bet · GF01JuU20 · 1992-03-24 00:00:00 — Vi räknar med att går efterturordning och de resterande får gå före resp. inte fånågon domartjänst.Göran : Jag skall kanske för säkerhets skullbörja med att säga att jag inte är någon motståndare till dennya domarbanan även om det kommer att låta så eftersom jag harlite kritiska synpunkter att framföra utifrån verksamheten vidde mindre tingsrätterna. Många tingsrätter består av två ellertre domare plus en tingsfiskal. Tingsfiskalen är i början av sinkarriär och mindre erfaren och mindre kunnig än vad de äldredomarna är. Slutsatsen av detta är att tingsfiskalen inte börbelastas och inte får belastas med tyngre och mer komplicerademål och ärenden. På ett sätt var det bättre på den gamladomarbanans tid. fick vi bättre tingsfiskalereftersom de hade större erfarenhet och större kunskaper när dekom till oss. Då var det ju så att fiskalerna hade två och etthalvt års tingsmeritering bakom sig, och sedan hade de vid hovrätten. De var med andra ordtämligen välutbildade när de började sin tjänst somtingsfiskaler ute på tingsrätterna. Vad som också varbetydelsefullt i det sammanhanget var att fiskalerna stannadelängre ute på tingsrätterna. Att de kunde sitta var noginte alldeles ovanligt, och det förekom att de kunde sitta ändaupp till som tingsfiskaler. Det innebar naturligtvis atttingsrätterna fick väldigt kvalificerade, väldigt nyttigaledamöter i form av de äldre tingsfiskalerna. har ju lägetblivit ett annat, vi får tingsfiskaler som har två årstingsmeritering bakom sig, dessutom har de mindre än ett årstjänstgöring i hovrätten. När de väl kommer till oss stannar desom regel bara , kanske något mer i vissa fall. Dethär innebär ju att vi inte kan betro dessa unga fiskalersärskilt kvalificerade mål utan de tunga kvalificerade målenmåste tas om hand av de äldre domarna, de ordinarie domarna. Detblir naturligtvis mer betungande för dem under sådanaförhållanden. Dessutom är det ju så att de ordinarie domarna fårlägga ner större arbete på handledning av de unga fiskalerna somkommer ut och börjar tjänstgöra på tingsrätterna.Lagmannens utbildningsansvar ökas och lagmannens arbetsbördaökas även i andra avseenden. Administrationen är tyngre nu änvad den var tidigare, och lägger man eget budgetansvar påtingsrätterna så blir det ganska tungt för lagmännen framöver.Tingsfiskalstjänsterna är ju också som regel utbildningstjänsterpå det sättet att de skall handledas och utbildas somde arbetar och gör nytta under sitt tingsfiskalsår. Här finnsdet ett problem i problemet på det sättet att många avfiskalstjänsterna är delade mellan flera tingsrätter. Sådanadelade tingsfiskalstjänster leder naturligtvis till att det blirsvårare att synkronisera handledning och utbildning av de härunga människorna som verkligen behöver utbildning.Jag menar nog att det här leder till en försvagning avsärskilt de mindre tingsrätterna, och jag tror att denförsvagningen leder till en kvalitativ försämring. Jag tror attförsämringen drabbar framför allt tvistemålen och en så viktigsak som domskrivning i första hand. Det är i och för sig engissning, men jag skulle nästan tro att det är där som mankommer att få ta stötarna. Vi kommer i så fall att få längrehandläggningstider på tvistemålen, och vi kommer att få domarsom är sämre motiverade än vad de har varit tidigare.Domskrivning är ett särskilt problem, tycker jag, som är värtatt beakta. Det är en rättssäkerhetsfråga att domarna ger ifrånsig ordentligt motiverade domar i alla sammanhang, och därbrister det så att en ytterligare försämring skullevara ganska olycklig.Jag skulle också vilja säga några ord om domarrekryteringen iövre , vi har varit inne på den och vi harockså fått en del siffror av alldeles . Jag haren del ytterligare uppgifter som jag kanske kan få bidra med. rekryteras ungefär fyra till