bet · GG01KU7 · 1992-11-17 00:00:00 — Allmänna helgdagar, m.m. I detta betänkande behandlas nio motionsyrkanden från denallmänna motionstiden , vilka rör allmänna helgdagar ochflaggdagar, ordensväsendet m.m. samt landskapsvapen. Utskottethar avstyrkt samtliga motionsyrkanden. En reservation (s) och enmeningsyttring (v) föreligger beträffande nationaldagen somhelgdag. Vidare föreligger en reservation (m, fp, kds och nyd)rörande ordensväsendet m.m. 1991/92:K804 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om författningsreglering av riketshistoriska landskapsindelning med särskilt vapen för Norrbotten.1991/92:K809 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en medalj förberömlig flygargärning bör införas i enlighet med vad somanförts i motionen.1991/92:K812 av och (m) variyrkas att hos regeringen begär en översyn och förslagtill ett reformerat offentligt belöningssystem.1991/92:K813 av och (kds, m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att nationaldag skallfiras som helgdag och att trettondag jul, den 6januari, avskaffas som helgdag.1991/92:K820 av () vari yrkas1. att beslutar att åter ge svenska medborgarerätten att erhålla svenska ordnar,2. att beslutar återupprätta ochSvärdsorden.1991/92:K821 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt , , fastställs som allmän flaggdag.1991/92:K822 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn och förslag rörandeoffentliga belöningsväsendet.1991/92:K825 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av vårahelgdagar. Allmänna helgdagar och flaggdagarMotionernaI motion K813 av () och () begärs att skall firas som helgdag.I stället bör trettondag jul avskaffas somhelgdag. Motionärerna hänvisar till att det i övriga Europaendast är i , , , och Spaniensom trettondag jul är helgdag. Svenskarna behöver enligtmotionen bli mer medvetna om hur fint det är att bo i Sverige.Därför bör nationaldagen bli helgdag.I motion K825 av och ()begärs en översyn av helgdagarna. Flera av våra nuvarandehelgdagar kan enligt motionärerna ifrågasättas av rationellaskäl. Motionärerna anger att och fleraannandagar liksom himmelsfärdsdag med fördel bör kunnaslopas.Jan () framhåller i motion K821 att den5 maj bör bli allmän flaggdag som en naturlig följd av ansökanom EG-medlemskap och vår historiska och kulturella koppling tillmånga av dagens EG-länder.BakgrundGenom lagen (1989:253) om allmänna helgdagar, som trädde ikraft , samlades tidigare spridda bestämmelserom de allmänna helgdagarna i en lag. Enligt lagens 1 § avses medallmän helgdag i lag eller annan författning ,däribland och samt nyårsdagen, trettondagjul, första maj, juldagen och annandag jul även när de inteinfaller samt även , ,himmelsfärdsdag, , och allahelgons dag.I förarbetena (prop. 1988/89:114 s. 5) framhölls att vad somär allmän helgdag är av stor rättslig och ekonomisk betydelse.Genom föreskrifter i olika författningar är flera funktionerknutna till helgdagsbegreppet. Det gäller framför alltföreskrifter som reglerar när åtgärder skall vidtas och hurtiden beräknas när en förfallodag e.d. infaller på allmänhelgdag. Även föreskrifter i andra författningar knyter an tillhelgdagsbegreppet; sålunda gäller t.ex. enligt 9 § semesterlagenatt helgdagar inte räknas som semesterdagar.Enligt departementschefen borde lagen endast reglera vilkadagar som är helgdagar i borgerligt hänseende, dvs. helgdagar ibetydelsen arbetsfria dagar. Vilka dagar som skall anses somhelgdagar i rent kyrklig mening får bestämmas av kyrkomötetgenom kyrklig kungörelse. Flertalet helgdagar kommer därvidenligt departementschefen att vara helgdagar i både kyrkligt ochborgerligt hänseende. Om man i en kyrklig kungörelse villmarkera att begreppet helgdag har en annan innebörd än i lagenfår det anges på något annat sätt än att begreppet allmänhelgdag