bet · GF01UU22 · 1992-05-12 00:00:00 — Regeringen lämnar inget förslag på vems bedömning avkostnadseffektiviteten som skall gälla. Det kommer att finnaslika många åsikter som berörda länder.Regeringens resonemang förutsätter en koppling till förslag omöverföring av resurser från rika länder till fattiga för attvidta miljöåtgärder. Ett accepterande av regeringens cyniskaresonemang kan leda till stora problem att upprätthållainternationella överenskommelser.Vänsterpartiet finner förslaget oacceptabelt och anser attriksdagen bör som sin mening ge regeringen detta till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermoment 8 borde ha hemställt:8. beträffande kostnadseffektivitet och miljöatt med bifall till motion 1991/92:Jo646 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.Jordbruksutskottets yttrande1991/92:JoU8yFN:s konferens och utveckling m.m. Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berettjordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över vissa underden allmänna motionstiden väckta motioner om FN:s konferensMiljö och utveckling (UNCED), om och den västeuropeiskaintegrationen och om miljö.I yttrandet behandlar jordbruksutskottet följande motioner:1991/92:U402 av m.fl. (s) vari yrkas17. att begär att regeringen vid UNCED-konferensenaktivt arbetar för att militära resurser används för att räddaoch återställa miljön i enlighet med förslagen i ochmotionen.1991/92:U603 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om i 1992.1991/92:U627 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ansvar för ett aktivt agerande isamband med UNCED.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett avtal till skydd för klimatet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förhandlingar om en skogskonvention,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör redovisa en samladstrategi för ett offensivt miljöarbete inom EES och inför ettEG-medlemskap ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör redovisa på vilkaområden som bör begära undantag från iavvaktan på att de senare blir strängare,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör verka för att den s.k.substitutionsprincipen omsätts i lag inom EG,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör föra fram kravet på ökadanvändning av miljöavgifter/skatter inom EG och att svenska ejbör sänkas i avvaktan på resultat i förhandlingar med EG,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklingen av samarbetet för attåterställa miljö.UtskottetFN:s konferens och utvecklingDen socialdemokratiska partimotionen Jo612 behandlar ett antalfrågor inför och utveckling i deJaneiro . Ett avtal till skydd för klimatet tas upp imotionens yrkande5. I avtalet måste som ett första steg ingåett bindande åtagande om att industriländernas samlade utsläppav koldioxid skall stabiliseras nivå och attett system måste utarbetas för hur de fortsatta förhandlingarnaskall drivas vidare med sikte på reduktion av utsläpp av allas.k. I förhandlingarna inför denprincipdeklaration för skydd av världens skogar som torde kommaatt antas vid konferensen bör enligt motionensyrkande7 verka för att deklarationen dels behandlarskogsfrågorna kraftfullt, dels utformas så att reellaförhandlingar om en konvention på området kan inledas efterkonferensen. Inom ramen för den s.k. Agenda21, dvs. etthandlingsprogram fram till och in , bör ävensektorsfrågorna, t.ex. energi och trafik, föras in i det globalaarbetet. Även frågan om uppföljningen i skilda länder avuttalandena från det gemensamma miljö- och trafikministermötet(den europeiska transportministerkonferensen och )bör tas upp i detta sammanhang (yrkande8). Enligt partimotionU402(s) yrkande17 bör regeringen vid UNCED-konferensenarbeta för att militära resurser aktivt används för att räddaoch återställa miljön i enlighet med de förslag som harframlagts av en FN-studie under