bet · GG01BoU8 · 1992-12-03 00:00:00 — Ett genomförande avregeringens förslag innebär bl.a. att en stor del av de renarsom finns inom koncessionsområdet fortsättningsvis inte skulleomfattas av prisstödet. Det finns enligt utskottets mening motbakgrund härav en uppenbar risk för att den förordadebegränsningen av prisstödet får oacceptabla konsekvenser för ettbetydande antal renägare och därmed också för den bygd där de ärverksamma.Mot bakgrund av det anförda bör enligt utskottets meningövervägas möjligheterna att fortsättningsvis låta prisstödetutgå till de renägare för vilka reninnehavet utgör ettväsentligt inslag i försörjningen. I de fall renägandet endastär att betrakta som något av en hobby eller ett sätt att försedet egna hushållet med renkött bör däremot inte något prisstödutgå. Det bör ankomma på regeringen att göra de närmareöverväganden som erfordras. En förutsättning bör vara attsystemet skall vara administrativt enkelt. Resultatet avövervägandena tillsammans med eventuella förslag till hurprisstödet skall utformas i nu aktuell del bör föreläggasriksdagen dock senast budgetproposition.Vad utskottet nu med anledning av regeringens förslag samtmotionerna Bo2 (c) yrkande 2, Bo10 (s) samt Bo15 (m) anfört omprisstödet till de renägare som äger ett mindre antal renar börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Rätt till slöjdvirkeInom de delar av betesområdet som hör till lappmarkerna,renbetesfjällen eller de områden i och länsom vid utgången av tillhörde staten och var särskiltupplåtna till renbete får enligt 17 § första stycketrennäringslagen medlem i sameby för eget behov ta bl.a.slöjdvirke. Rätten gäller på både statlig och privat mark. Omannan än samebymedlem vill ta slöjdvirke krävs upplåtelse avnyttjanderätt. handlägger sådana upplåtelser.Enligt propositionen bör även annan same än den som är medlemi sameby ges rätt att ta slöjdvirke. Rätten föreslås avse markinom renbetesfjällen, mark inom lappmarkerna som tillhör ellervid utgången av tillhörde staten och den mark iJämtlands och som vid utgången av juni 1992tillhörde staten och var särskilt upplåten till renbete. Enligtregeringsförslaget får tillstånd ges till den som ägnar sig åtsamisk slöjd i inte oväsentlig utsträckning och som är bosatt ilänet. skall vara tillståndsmyndighet.Rätten till slöjdvirke har tagits upp i två motioner. I motionBo1 (s), delvis, föreslås att sameslöjdarnas slöjdvirkesrättsäkras genom lag. Enligt motion Bo14 (s) yrkande 4 bör fråganhur de samer som verkar utanför den direkta rennäringen skall fåtillgång till slöjdvirke remitteras till Sametinget.Som framgår av redogörelsen här ovan lämnas i propositionenförslag till lagändring om rätt till slöjdvirke. Ettgenomförande av regeringsförslaget får anses tillgodose syftetmed redovisade motionsyrkanden. Utskottet har inget att erinramot att även andra samer än samebymedlemmar ges rätt att taslöjdvirke på angivna marker. Utskottet avstyrker med detanförda motionerna Bo1 (s) delvis och Bo14 (s) yrkande 4.Ytterligare en fråga vill utskottet ta upp i sammanhanget.Regeringens förslag innebär att en i bosatt samekan få tillstånd att ta slöjdvirke på viss mark i ochKopparbergs län medan däremot en i bosatt sameinte skulle kunna få denna rätt. Några skäl för dennabegränsning har inte framkommit. Utskottet förordar att rättentill slöjdvirke utvidgas till att avse även den same som ärbosatt i . Utskottet föreslår därför attriksdagen antar det förslag till lag om ändring i 17 §rennäringslagen i den lydelse som framgår av bilaga 2 avseenderätten till slöjdvirke för samer boende i län.Skogs- och fiskesamerFiskesamer har i proposition 1971:51 (s. 170) definierats som"vissa samer som inte tillhör den renskötande befolkningsgruppenmen som är beroende av fisket inom renskötselområdet för sinförsörjning". De är således inte medlemmar i sameby och saknarden rätt till jakt och fiske som rennäringslagen ger medlemmar isameby. Bland de samer som fiskar för sin försörjning finns engrupp som inte har fiskerätt som grundas på lag eller avtal.Enligt propositionen bör fiskesamernas rätt till