtidspension, handikappersättning ochvårdbidrag samt flertalet beslut i arbetsskadeärenden. Vidareskall omprövningsbeslut i sjukpenning- ochrehabiliteringsärenden fattas av nämnd.Som ovan nämnts har frågan om förändringar isocialföräkringsnämndernas sammansättning redan aktualiseratsoch vissa ändringar torde komma att ske redan den 1 juli 1992.Utskottet har vidare erfarit att avser attse över vissa frågor som rör socialförsäkringsnämnderna, bl.a.nämndernas geografiska områden och antalet nämnder. Verket avserockså att ge ut allmänna råd om socialförsäkringsnämndernasverksamhet. Utskottet vill också nämna att i budgetpropositionenaviseras en översyn av kassastyrelsernas rolloch sammansättning till följd av att regelförändringar ochsatsningen på en mer aktiv rehabilitering ställer krav påförsäkringskassornas organisation. Det är enligt utskottetmöjligt att resultatet av denna översyn kan få betydelse ävenför socialförsäkringsnämndernas verksamhet. Utskottet anserdärför att resultatet av aviserat och pågående utredningsarbetebör avvaktas, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf206.ADB-verksamhetTill stöd för administrationen av socialförsäkringen finns en central dataanläggning vid riksförsäkringsverketsADB-avdelning i . I det centrala systemet finnsrikstäckande register för bl.a. sjukförsäkrings-, pensions- ochbidragsärenden. Försäkringskassorna är anslutna till dencentrala dataanläggningen via det gemensammakommunikationsnätet. På kassorna finns terminaler avpersondatortyp hopkopplade i lokala nätverk.Riksförsäkringsverket är huvudman för det centrala ADB-systemetoch försäkringskassorna betalar en schablonmässig avgift fördriften av systemet.Datasystem fick sin nuvarande utformning i början av1970-talet. lade den s.k. FAS 90-utredningen inomriksförsäkringsverket utredande fram ett förslagsom bl.a. innebar att grundinformationen för sjuk- ochföräldraförsäkringen skulle lagras i lokala register, medanlagring av register där betydande stordriftsfördelar fanns iförsta hand skulle ske centralt. -- Inom ramen för bedriver verket och försäkringskassorna ettutvecklingsarbete med inriktning mot en struktur därregisterhanteringen inom sjukförsäkringen förläggs lokalt.I 1991 års budgetproposition uttalade föredragande statsrådetatt hon i princip delade uppfattning omuppbyggnaden av ett kraftfullt lokalt datorstöd vidförsäkringskassorna för att möjliggöra rationellärendehandläggning, tidig bevakning och uppföljning av sjukfalloch sammanställning av mer systematisk information omsjukfrånvaron och dess orsaker. Datorstödet skulle enligtstatsrådet komma att vara av stor betydelse för effektiviteten iförsäkringskassornas arbete. En förutsättning för det slutligaställningstagandet till utformning och innehåll av de lokalaregistren var emellertid att tagit ställning tillregleringen av de ADB-baserade personregister som var aktuella isammanhanget.Även i årets budgetproposition anges att ett modernt datastödbehövs för att försäkringskassorna skall klara de ökade krav somställs på dem. Det är härvid av mycket stor vikt att skyddet förden personliga integriteten tillgodoses. Utredningen omsocialförsäkringsregisterlag, , har avgivit sittdelbetänkande (SOU 1991:9) Lokala sjukförsäkringsregister. Ipropositionen anges att utredningen har remissbehandlats och attförslagen övervägs inom regeringskansliet.I motion K209 yrkande 2 av m.fl. (nyd) anförsatt den enskildes frihet, rättigheter och integritet måste gesmycket större utrymme. Motionärerna begär att beslutaratt helt inställa projektet 90.Utskottet har i sitt betänkande 1990/91:SfU11 behandlatmotioner med integritetsaspekter på försäkringskassornasdataregister. Utskottet uttalade därvid frågorna omsjukförsäkringsregister med hjälp av automatisk databehandlingrör utomordentligt känsliga integritetsintressen. Det obehag somenskilda upplever inför vetskapen om att känsliga uppgifter omdem lagras med hjälp av ADB och de risker som är förknippadedärmed måste enligt utskottets uppfattning tas på allvar.Samtidigt går det inte att bortse från behovet av en rationellärendehantering inom socialförsäkringsadministrationen.Utskottet anförde vidare att bedömt att lokalasjukförsäkringsregister kommer att behöva föras med hjälp av ADBäven sedan en arbetsgivarperiod