används; t.ex. kunde begreppet kyrklig helgdag användas.Med anledning av propositionen om allmänna helgdagar väcktestre motioner med förslag om att nationaldagen skulle blihelgdag. Utskottet hänvisade i sitt betänkande (1988/89:KU29)till ett tidigare uttalande om att de gällande formerna förfirande av nationaldagen/gav tillräckligtutrymme för att markera nationaldagens betydelse i det svenskasamhället.Frågan om nationaldagen som allmän helgdag har därefterbehandlats av utskottet höstarna 1990 och 1991 med anledning avmotioner från allmänna motionstiden (1990/91:KU5 och1991/92:KU9). Vid det senaste tillfället ansåg utskottet, somvar medvetet om att införande av ytterligare bl.a.hade ekonomiska aspekter, att frågan på lämpligt sätt borde bliföremål för utredning. En reservation (s) och en meningsyttring(v) förelåg. gav som sin mening regeringen till kännavad utskottet anfört (rskr. 32).I förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar fastställsofficiellt de allmänna flaggdagarna, nämligen nyårsdagen, den 28januari -- Konungens namnsdag, -- Kronprinsessansnamnsdag, , -- Konungens födelsedag, den 1maj, , -- nationaldag och svenskaflaggans dag, , -- Kronprinsessansfödelsedag, -- Drottningens namnsdag, dag för vali hela riket till , -- FN-dagen, den 6november -- , -- ,-- Drottningens födelsedag samt juldagen. --FN-dagen som allmän flaggdag tillkom mot bakgrund av ettuttalande av utrikesutskottet (UU 1978/79:21), som funnit attiakttagandet av fasta former för högtidlighållandet av FN-dageni vårt land skulle stå i god överensstämmelse med derekommendationer i frågan som gjort,liksom med önskan att ge uttryck för stöd åt de idealsom FN representerar.Utskottets bedömningNär det gäller nationaldagen som helgdag får utskottet hänvisatill sitt uttalande under förra om att frågan -- somhade ekonomiska aspekter -- på lämpligt sätt borde bli föremålför utredning. gav som sin mening detta regeringentill känna. Något ytterligare tillkännagivande från riksdagenssida i denna fråga är enligt utskottets mening inte påkallat.Beträffande antalet helgdagar vill utskottet erinra om attfrågan är föremål för behandling i finansutskottet med anledningav motionsyrkanden till följd av propositionen 1992/93:50 omåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin. Utskottet ärinte berett att i det nu aktuella sammanhanget förorda att vissahelgdagar avskaffas. Motionerna K813 och K825 avstyrksföljaktligen.Frågan om som allmän flaggdag har behandlats avutskottet (1989/90:KU11 s. 3) med anledning av enmotion från allmänna motionstiden. Utskottet avstyrkte motionenmed hänvisning till att frågan om de allmänna flaggdagarnarelativt varit föremål för en långvarig utredning somföregick förordningen. Utskottet är inte heller nu berett attförorda en förändring av reglerna för de allmänna flaggdagarna.Motion K821 avstyrks.Ordensväsendet m.m.MotionernaBirger Hagård och (m) begär i motion K812 enöversyn och förslag till ett reformerat offentligtbelöningssystem. har enligt motionärerna ett starktbehov av ett belöningssystem också för landets egna medborgare.Ordnar och medaljer bör integreras med varandra och strukturerasi olika användningsområden efter behov. I större utsträckning äntidigare bör krävas särskilda förtjänster under minst ettangivet antal år -- automatiken bör poängteras mindre. Liksom iDanmark och kunde den lägre riddargraden bli en förstautmärkelse. Storkorsgraden skulle då bli exklusivare och normaltinte längre vara självskriven för högre ämbetsmän. En enhetliginstans -- Kungl. Maj:ts ordens- och medaljkansli och alla"officiella" medaljer bör inordnas i beslutsprocessen.Enligt motion 1991/92:K822 av m.fl. (m) talarstarka skäl för en översyn av det statliga belöningsväsendet ivad avser viktiga samhällsinsatser av allmän karaktär. Härvidbör