sex aspiranttjänster per årtill hovrätten i . hade man 20, t.o.m.upp till 30, ansökningar till dessa tjänster, man hade ettmycket stort urval. Sedan sjönk antalet ansökningar drastiskt,har man inte haft någon enda ansökan inneliggande tillhovrätten till aspiranttjänst. Som vi hörde har lägetförbättrats något, men förbättringen är kanske mest atttillskriva att det har varit hög kvalitet på dem som har sökt.Antalet sökande har inte stigit nämnvärt efter vad jag har hörtalldeles , och jag tror att man i viss mån har liknandeproblem i hovrätt. Man har också svag rekrytering därefter vad jag har uppfattat. Har man få sökande så finns det juinga som helst garantier för att de som söker är lämpliga attantas på domarbanan, därför måste man ha en bredd påansökningen.Det har varit så, i viss mån är det så fortfarande i dennadag, att domarbanan inte lockar tillräckligt och övre Norrlandlockar definitivt inte. Det här blev två minustecken, och voredet matematik så skulle ju två minustecken bli ett plustecken,men i det här fallet är det juridik och då blir det ett mycketstörre och mycket längre minustecken.Jag vill därför stryka under det som varinne på i går. Vi måste se till att få en rimlig breddning påutbildningen av jurister i övre . Det måste vi haspeciellt mot den bakgrunden att vi förmodligen kommer att få enbrist på jurister framöver när regellagstiftningen skall sesöver om vi kommer att gå med i EG, vilket väl förefallersannolikt just . Vi bör möta den här tänkta situationen i godtid om vi kan, och de vägar som finns, det ärnaturligtvis dem vi redan har talat om. Det är nödvändigt att vifår en fullständig juristutbildning vid i värdefullt vore det också med en utredningsavdelning frånjustitiedepartementet förlagd till . Jag har svårt att troatt det skulle vara några stora svårigheter att få till stånd ensådan. Kammarrätten får två avdelningar i , vilket ärmycket värdefullt från utbildningssynpunkt.Jag skall kanske också nämna att det här inte är unikt fördomarbanan, svårigheten att rekrytera folk till ;åklagarbanan har haft mycket stora bekymmer att rekryterai övre Norrland.Hans Hedvall: Jag tänker göra en extensiv tolkning avrubriken. Och jag tänkte tala om information.Det här med information börjat allt mer att tas på allvar, ochdet tycker jag verkligen är . Ett uttryck för detta ärbl.a. som vi kan se i tidningarna att företagen baratar in informationsfolk i sina bolagsstyrelser. Jag talade i gårom att utvecklingen mot större enheter när det gäller domstolar,alltså att dom här sammanläggningarna vi har haft, det har gjortatt allmänheten har tappat kontakten med sin domstol. Man harinte nu på samma sätt som tidigare insikt om vad domstolarnasysslar med och vikten av deras roll i ett demokratisktsamhälle.Domstolsverket har informationskompetens, dvs. folk somutbildar i informationsfrågor och som gör allt för att stöttadomstolarna i olika informationsinsatser.Jag tänkte tala om två områden. Att ger ut enhel del broschyrer på olika invandrarspråk, det tror jag nikänner till, men vi vet ju bl.a. genom en undersökning somdomstolsverket gjorde att massmedia har storbetydelse för allmänhetens uppfattning om domstolarna. I den månman tycker illa om domstolarna så gör man det på grund av denredovisning som massmedia gör, och vi vet att massmediasskriverier om domstolarna ofta inte är korrekta och den är juockså vinklad på olika sätt.Vi har från sida försökt att intresseradomarna att vara mer öppna mot massmedia, att ge dem informationså att de artiklar som sedan kommer är grundade på mer sakligaförhållanden och inte på gissningar. Men av tradition är domarnaväldigt återhållsamma när det gäller kontakterna med massmedia.Vi har haft olika seminarier med journalister för att försökapuffa på det här, och jag hoppas att det har hjälpt en del. Vitycker väl i