svenskt ordförandeskap. Viktenav att kvinnors erfarenheter när det gäller att utnyttja miljönför sin egen och familjens överlevnad tas till vara vidkonferensen betonas i motion U603(kds) yrkande2. Sverigesansvar för ett aktivt agerande i samband med UNCED-konferensenframhålls i motion U627(fp) yrkande1.Våren 1991 uttalade som sin mening attUNCED-konferensen bl.a. bör anta bindande konventioner omklimatförändringar, om biologisk mångfald och om skogsvård. Detkonstaterades även att aktivt deltar i utarbetandet avdessa konventioner (prop.1990/91:90, JoU30, rskr.338). Iårets budgetproposition, bilaga15, redogör miljöministern fördet arbete som pågår inför konferensen. I den särskildakommitté, nationalkommittén (ME1990:01) för förberedelserinför UNCED, som tillkallats av regeringen, ingår representanterför bl.a. riksdagspartierna. De internationella förhandlingarnaleds av en förberedande kommitté som är öppen för alla stater.Parallellt härmed arbetar särskilda förhandlingskommittéer medkonventioner om bl.a. klimatfrågan. Förhandlingarna på dettaområde är inriktade mot en ramkonvention om klimatfrågor i syfteatt begränsa utsläppen av växthusgaser, bl.a. koldioxid.Avsikten är att konventionen skall kunna öppnas förundertecknande vidUNCED. Ett samlat handlingsprogram förnationella och internationella miljöåtaganden under dettaoch in i nästa århundrade, den s.k. Agenda21, är även föremålför förhandlingar. I handlingsprogrammet ingår bl.a. markvårdoch skogsvård, och i arbetet diskuteras även möjligheterna attinleda förhandlingar om en internationell överenskommelse omförvaltning och utnyttjande av jordens skogstillgångar. konstaterade har från svensk sida bedrivitsett aktivt arbete att få till stånd en sådan konvention. Trotsatt frågan har visat sig kontroversiell har begreppet "ettvaraktigt hållbart skogsbruk" fått stort genomslag i debatten.Sverige fortsätter sitt arbete för att beslut om eninternationell skogskonvention kommer att fattas vid UNCED.Slutligen bör framhållas att har tagit initiativet tillatt söka anordna en världskonferens om trafik- och miljöfrågor iFN:s regi. Ett beslut härom skulle enligt miljöministern kunnafattas vid UNCED. Sammanfattningsvis kan konstateras att detsvenska förberedelsearbetet bedrivs med sikte på att Sverigekraftfullt skall medverka till att blir enframgång för det multilaterala miljösamarbetet inom FN:s ram ochi linje med de övergripande målen för den svenskamiljöpolitiken. Det anförda innebär att något särskilt uttalandemed anledning av motionerna Jo612 yrkandena5, 7 och8 ochU627 yrkande1 inte kan anses påkallat.Som anförs i motion U402 förbättras det internationella lägetoch minskar risken för ett globalt krig, som andra hotmot mänsklighetens överlevnad, och då framför allt detinternationella miljöläget, snabbt ökar. Den FN-studie förtillvaratagande för miljösatsningar av de resurser som i daganvänds inom det militära området och som kommer att framläggasvid UNCED innehåller förslag om omfördelning av teknik,forskning, kunskap, organisation och produktion. Utskottet anseratt studien mycket väl kan komma att utgöra grund för enöverföring av sådana resurser till miljöområdet och förutsätteratt även på detta område aktivt kommer att medverka idet internationella arbetet. Något särskilt uttalande häromfinner utskottet emellertid inte påkallat och föreslår attmotionens yrkande17 lämnas utan någon vidare åtgärd.Utskottet kan konstatera att aktivt verkarför att synliggöra kvinnors roll i samhällsutvecklingen och föratt kvinnofrågorna uppmärksammas även internationellt. Dettagäller inte minst inom ramen för biståndsarbetet och i detmultilaterala arbetet inom FN. kan noteras en ökadmedvetenhet hos flera FN-organ om betydelsen av att främjakvinnors roll i hela utvecklingsprocessen. Utskottet utgår frånatt regeringen även driver dessa frågor i lämpligafora och är därför inte berett att