införts och att sådana registerbehövs för försäkringskassornas arbete med rehabilitering.Utskottet ansåg att vid utformningen av utredningens förslag harstor hänsyn tagits till behovet av restriktivitet i fråga omkänsliga register. Utskottet angav att utredningen har bedömtbehovet av lokala sjukförsäkringsregister i förhållande till deändamål som registren skall användas till, och användningen avuppgifter begränsas i princip till de ändamål som de insamlatsför. Utredningen har också övervägt frågorna om sekretess ochgallring. Utskottet ansåg att resultatet av remissbehandlingenoch övrig beredning i i sedvanlig ordningborde avvaktas. -- De behandlade motionerna avslogs av (rskr. 1990/91:200).Också liknande motioner som väckts med anledning av 1991 årskompletteringsproposition har avslagits (1990/91:FiU37, rskr.390).I budgetpropositionen anges att de 58,5 milj.kr. som beräknasför vissa ersättnings- och kompletteringsanskaffningar för ADBbehövs oavsett om lokala sjukförsäkringsregister inrättas ellerinte. Utskottet vidhåller därför att beredningen iregeringskansliet av integritetsfrågorna bör avvaktas, ochutskottet avstyrker bifall till motion K209 yrkande 2.ADB-systemet tas upp även i motion Sf212 av ().Motionären anför att när sjuklön införts av varje sjukfall kommer utdatamängden vidriksförsäkringsverkets ADB-avdelning att minska med 20 %.Organisationen måste dock dimensioneras efter den toppbelastningsom förekommer vid pensionsutbetalningarna varjemånad. Enligt motionären är det därför önskvärt attADB-avdelningen tillförs ytterligare arbetsuppgifter för övrigaveckor. I motionen nämns att en överföring av SPV:s och CSN:sdataverksamhet till skulle ge betydanderationaliseringseffekter. Motionären anser emellertid att detmed nuvarande huvudmannaskap saknas möjlighet att effektivterbjuda dataavdelningens tjänster till den övriga marknaden.Möjligheten bör därför prövas att göra om ADB-avdelningen generell servicebyrå och regeringen bör få i uppdrag attpröva frågan om en bolagisering av ADB-avdelningen. Motionärenbegär ett tillkännagivande om ett sålunda ändrat huvudmannaskap.Utskottet anser att det är positivt att frågan utreds omriksförsäkringsverket genom samverkan med andra myndigheterskulle kunna utnyttja överkapacitet inom ADB-systemet. Dettaförutsätter dock inte något uttalande från sida. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf212.MedelsanvisningSåväl som försäkringskassorna tillhörden grupp myndigheter som ingår i budgetcykel 1 med planeradtreårig budgetram fr.o.m. innevarande budgetår. Med hänsyn tillomfattande regelförändringar och därmed omställning avsocialförsäkringsadministrationen beräknades i föregående årsbudgetproposition för ochförsäkringskassorna medel endast för /92.I budgetpropositionen anger föredragande statsrådet att enligthans bedömning bör en neddragning av förvaltningsresursernakunna genomföras som en konsekvens av de beslut om omfattanderegelförändringar som fattats eller kommer att föreslås underinnevarande budgetår. Han utgår därvid från den plan föromställning och minskning av den statliga administrationen sompresenterades i kompletteringspropositionen (prop. 1990/91:150,del II) och som har godkänts av (1990/91:FiU37, rskr.390). beräknas en minskning avförsäkringskassornas förvaltningsresurser med 200 milj.kr. /93 och 168 milj.kr. för /94.Förslaget innebär i stort sett att de resurser som frigörs genominförandet av sjuklön tills vidare får behållas och sättas in ikampen mot ohälsan. Resursneddragningarna kan dock inte klarasutan uppsägning av viss personal. De avvecklingskostnader somuppkommer skall få belasta ett särskilt anslag föravvecklingskostnader som föreslås bli inrättat undersocialdepartementets huvudtitel. Vidare anges att det ärangeläget att kompetensutveckling används som ett medel för attunderlätta omställningen till nya arbetsuppgifter ochgenomförandet av ett nytt arbetssätt.Beträffande beräknas ibudgetpropositionen att resurserna för förvaltningskostnader förtiden fram till skall kunna minska medsammanlagt 22 milj.kr., varav 4,5 milj.kr. för budgetåret1992/93 och 7,9 milj.kr för /94. För budgetåret1992/93 föreslås ett förslagsanslag på 442684000 kr.Utskottet noterar att regeringen i proposition 1991/92:102 omtotalförsvarets