så fall att cheferna för domstolarna i juvisar en helt annan framåtanda än de gör i det övriga landet.Vi har för att underlätta kontakterna utarbetat enmassmediahandledning som precis har kommit ut. Jag vet inte omni har fått den. Jag överlämnar två exemplar till dig. Det varden ena delen, sedan skulle jag vilja tala om skolor.Ungdomarna är naturligtvis en väldigt viktig grupp för oss idomstolarna, det är ju de som helst skall ha enriktig uppfattning om domstolarna. Vi har underlättat fördomstolarna att ta emot PRAO-elever och IO-elever genom att göraprogram så att man på ett enkelt sätt kan lägga upp de olikastudiebesöken. Vi har med hjälp av gjort ett parfilmer som ni kanske känner till, den ena är om ett LVU-mål ochden andra är en brottmålsrättegång, och fler filmer skall kommasedan, som kan användas i undervisningen. De finns i enskolversion som skolorna kan få låna eller köpa ifråndomstolsverket eller domstolen. Vi har varit inne och tittat påläroböcker och har kunnat konstatera att i den mån det skrivsnågonting om domstolarna är det mycket torftigt och felaktigt.Vi har haft anledning att gå in i en lärobok somskulle publiceras och skriva om ett helt kapitel för att detskulle bli något så när vettigt. Förlaget tackade oss inte ensför hjälpen, men jag hoppas de tog in det i alla fall. Jag skallförsöka återknyta lite till rubriken. Så är det ju de härungdomarna som förhoppningsvis skall läsa juridikoch sedan fortsätta på domarbanan. Jag tror att ni är medvetnaom att i mitten på detta decennium så kommer det att finnas enväldigt kraftig nedgång på antalet ungdomar i högskoleåldern. Vihoppas att högkonjunkturen har kommit tillbaka. Då blir det konkurrens om de ungdomar som finns, och jag är väldigträdd för att företagen kommer att möta studenterna vid skolan ilimousin och köra dem till företaget och sedan ge deminternutbildning. Då får vi inte de akademiker vi behöver ochdärför finns det ett intresse att försöka fånga uppgymnasieeleverna, deras intresse för juridiken och för de yrkensom de sedan kan söka. Jag kan nämna att haren mässa, rubriken är "att välja yrke", där dom olika förbundenvisar på olika yrken. vid ett liknandearrangemang nådde vi ca 20000 ungdomar i avgångsklasserna iområdet runt omkring , och vi hoppas att det skall blilika många det här året.NämndemannafrågorJohn Thörngren: Det pågår ju en väldigt livlig debatt utebland våra 75 nämndemannaföreningar. Den stora frågan ärarvoderingen till nämndemännen och reseersättningarna. Det är jumånga nämndemän som inte riktigt begriper det här med att det ärolika arvoden för kommunala uppdrag och dem som är statliga. Detvar en lärare som berättade för mig, att när hon var statligtanställd fick hon s.k. A-avdrag eller B-avdrag, jag vet intevad, när hon sitter i rätten. När hon blir kommunalanställdförlorar hon . hon tjänstgör.Dessutom förlorar hon också semesterersättningen och det här kaninte vara riktigt. Vi trodde att när den nya kommunallagengenomfördes skulle våra problem också lösas, mendär står bara en mening att beträffande nämndemännens arvode fårdet tas upp i annat sammanhang. Jag tror att det här är enviktig fråga för att kunna rekrytera nämndemännen och fåallsidig representation i våra domstolar. Jag hoppas att detgörs någonting . En annan fråga som ärviktig är att det kommer en hel drös med nya nämndemän nu , säkert ett par tre tusen. Och de måste ju fåintroduktion och information. har i sitt äskandehemställt om 5 miljoner för detta ändamål. Det är samma summasom vi fick . Det var ett väldigt lyft tycker viför nämndemännen över huvud taget. av samtliganämndemän har genomgått en sådan här introduktionskurs. De fickreseersättning, men inget arvode, och sedan fick de kaffe ochsmörgås som förplägnad och det sker alltid på en lördag.Riksförbundet gjorde en uppföljning av de