särskilt tillmötesgå motionU603 yrkande2. Motionsyrkandet torde kunna tillgodoses utannågon särskild åtgärd från sida.Sverige och den västeuropeiska integrationenI motion Jo612(s) konstateras att och ettEG-medlemskap innebär nya förutsättningar för miljöarbetet. Föratt skall kunna fortsätta en offensiv miljöpolitikbehövs en samlad strategi som utgår från dessa förutsättningar.Närmandet till EG får inte bli en fråga om ensidig anpassningfrån sida till . Redan nu måsteinsatserna för att påverka EG:s miljöpolitik förstärkas, ochregeringen bör under år1992 redovisa en samlad strategi härför(yrkande9). Vidare bör regeringen redovisa på vilka områdenSverige bör begära undantag från i avvaktan på attde senare blir strängare(yrkande10). Regeringen bör ävenverka för att den s.k. substitutionsprincipen omsätts i lag inomEG(yrkande11). I studie avmiljökonsekvenserna av den inre marknaden som redovisades hösten1989 framhölls att sambandet mellan tillväxt och ökadmiljöbelastning måste brytas, bl.a. med hjälp av miljöavgifter.Sverige bör i sina förhandlingar med EG föra fram kravet på ökadanvändning av miljöavgifter/skatter inom EG. I avvaktan påresultatet av förhandlingarna bör inte några svenskamiljörelaterade skatter eller avgifter sänkas (yrkande12).En allmän utgångspunkt för miljöområdet är att skalluppfylla de kravnivåer som innehåller. Generellt kansägas att på de områden som regleras såväl av EG:s bestämmelsersom av den svenska miljölagstiftningen de svenska bestämmelsernaredan i praktiken uppfyller EG:s kravnivåer. I sammanhaget börpåpekas att de nu aktuella reglerna i huvudsak har status sområdsdirektiv, vilka är bindande för medlemsstaterna i fråga omdet resultat som skall uppnås vid en viss tidpunkt.Medlemsstaterna får däremot välja form och metod för att uppnåresultatet.När det gäller EG:s miljöpolitik bör inledningsvis framhållasatt varje land har rätt att införa strängare miljöskyddsreglerän de gemensamt beslutade, så länge de är förenliga medRomfördraget i övrigt. Genom den s.k. Maastrichtöverenskommelsen(unionsfördraget) föreslås miljöintressena bliförstärkta genom att artikel om gemenskapens målutvidgas till att innefatta bl.a. en långsiktigt hållbarutveckling utan inflation, respekt för miljökraven samtlivskvalitet. Den s.k. subsidiaritetsprincipen fastslås på ettsätt som ger den allmän giltighet inom gemenskapensverksamhetsområde, vilket innebär att gemensamma åtgärder skallvidtas endast om sådana åtgärder ger bättre resultat än åtgärderav individuella medlemsstater. Enhetsaktens miljökapitelutvidgas och revideras. En nyinförd passus behandlar åtgärder påinternationell nivå för att komma till rätta med globala ochregionala miljöproblem. En bestämmelse införs om en högmiljöskyddsnivå och att hänsyn tas till de skiftandeförhållandena i olika delar och regioner av gemenskapen.Politiken på miljöområdet skall bygga på principerna omförebyggande åtgärder, åtgärder vid källan och förorenarensansvar. Miljöskyddskraven skall integreras i definitionen och igenomförandet av EG:s politik på övriga områden. Vidare införsen bestämmelse om att EG:s harmoniseringsåtgärder skall försesmed undantagsklausuler för att möjliggöra för medlemsstaternaatt vidta provisoriska åtgärder av icke-ekonomiska miljöskäl.Enhetsaktens bestämmelser om att miljöpolitiken skall grundas påvetenskapligt och tekniskt tillgängliga fakta och ta hänsyn tillskilda förhållanden m.m. återkommer i unionsfördraget. Likasååterkommer den bestämmelse som medger medlemsstaterna attbehålla resp. införa strängare miljökrav än dem som beslutats avgemenskapen. De måste emellertid vara förenliga med fördraget iövrigt och, vilket är ett tillägg, notificeras med kommissionen.Det har visat sig förekomma åtskilliga brister i efterlevnadenav . införs en möjlighet för domstolen attbesluta om sanktioner genom att bötfälla ett land som inte harvidtagit erforderliga