inte uteslutas en prövning av alternativet att låta dethistoriska svenska ordensväsendet i reformerad form på nyttomfatta inte endast utländska utan även svenska medborgare.Också i motion K820 av () begärs attsvenska medborgare återges rätten att erhålla svenska ordnar(yrkande 1). Enligt motionen bör vidare de avskaffadeVasaorden och Svärdsorden åter införas (yrkande 2). -- I bådamotionerna hänvisas till att andra länder i har ettofficiellt ordensväsende för sina medborgare.En medalj för flygarbragd begärs i motion K809 av GullanLindblad (m). Enligt motionären bör medaljen "för berömligflygargärning" -- som tidigare utdelades av Stockholmstidningenoch därefter -- återupplivas och förstatligas.BakgrundDet svenska ordensväsendet reformerades . Då upphördemöjligheten att tilldela svenska medborgare ordensutmärkelse (seprop. 1973:91, KU27). Maj:ts ordenskungörelse(1974:768) framgår att utländsk statschef eller därmed jämställdkan tilldelas utmärkelse inom Kungl. Serafimerorden och attutländsk medborgare eller statslös bosatt utom riket kantilldelas utmärkelse inom Kungl. på grund avpersonliga insatser för eller för svenskt intresse.Det finns fyra svenska riddarordnar, nämligen Serafimer-,Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna. Som sammanfattandebeteckning brukar användas Kungl. Serafimerordenbestår av endast en klass och var tidigare avsedd som belöning"för dem, vilka genom sina tjänster till Konung och fäderneslandgjort sig högst förtjänta och således blivit värdiga att beklädarikets högsta ämbeten". Serafimerorden kan ges till utländskstatschef eller därmed jämställd. gällde att de svenskaSerafimerriddarnas antal inte fick överstiga 32. Inom dennaorden finns alltsedan tillkomsten en Serafimermedalj, tidigareavsedd att förlänas "personer som gjort sig synnerligenförtjänta genom verksam vård om fattiga".Svärdsorden utdelas inte längre. Den var avsedd som enbelöning "för gagnande och långvarig verksamhet" inomkrigsmakten. Inom Svärdsorden finns fem grader, ett Svärdsteckenför underofficer och en Svärdsmedalj för "manskap".Nordstjärneorden var tidigare avsedd som belöning "förmedborgerliga förtjänster, för ämbets- ellertjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärda och nyttigaarbeten samt för nya och gagneliga inrättningar". Den kan numeraförlänas utländsk medborgare på grund av personliga insatser förSverige eller för svenskt intresse. Inom finnsfem grader.Vasaorden slutligen var avsedd som belöning "för förtjänsterom jordbruk, bergshantering, konst, handel, industri, hantverkoch undervisning, för nyttiga skrifter i dessa ämnen samt förväl förättade allmänna värv och uppdrag". Inom fannsfem grader samt ett Vasatecken och en Vasamedalj. I likhet medSvärdsorden utdelas inte längre Vasaorden.Antalet innehavare av Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna,som är svenska medborgare, är omkring 15000.Nordstjärneorden delas ut till 200--300 utländskamedborgare.För närvarande gäller följande i fråga om medaljer:H.M. Konungen delar ut fem medaljer. Serafimermedaljen delas uttill personer som genom humanitär eller allmänt samhällsgagnandegärning gjort sig synnerligen förtjänta. Denna medalj, somförekommer i en storlek, utdelas mycket sparsamt. H.M. Konungensmedalj utdelas som särskild utmärkelse för framstående insatserinom eller inom hovet för lång och trogen tjänst. Dennamedalj finns i flera storlekar och med olika bandfärg. Litteriset Artibus, som finns i förgyllt silver i en storlek, förlänasför litterära och konstnärliga förtjänster till i genomsnitt4--6 personer . , som finns i enstorlek i förgyllt silver, tilldelas konstnärer och enligtbestämmelserna får högst tre medaljer tillfalla svenskaroch högst en medalj medborgare i ett vart av de nordiskaländerna. , i en storlek i förgyllt silver,utdelas