utveckling till och med /97 samtanslag för /93 föreslår ytterligare ca 4,2milj.kr. till för beredskapsåtgärder.Kostnaderna för försäkringskassornas administrationfinansieras till över ett förslagsanslag i statsbudgeten.Resterande av kostnaderna finansieras medarbetsgivaravgifter och egenavgifter från inkomsttitel påstatsbudgeten. Anvisade medel fördelas av riksförsäkringsverketmellan de olika försäkringskassorna. Till de allmännaförsäkringskassorna föreslås i budgetpropositionen att /93 skall anvisas ett förslagsanslag på643880000 kr.Utskottet konstaterar att de resursneddragningar som enligtförslaget bör ske på försäkringskassorna förutsätter vissaregelförändringar som ännu inte helt genomförts eller beslutats.Vad gäller föräldraförsäkringen ger de administrativaregelförenklingar som föreslås i proposition 106 knappt hälftenav de administrativa besparingar som tidigare beräknats.Utskottet förutsätter emellertid att man frånriksförsäkringsverkets men även från regeringens sida nogaföljer försäkringskassornas arbetssituation. Mot denna bakgrundgodtar utskottet regeringens förslag till resursneddragning förförsäkringskassorna och riksförsäkringsverket.Anita och () anför i motion Sf260 att deförändringar som socialförsäkringsadministrationen nu är inne iinnebär att ett mycket stort antal anställda kommer att behövaövergå till nya arbetsuppgifter inom ellertill annan verksamhet utanför kassan. För att klara dennaomställning krävs mycket stora satsningar på personal- ochkompetensutveckling. Motionärerna anser att de medel somregeringen föreslår för detta ändamål är otillräckliga.Motionärerna anser att en fördubbling av engångsanvisningen till60 milj.kr. per budgetår är nödvändig och begär etttillkännagivande härom.I budgetpropositionen anges att regeringen tillmäterpersonalutveckling stor vikt i omvandlingen av den offentligasektorn. De resurser som direkt kan disponeras förpersonalutveckling är dels de resurser som försäkringskassornaunder har frigjort genom rationaliseringar (167milj.kr), dels 30 milj.kr. som under anslaget B 2 beräknas fördetta ändamål. I propositionen anges vidare att ytterligareutrymme för kompetensutveckling får finansieras genomomprioriteringar inom planeringsramen.Utskottet vill understryka betydelsen av attförsäkringskassorna inför de stora omställningar som måste skeinom socialförsäkringsadministrationen satsar påkompetensutveckling av personalen. Utskottet finner dock förnärvarande inte skäl att föreslå att ytterligare medel anvisasför detta ändamål. Enligt utskottet är det dock viktigt attomställningsprocessen inom socialförsäkringsadministrationennoga följs, förutom av försäkringskassorna själva, av såvälriksförsäkringsverket som regeringen. Med detta avstyrkerutskottet bifall till motion Sf260.I motion Sf279 föreslår m.fl. (s) att deförsäkringskassor som har stora balanser av oavgjordaarbetsskadeärenden bör få möjlighet att genom ett engångsanslagutnyttja övertalig personal för att arbeta av balanserna.Motionärerna begär ett tillkännagivande härom.Med hänsyn till den förlängda samordningstid inomarbetsskadeförsäkringen som gäller för skador som inträffarfr.o.m. och till den pågåendearbetsskadeutredningen anser utskottet att ytterligare medel förhandläggningen av arbetsskadeärenden inte bör anslås. Utskottetavstyrker därför bifall till motion Sf279.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag tillmedelsanvisning till ochförsäkringskassorna.VI DelpensionsförsäkringenUnder rubriken behandlas proposition1991/92:100 vad avser riktlinjer för avskaffande avdelpensionsförsäkringen och proposition 1991/92:149 omavskaffande av delpensionsförsäkringen m.m. samt motioner ifrågan.InledningDelpensionsförsäkringen infördes för att göradet möjligt för personer som fyllt att trappa ned sinarbetsinsats inför den ordinarie ålderspensioneringen.Försäkringen, som från början endast omfattade anställda,utvidgades till att omfatta ävenegenföretagare och uppdragstagare.Delpensionsförsäkringen ingår som en del i det allmännasystemet för en rörlig pensionsålder mellan 60 och 70 års ålder.Utöver möjligheten till delpension kan den försäkrade göra ettförtida eller uppskjutet uttag av ålderspensionen. En tidigaremöjlighet att få förtidspension av enbart arbetsmarknadsskälavskaffades