åtgärder för att rätta sig efterdomstolens utslag.Romfördragets artiklar om förbud mot vissa handelshinder ochom undantag från förbudet kan påverka möjligheter tillegna bestämmelser på miljöområdet. Undantag utgör åtgärder sommotiveras av hänsyn till bl.a. skydd för allmän hälsa, djureller växter eller allmän ordning och säkerhet. I EG-domstolenspraxis har det visat sig att t.ex. skydd för miljön kan utgörasådana tvingande nationella hänsyn som medger hinder för varorsfria rörlighet, i den mån åtgärderna inte är diskriminerande.Den överenskommelse om ett som träffades i oktober1991 omfattar EG:s inre marknad samt utvecklar och breddarsamarbetet även på angränsande områden, t.ex. miljöpolitiken. Irelationen EG--EFTA motsvarar . Avtaletinnehåller således dels den generella skyddsklausulen om rättatt under vissa förhållanden temporärt göra avsteg från avtaletsregler, dels de tre principerna om förebyggande åtgärder,åtgärder vid källan och förorenarens ansvar. Likaså skall kravpå miljöskydd ingå i de avtalsslutande parternas övriga politik.I syfte att etablera ett samordnande regelverk innebärEES-avtalet också att EFTA-länderna skall tillämpa EG:s reglerpå bl.a. områdena miljökonsekvensbedömningar, tillgång tillmiljöinformation, utsläpp till luften av svavel, bly och kvävesamt utsläpp från stora förbränningsanläggningar och kommunalaanläggningar för avfallsförbränning samt avfall, inkl.gränsöverskridande transporter. Vad gäller dessa regler är det iprincip ingenting som hindrar att har eller införsträngare miljöskyddsåtgärder.Betydande framsteg har gjorts i detmiljöpolitiska arbetet inom EG, och miljölagstiftningen ärnumera en mycket viktig del av EG:s rättssystem. Detta visar siginte minst genom de skärpningar av som föreslagitsi den s.k. Maastrichtöverenskommelsen och som utskottet harredogjort för ovan. För ministerrådets beslut i miljöfrågorskall som huvudregel gälla att rådet fattar sina beslut medkvalificerad majoritet i stället för som i enhällighet.Kommissionen har presenterat en femte aktionsplan förmiljön som är avsedd att gälla för återstoden av . Iplanen föreslår kommissionen att tre nya institutioner inrättas.En konsultativ församling skall bildas med representanter förfackliga organisationer, företag, konsumenter och berördaorganisationer och myndigheter. Vidare skall en församling,bestående av representanter för kommissionen och nationellamiljömyndigheter inrättas bl.a. för att följa miljöpolitiken.Slutligen skall tjänstemän på generaldirektörsnivå frånmedlemsländerna och kommissionen bilda en grupp bl.a. för attutbyta synpunkter på miljöpolitiken och på vidtagna åtgärder.Genom skapas nya möjligheter för ett intensifieratmiljösamarbete, och erhåller en plattform för attpåverka den framtida gemensamma miljöpolitiken i Västeuropa.Sverige och övriga EFTA-länder kommer vidare att samarbeta medEG på en rad miljöområden såsom miljöavgifter, framtagande avaktionsprogram på miljöområdet samt samråd inför internationellaförhandlingar. Det bör tilläggas att enligt kommerSverige och de övriga EFTA-länderna att delta i EG:s helaramforskningsprogram, i vilket miljöforskningen ingår som endel.Med anledning av motion Jo612 yrkande9 vill utskottet erinraom att inom pågår ett intensivt arbete med deförslag om lagändringar som kan bli aktuella i samband med dentill aviserade propositionen om ett . Enligtvad utskottet erfarit kommer förslag om lagändringar påmiljöområdet att föreläggas under hösten 1992.Utskottet förutsätter härvid att regeringen i detta arbetefullföljer den målsättning som slogs fast i beslutvåren om miljöpolitiken (prop. 1990/91:90, JoU30,rskr.338) och vill erinra om att det i regeringsförklaringenuttalades att i förhandlingarna om svenskt medlemskap iEG skall utgå från att högsta tillämpade ambitionsnivå skallgälla på miljöområdet. Med det nu anförda finner utskottetsyftet med motion