till högst en person för särskilt gagnandenationell eller internationell humanitär verksamhet. --Medaljärendena handhas av Riksmarskalkämbetet.De statliga medaljer som kommer i fråga är bl.a. utmärkelsenFör nit och redlighet i rikets tjänst, som enligt huvudregelntilldelas den som varit anställd i staten minst 30 år.Utmärkelsen kan efter den anställdes önskan ges som konstglas,medalj eller ur; alla med inskription. Medaljen labores har kommit att förlänas som erkänsla förpersonliga insatser för kulturella, vetenskapliga och andraallmännyttiga ändamål. Medaljen förekommer i guld i fyrastorlekar och förlänas endast ett fåtal personer varje år.Medaljen För medborgerlig förtjänst var främstavsedd för kommunala förtroendemän men har också delats ut sombelöning för mer allmänna samhällsinsatser. Denna medaljförekommer i guld i fyra storlekar och i silver i en storlek.Även denna medalj har endast delats ut till ett fåtal personerom året. Vidare utdelas medaljen För berömliga gärningar tillpersoner som genom rådighet och stort personligt mod räddarlivet på en människa i livsfara. Den finns i guld i tvåstorlekar och i silver i en storlek. har den delatsut . Slutligen skall nämnas medaljen Föromsorgsfull renvård som förlänas företrädare för renskötseln ochhar delats ut två gånger . Den förekommer i guldi en storlek och i silver i en storlek.Tidigare riksdagsbehandlingSedan 1986 har utskottet återkommande behandlat motioner medyrkanden om ett reformerat ordens- och medaljväsende utan attmotionerna vunnit gehör (KU 1986/87:16 s. 9 f., KU 1987/88:10 s.5, 1988/89:KU13 s. 3, 1989/90:KU11 s. 3 f.). Motionerna harförutom ordensväsendet gällt inrättandet av nya medaljer somsärskild minnesmedalj för beredskapstjänstgöringen, medalj försvensk militär personal i annat utlandsuppdrag än FN-tjänst,medalj för särskilda krigsmannaförtjänster och medalj försvenska sjömäns insatser under . Nämnas kanockså att avslagit motioner om instiftande av medaljerför räddningsbragder till sjöss med hänvisning bl.a. tillCarnegiestiftelsens och Stiftelsen (/85:12 s. 7, /88:17 s. 2).Utskottets bedömningUtskottet vill erinra om att reformering av detsvenska belöningssystemet föregicks av ett grundligtberedningsarbete. framhöll att detbelöningssystem som då tillämpades återspeglade en gången tidssamhällssyn genom att ge uttryck för värderingar avsamhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Vidareframhölls att ordnarna inte kunde anses fylla sin uppgift närdet gällde att belöna viktiga samhällsinsatser. Reformen stöddesockså av de personalorganisationer som företrädde detövervägande antalet statsanställda. Enligt utskottets mening harde argument som låg till grund för reformen fortfarande visstyngd. En översyn av det offentliga belöningssystemet bör motdenna bakgrund avvaktas intill dess det tydligare visats att ettmer utvecklat belöningssystem skulle kunna fylla sin uppgift.När det gäller frågan om en medalj för berömlig flygargärningvill utskottet hänvisa till att medaljen För berömliga gärningari stor utsträckning tillgodoser det behov som framhållits imotion K809. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna K809, K812, K820 och K822.LandskapsvapenMotionenI motion K804 av () begärs enförfattningsreglering av rikets historiska landskapsindelningmed särskilt vapen för . Enligt motionären har dennorra delen av landskapet , vilken ingår iNorrbottens län, börjat att betraktas som ett separat landskapbenämnt . Tankar på en egen flagga och ett nyttlandskapsvapen har förts fram.Utskottets bedömningUtskottet avstyrkte ett motsvarande motionsyrkande(1989/90:KU11 s. 4). Utskottet hade inhämtat frånStatsheraldikern att länsstyrelserna var att anse som huvudmänför landskapsvapnen och att inget hindrade i Luleåatt ta eventuella initiativ i fråga om ett sådant