vid 1989/(prop. 1989/90:62, SfU12,rskr. gäller emellertid för personer som fyllt60 år lindrigare krav vid bedömning av i vad mån arbetsförmåganär nedsatt. För den försäkrade kan denna s.k. äldreregel verka isamma riktning som reglerna för rörlig pensionsålder.Bestämmelser om delpension finns i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring. För rätt till delpension krävs bosättningi och att den försäkrade under en ramtid förepensioneringen har förvärvsarbetat minst fördelade påminst 4 månader. Vidare krävs att den försäkrade fr.o.m. det årdå han fyllde har tillgodoräknats pensionsgrundandeinkomst inom ATP . Delpension kan tas ut fr.o.m.den månad under vilken den försäkrade fyller . Efterreduktion av arbetstiden skall den försäkrade i genomsnittarbeta minst 17 och högst per arbetsvecka.Delpensionen motsvarar av den försäkradespensionsunderlag.Delpensionen finansieras genom en socialavgift som förs särskild fond utanför budgeten, delpensionsfonden, och genomavkastningen från delpensionsfonden. Delpensionsavgiften utgör0,av avgiftsunderlaget. Delpensionsfonden beräknades idecember 1991 uppgå till ca 11,8 miljarder kronor.I december månad 1991 utbetalades delpension till drygt 35 000anställda och uppdragstagare med A-inkomst. Av dessa var 60 %män och kvinnor. av dem hade arbetsinkomsteröverstigande fem basbelopp före arbetstidsminskningen. Blandanställda och uppdragstagare med A-inkomst arbetade 40timmar före arbetstidsminskningen och hade enarbetstid som låg i intervallet 35--. Omkring 37 %minskade sin arbetstid och minskade den med11--. Delpensionärerna fördelade sig relativtjämnt över åldrarna 60--med en något lägre andel, , iåldern 60 år.Försäkrade har som ovan nämnts också rätt att ta uteller skjuta upp sitt uttag av ålderspension frånfolkpensioneringen och ATP. Förtida uttag kan ske vid valfritidpunkt från och med den månad då den försäkrade fyller 60 år.Uttaget kan avse hel eller halv pension. Vid ett helt förtidauttag reduceras pensionen livsvarigt med fem tiondels procentför som uttaget skett . Ett heltförtida uttag av ålderspension reducerarpensionen livsvarigt med 30 %.Vid helt uppskjutet uttag ökas pensionen med sju tiondelsprocent för som förflutit mellan den månad denförsäkrade fyllde och den månad då pensionen börjar utgå,dock längst till den månad då den försäkrade fyller 70 år.När uttaget av ålderspensionen uppskjuts till höjsålderspensionen livsvarigt med 42 %.För den som har en arbetsinkomst av heltidsarbete motsvarandefem basbelopp och minskar sin arbetstid till hälften blir densammanlagda inkomsten av delpensionen och arbetsinkomsten efterminskningen av tidigare inkomst. Väljer den försäkrade istället att göra ett förtida uttag blirkompensationen . Ålderspensionen, som normalt skulle uppgåtill av tidigare inkomst, kommer för den som valt detförtida uttaget att livsvarigt reduceras till av tidigareinkomst.Den som under samma inkomstantagande uppbär halvförtidspension och arbetar uppnår en kompensationsnivåpå 83,6 %.Arbetsskadeförsäkringen finansieras utanför budgeten medsocialavgifter som förs till en särskild fond,arbetsskadefonden. Arbetsskadeavgiften utgör avavgiftsunderlaget. Det ackumulerade underskottet iarbetsskadefonden beräknades vid utgången av uppgå tillca . Enligt ett regeringsbeslut den 10september 1987 används medel från statsbudgeten för attfinansiera underskottet i arbetsskadeförsäkringen.PropositionernaI proposition 1991/92:100 begärdes godkännande av ipropositionen föreslagna riktlinjer för avskaffande avdelpensionsförsäkringen, ändringar rörande delpensionsavgift ocharbetsskadeavgift samt användning av behållningen idelpensionsfonden. I proposition 1991/92:149 följs dessa förslagupp. Sålunda föreslås att delpensionsförsäkringen avskaffasfr.o.m. Den som redan är delpensionär fårbehålla sin pension enligt nuvarande regelsystem. Den som ansöktom delpension före maj månads utgång och som fyller 60 årsenast föreslås enligt särskildaövergångsbestämmelser följa nuvarande regler. Förutsättningen äratt arbetstidsminskningen sker före utgången av år 1992.Vidare föreslås att det skall bli möjligt att göra ett förtidaeller uppskjutet uttag av en fjärdedels ålderspension.Socialavgiften till delpensionsförsäkringen föreslås slopadfr.o.m. som avgiften