Jo612 yrkande9 i allt väsentligttillgodosett. Motionsyrkandet bör inte medföra någon riksdagensvidare åtgärd.Utskottet kan konstatera att i förhandlingarna om ettEES-avtal har lyckats få gehör för principen att de högreskyddsnivåerna på miljöområdet skall bibehållas tills vidare.Utskottet förutsätter att denna princip kommer att beaktas äveni kommande förhandlingar om ett medlemskap i i allt väsentligt syftet med motion Jo612 yrkande10tillgodosett utan något särskilt uttalande av den innebörd somföreslås i motionen. Motionsyrkandet bör inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.Under en följd av år har utskottet betonat den roll en skärptkemikaliekontroll spelar för ett framgångsrikt miljöarbete ochframhållit det internationella samarbetets avgörande betydelseför en effektiv kemikaliekontroll. Utskottet har även uttrycktsin tillfredsställelse med det arbete kemikalieinspektionenutför på det internationella planet. Av framgår attparterna är eniga om syftet att EFTA-länderna skall accepteraEG:s regler om klassificering och märkning av farliga kemikalierså som de kommer att vara utformade . SkulleSverige eller något annat EFTA-land då finna att EG:s reglerinte kan godtas föreligger inte skyldighet för landet i frågaatt tillämpa dessa regler. Detta innebär emellertid att landetkommer att stå utanför samarbetet i denna del såvida man intekommer överens om en annan ordning. Utskottet förutsätter attSverige även i internationella sammanhang kommer att fortsättasitt aktiva arbete på kemikaliekontrollens område, t.ex. vadgäller substitutionsprincipen. Utskottet är emellertid inteberett att föreslå något särskilt uttalande härom och avstyrkersåledes motion Jo612 yrkande11.Enligt vad utskottet erfarit är numera av denuppfattningen att ekonomiska styrmedel bör spela en större rolli miljöpolitiken. Inom kommissionen pågår arbete med ettformellt förslag om energi/koldioxidskatt, och avsikten är attförslaget skall presenteras senast . Även frågor ombeskattning av elproduktion och energikrävande industri ärföremål för överväganden. Kommissionen diskuterar också fråganom införande av avgifter och skatter på bl.a. avfall,avloppsvatten och handelsgödsel. Inom EFTA är pådrivandenär det gäller ökad användning av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken. En arbetsgrupp inom EFTA har kontakter med EGför bl.a. kunskapsutbyte på området. Det saknas såledesanledning till något särskilt uttalande av den innebörd somföreslås i motion Jo612 yrkande12. Motionsyrkandet avstyrks.Östersjöns miljöI enades länderna kring om attgemensamt arbeta fram en plan för hur miljö skallåterställas och hur detta arbete skall finansieras. Enligtmotion Jo612(s) yrkande13 måste vara pådrivande föratt utveckla och fullfölja dessa ambitioner.Som anförs i motionen beslöts vid den s.k. Ronnebykonferensenår att ett åtgärdsprogram för att återställa iekologisk balans skulle tas fram. var tillsammans medPolen initiativtagare till konferensen. Utskottet har erfaritatt arbetet pågår i enlighet med de direktiv som lades fram vidkonferensen med undantag av den exakta tidpunkten förfärdigställande av själva rapporten. Arbetet beräknas varaslutfört till den 8 och 9april1992 då miljöministrarnakommer att underteckna en deklaration om åtgärdsprogrammet. Iarbetet deltar samtliga berörda länder. Åtgärder i såväl Sverigesom övriga länder ingår i programmet. I programmet redovisasvarje lands föroreningskällor uppdelade efter de områden iÖstersjön som påverkas. Som miljöministern framhåller ibudgetpropositionens bilaga 15 är en förutsättning för attåtgärder skall kunna påbörjas under år1993, i enlighet medregeringschefernas beslut, att projekteringsarbeten påbörjassnarast. Av miljöministerns uttalanden framgår även att deinsatser som inletts på miljöområdet när det gäller Öst- ochCentraleuropa och som främst avser kommer attfortsätta i än högre grad än . Med anledning av bl.a.