särskilt vapensom åsyftades i motionen. Enligt utskottet var förhållandenarörande landskapsvapen främst en fråga som borde behandlas avlänsstyrelserna i samverkan med Statsheraldikern. Utskottet görinte nu någon annan bedömning. Motion K804 avstyrksföljaktligen. beträffande allmänna helgdagar och flaggdagaratt avslår motionerna 1991/92:K813, 1991/92:K821 och1991/92:K825,res. 1 (s)2. beträffande ordensväsendet m.m.att avslår motionerna 1991/92:K809, 1991/92:K812,1991/92:K820 yrkandena 1 och 2 samt 1991/92:K822,res. 2 (m, fp, kds, nyd)3. beträffande landskapsvapenatt avslår motion 1991/92:K804.Stockholm den 19 november 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), HansGöran (), (), (),(), (nyd), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Allmänna helgdagar och flaggdagar (mom. 1), , , HansGöran , , och LisbethStaaf-Igelström (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "När det gäller" och slutar med "inte påkallat" bort haföljande lydelse:Svenska flaggans dag fick sin författningsmässigareglering som nationaldag. har tidigare vid ettflertal tillfällen behandlat och avslagit motionsförslag om attgöra nationaldagen till helgdag. Utskottet har därvid hänvisattill att de nuvarande formerna för firandet avnationaldagen/ger tillräckligt utrymme föratt markera dess betydelse i det svenska samhället. Under förrariksmötet tog dock ställning för att frågan bordeutredas. Utskottet gör inte längre denna bedömning utananser att de tidigare framhållna argumenten fortfarande hargiltighet. Känslan för nationaldagen kan enligt utskottetsmening nämligen inte frammanas lagstiftningsvägen. Vidare gälleratt frågan har samhällsekonomiska aspekter som det inte kanbortses från. Enligt utskottets mening bör frågan omnationaldagen som helgdag inte utredas. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänna helgdagar och flaggdagaratt med avslag på motionerna 1991/92:K813,1991/92:K821 och 1991/92:K825 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Ordensväsendet m.m. (mom. 2)(m), Hans Nyhage (m), (), StigBertilsson (m), (), (nyd)och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "och K822" bort ha följandelydelse:Riksdagens beslut innebar att statliga myndighetersmedverkan i ordensväsendet såvitt gällde utmärkelser tillsvenska medborgare skulle upphöra. Maj:tsordenskungörelse (1974:768) trädde i kraft den 1 januari 1975.Enligt övergångsbestämmelserna upphörde utdelandet till svenskamedborgare av utmärkelser inom Kungl. Maj:ts orden vid dennatidpunkt. som därefter förflutit har de argumentsom låg till grund för reformen förlorat mycket av sin tyngd,medan betydelsen av de historiska traditionerna fått en starkarebetoning. Det har framkommit behov av ett mer nyanseratoffentligt belöningssystem än det som gäller. De ökadeinternationella kontakterna har betydelse i sammanhanget. Ipraktiskt taget samtliga övriga länder i finns ettofficiellt ordensväsende som omfattar egna medborgare. Vidarehar krav på särskilda utmärkelser inom sjö- och luftfartframförts . Det finns således enligtutskottets mening anledning att utreda om det nuvarandebelöningssystemet fyller samhällets behov av att på etttillfredsställande sätt kunna hedra personer som gjort särskiltförtjänstfulla insatser. Utskottet förordar därför att detoffentliga belöningssystemet blir föremål för en översyn.Riksdagen bör med anledning av motionerna K809, K812, K820 ochK822 som sin mening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande ordensväsendet m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:K809,1991/92:K812, 1991/92:K820 yrkandena 1 och 2 och 1991/92:K822som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Allmänna helgdagar och flaggdagar (mom. 1)() anför:Jag ansluter mig till den reservation som avgetts av desocialdemokratiska ledamöterna.