tillarbetsskadeförsäkringen höjs med motsvarande procentsats till1,av avgiftsunderlaget. Enligt beräkningar utförda inomsocialdepartementet torde ett belopp motsvarande 7 miljarderkronor kunna disponeras ur delpensionsfonden för andra ändamålom delpensionsförsäkringen avskaffas. Sammanlagt 7 miljarderkronor ur delpensionsfonden föreslås därför bli disponerade föratt finansiera det beräknade underskottet förarbetsskadeförsäkringen under /93 samt som bidragtill statsbudgeten för finansiering av folkpensionsförmånernaunder samma budgetår.I propositionen anförs inledningsvis att utgångspunkten förregeringens välfärdspolitik är att den skall gynna alla menbetyda mest för de ensamma, de handikappade och de sjuka.Särskild hänsyn skall tas till dem som inte själva kan uppnå enrimlig standard. Staten måste ha det yttersta ansvaret förmedborgarnas grundläggande trygghet vid sjukdom, handikapp ochålderdom. är det viktigt att bryta den ekonomiskastagnationen och lägga grunden för en ny period av tillväxt ochutveckling i landet. Enligt propositionen är det nödvändigt attse över reglerna för socialförsäkringssystemet och överväga inomvilka delar av socialförsäkringen besparingar kan göras.Delpensionsförsäkringen innebär en betydande utgift försocialförsäkringssystemet, och den enskildes beslut att ansökaom delpension är en frivillig åtgärd som inte behöver föranledasav någon minskning av arbetsförmågan.Som närmare skäl för förslaget att slopadelpensionsförsäkringen anförs bl.a. att delpensionssystemet haren annan karaktär än systemet med förtida och uppskjutet uttagav pension. Pensionen reduceras inte för den som tar utdelpension. I stället är även den del av inkomsten som utgörs avdelpension pensionsgrundande. Den som tar ut delpension gör ettfrivilligt val, som inte styrs av bristande arbetsförmåga utan istället av en önskan att få en mjukare övergång till en tillvarosom ålderspensionär. Delpensionsförsäkringen är således enförsäkringsform som måste ifrågasättas när samhälletskostnader för socialförsäkringen övervägs. Den socialavgift somtas ut för att finansiera delpensionsförsäkringen skulle kunnaanvändas på ett bättre sätt, och avgiftsinkomsterna behövs föratt stärka ekonomin för övriga delar av socialförsäkringen. Deerfarenheter som gjorts beträffande utnyttjandet avdelpensionsförsäkringen tyder enligt propositionen på attförsäkringen framför allt nyttjas av tjänstemannagrupperna och isynnerhet inom den offentliga sektorn. Ca hälften av det totalaantalet delpensionärer tillhör tjänstemannagrupperna varfördelpensionsförsäkringen knappast kan sägas vara enförsäkringsform som utnyttjas på ett likartat sätt av olikagrupper i samhället.I propositionen anförs vidare att förslaget att avskaffadelpensionsförsäkringen naturligtvis innebär försämrademöjligheter för den som önskar trappa ned sin arbetsinsats föreordinarie ålderspensionering. Eftersom förslaget att avskaffadelpensionsförsäkringen framför allt motiveras av behovet attminska socialförsäkringens utgifter och eftersom en utvidgningav möjligheten att göra förtida uttag, enligt propositionen,inte innebär någon ekonomisk påfrestning försocialförsäkringssystemet föreslås att en möjlighet till förtidaoch uppskjutet uttag av en fjärdedels ålderspension införs.MotionernaI flera motioner yrkas avslag på förslaget attdelpensionsförsäkringen skall avskaffas.I motion Sf23 anför m.fl. (s) att detgrundläggande syftet med delpensioneringen är att göra detmöjligt för den som behöver det att trappa ned arbetsinsatsenunder och att på så sätt få en mjukövergång från arbete till ålderspension. Pensionstidpunkt ochpensionsgrad kan väljas efter egna önskemål och efterförändringar i arbetsförmåga och hälsotillstånd. En kvarvarandearbetsförmåga kan därigenom användas under ytterligare några år.Delpensionen har med andra ord främjat arbetslinjen. För deflesta människor skulle annars långtidssjukskrivning ochförtidspension utgjort det enda ekonomiskt rimliga alternativet.Enligt motionärerna innebär förslaget att systemet med rörligpensionsålder i praktiken avskaffas. medför detkraftigt ökade kostnader för långtidssjukskrivning ochförtidspension. Motionärerna anför vidare att delpensionenupplevs som mycket positiv av såväl löntagare och egenföretagaresom arbetsgivare.