Östersjöns miljösituation konstaterade utskottet (prop.1990/91:90, JoU30, rskr.338) att ett konsekvent ochmålmedvetet arbete måste göras för att minska dagens hot motvåra hav, i nära samarbete med övriga strandstater. Som ett ledi detta aktiva arbete framhöll utskottet bl.a. det nu aktuellaåtgärdsprogrammet. Utskottet ansåg att det multilateralamiljösamarbetet i bör ha sin bas iHelsingforskommissionen men att det knappast kan vara riksdagensuppgift att i detalj reglera hur verksamheten inom kommissionenskall utformas och hur de enskilda staterna skall genomföra deöverenskommelser som träffas inom kommissionen. Utskottet villerinra om att regeringen i årets budgetproposition föreslår attmedel avsätts för insatser till följd av programmet underutrikesdepartementets anslag för samarbete med Central- ochÖsteuropa (bilaga4). Mark- och planministern har vidare tagitinitiativ till en konferens i i augusti i år.Konferensen skall inleda ett större tvärvetenskapligt projektvid . I projektet kommer bl.a. att studerasfrågor om utveckling av transporter och kommunikationer,energi- och miljöfrågor samt strandförhållandena runt Östersjön.För ändamålet har regeringen avsatt 325000kr. Det nu anfördainnebär att utskottet inte finner anledning till något särskiltuttalande med den inriktning som föreslås i motion Jo612yrkande13.Stockholm den 19 mars 1992På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin(m), (), (),(), (), (),(), i (kds), ChristerWindén(nyd), (), CarlG (), SinikkaBohlin(s), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningGöran , , , , , och LenaKlevenås(allas) anför:Som anförs i motion Jo612 har varit pådrivande iarbetet för att UNCED skall kunna anta en konvention till skyddför klimatet. Ett bindande avtal på området kan bli den enskiltviktigaste teknikdrivande faktorn för en internationellutveckling av förnybara energikällor, bränslesnåla motorer m.m.och en betydelsefull signal till såväl regeringar somindustrier. I en sådan konvention måste som ett första steg ingåett bindande åtagande om att industriländernas samlade utsläppav koldioxid skall stabiliseras på 1990års nivå.Konventionen bör även innehålla ett system för hur de fortsattaförhandlingarna skall drivas vidare med sikte på reduktion avutsläpp av alla s.k. växthusgaser. har även arbetataktivt för EG:s och EFTA:s gemensamma åtagande att stabiliserakoldioxidutsläppen. Vi utgår från att regeringen driver på såatt det beslut som fattades gemensamt av EG ochEFTA kan säkerställas. Detta bör ges regeringen till känna ochutskottet borde således ha tillstyrkt motionens yrkande5.Beklagligt nog har det inte visat sig möjligt att fåtill stånd en konvention om skydd av världens skogar. I ställetkommer UNCED att med all sannolikhet anta en principdeklarationhärom. Regeringen bör verka för att denna deklaration delsbehandlar skogsfrågorna kraftfullt, dels utformas så att reellaförhandlingar om en konvention kan inledas efter konferensen.Utskottet borde ha tillstyrkt motion Jo612 yrkande 7 om etttillkännagivande av denna innebörd.Agenda21, dvs. ett handlingsprogram fram till och in i2000-talet, kan enligt vår mening visa sig vara en effektiv formför rekommendationer om åtgärder och om fortsattainternationella förhandlingar på miljöområdet. Programmet måsteinnehålla den förebyggande miljöpolitiken och hur hänsyn tillmiljön skall påverka alla områden av regeringarnas politik.Sverige har länge krävt att de s.k. sektorsfrågorna, t.ex.energi och trafik, skall föras in i det globala miljöarbetet.Inom ramen för den europeiska transportministerkonferensen ochOECD år1989 lyftes på svenskt initiativ frågan omtransporternas miljöpåverkan fram. Den problematiken bör nuföras upp på global nivå. Därutöver bör regeringen ta upp fråganom hur uttalandena från det gemensamma miljö- ochtrafikministermötet har följts upp i olika länder.