härintroduktionsdagarna. Vi har haft ungefärligen 2 500 nämndemänsom har deltagit i de här länstingen som har varit mycket,mycket välbesökta och har varit utåtriktade. Massmedia ochlokalpressen har bevakat det hela.I går pratades det om vår arbetsmiljö i våra domstolar, om hurbedrövlig den är och jag vill ta upp den frågan också. Dåligventilation, förslitna lokaler, jag tror att man måste göranågonting så att det inte blir med våra tingshussom det blir med våra skolor, förfallna och alldeles bedrövliga.Jag satt i , det var ilokalen, och vi väntade på att det skulle bli för dåskulle vi avbryta förhandlingen. Beträffande hörselfrågor så ärdet också bedrövligt. En nämndeman berättade för mig att denenda gång han hörde riktigt bra var när de hade den lomhördadomaren, för alla parter vet om att han är lomhörd för att hanpratar extra högt och tydligt.EG-frågorHans Hedvall: Jag har ju fått endiskussion om på vilket sätt EG:s lagstiftning kommer attpåverka domstolarna och domstolarnas arbete. Med den härdiskussionen finns det röster som säger att det nog inte kommeratt ske så stora förändringar egentligen. Man brukar hänvisatill erfarenheterna i , som ju har varit medlem i EGnågra år, där det har förekommit sådana här tolkningsbesked i,jag tror, ca 30 fall. Det är alltså inte så omfattande som mankunde tro. Det har förekommit vid några domstolar, och sedan harman dragit slutsatser av det. Men jag tror att det är litefarligt att dra för mycket slutsatser när det gäller . Vifår på något sätt en ändrad rättslig kultur i domstolarna. EG:sregelsystem är synnerligen omfattande. Det gäller att kunnatolka dessa regler på rätt sätt och då har man tyvärr inte somvi är vana vid här i en doktrin eller litteratur som mankan gå tillbaka till, det saknas nästan helt. Man får i stortlita på den praxis som finns vid , och då skall manta del av denna praxis. Det har sagts mig att det finns ungefär50000 till 100 000 sidor rättsfall. Det gäller att kunna tolkadessa rättsfall. Sedan kommer man ju automatiskt över till andrasvårigheter med språk och liknande. En del kommer ju attöversättas men inte allt, och det förutsätts då att domarna harsådana språkkunskaper att de kan ta del av det material de fåroch behöver kunna. Man har ju vid regelverket olika bestämmelserpå tre språk i vart fall, men det som ligger oss närmast äröversättningar till danska. Det anses att de översättningar somhar gjorts till engelskan inte är bra, det räcker alltså intemed engelska språket. Det är till och med så att man kan fåparter som säger: Jag vill inte åberopa den engelska texten, jagåberopar den franska texten därför att där är innebörden enannan än den är i den engelska.Det här kommer ju att drabba oss . I EG är vimedlem kanske men redan från den 1 januari 1993finns det möjligheter att någon åberopar tolkningsbesked. Då ärdet frivilligt visserligen, men det börjar redan alltså såtidigt. Och hur är det med utbildning? har tagitupp det här och mycket ambitiöst gått ut med en hel del kurser,ja, man måste kunna hela uppbyggnaden av EG för att över huvudtaget kunna fatta sådana bestämmelser som finns. Och man harordnat intensivkurs i olika språk, men det härinformationsbehovet är ju synnerligen stort och det kommer attkosta pengar och , vad jag förstår, använder man till stordel kompetensutvecklingspengar för just den här utbildningen,och de pengarna tog slut i går. Jag vill bara anmäla detta ochtala om att domstolarna och domarna behöver er hjälp. Andra huvudtiteln 1Propositionen 1Motioner 1Utskottet 2Inledning 2Domstolsverket 3Medelsberäkningen 3Domstolarna m.m. 4Bakgrund 4Medelsberäkningen 4Arbetsläget m.m. 5Vissa organisatoriska frågor 6Övriga frågor 8Utrustning till domstolar m.m. 9Hemställan 9Reservationer 10Bilaga Domstolsväsendets tillstånd och behov 13Deltagare 13Program 14Referat m.m. 16