jakt och fiskekunna regleras inom ramen för gällande bestämmelser. Riksdagenbereds tillfälle att ta del av vad i propositionen anförts omfiskesamerna.Frågan om fiskesamernas rättsliga ställning tas upp i tvåmotioner. I motion Bo1 (s), delvis, kritiseras attSamerättsutredningens förslag inte beaktats i propositionen. Ettalternativ som enligt motionären förbisetts i utredningen är attfiskesamer skulle kunna ingå som medlemmar i sameby med rätt attbedriva jakt och fiske med stöd av rennäringslagen.I motion Bo14 (s) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om attregeringen bör uppdra åt det föreslagna att beredafrågan om fiske- och skogssamernas roll i den gemensammasamenäringen för att klarlägga deras rättigheter. IVänsterpartiets partimotion Bo7 yrkande 13 föreslås attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts föratt utreda skogssamebyarnas rättsliga ställning och derassituation i övrigt.Samerättsutredningen, som övervägde tre alternativa lösningarför fiskesamerna, kom fram till att den bästa lösningen vore attsamer, som inte är medlemmar i någon sameby, genom upplåtelserfår rätt att jaga och fiska på kronomark i samma omfattning somde skulle ha kunnat som medlemmar i sameby. Möjligheten att jagaoch fiska kommer i och för sig att öka väsentligt om deändringar som redovisats om upplåtelse av småviltsjakt och fiskeförverkligas. Som tidigare framhållits bör med de ipropositionen redovisade förändringarna vid upplåtelse av jakt-och fiskerätt alla fiskesamer som helt eller delvis försörjersig på fiske i princip beviljas upplåtelser. Utskottetförutsätter emellertid att regeringen noga följer frågan omfiskesamernas försörjningsmöjligheter. Skulle det visa sig attfiskesamernas rättigheter inte kan tillgodoses i rimlig gradutgår utskottet ifrån att regeringen i lämpligt sammanhangåterkommer till i frågan. Något särskilttillkännagivande synes inte erforderligt. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Bo1 (s), delvis, och Bo14 (s)yrkande 3, delvis, och föreslår att läggerpropositionen i denna del till handlingarna.Skogssamebyarnas rättsliga förhållanden m.m. har inte tagitsupp av eller i propositionen.Skogsrenskötseln bedrivs i området mellan odlingsgränsen ochlappmarksgränsen. Skogssamebyarnas året-runt-marker återfinnshuvudsakligen i detta område. Skogsrenskötselns problem harutretts i betänkandet Ds U 1981:10. Utredningen har inte lettfram till något förslag om ändring i lagstiftningen.Det finns enligt utskottets mening anledning att ytterligareöverväga frågan om skogssamernas rättsliga ställning. Utskottet,som förutsätter att regeringen utan en uttryckligabegäran därom överväger frågan om skogsrenskötselns villkor,utgår från att frågan i lämpligt sammanhang redovisas förriksdagen i förening med eventuella förslag. Det finns ocksåskäl att anta att framöver kommer att tillföra frågansynpunkter. Det finns enligt utskottets uppfattning således intetillräcklig anledning att nu tillstyrka partimotion Bo7 (v)yrkande 13 och motion Bo14 (s) yrkande 3, delvis, omskogsrenskötseln m.m.Övriga förslag om ändringar i rennäringslagenI 99 § rennäringslagen anges vilka beslut av länsstyrelsensom får överklagas. Bl.a. hänvisas till 2 §. I propositionenföreslås emellertid att bestämmelserna i denna paragraf börupphävas. Utskottet har ingen erinan mot förslaget. Det medföremellertid en justering också av 99 §, vilket framgår avutskottets förslag till lag om ändring i senast nämndabestämmelse i rennäringslagen, se bilaga 2 som bifogas dettabetänkande.Vad i propositionen anförts beträffande övriga förslag tilllag om ändring i rennäringslagen som inte behandlats särskilt idetta betänkande har inte föranlett någon erinran eller annatuttalande från utskottet. Lagförslagen i övrigt tillstyrkssåledes.Vissa övriga frågor avseende rennäringenI propositionens bilaga 2 bereds tillfälle att tadel av vad som där anförs beträffande renforskningen.Utskottet föreslår att propositionen i denna del läggs tillhandlingarna.Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt ett antalmotionsyrkanden som ur olika aspekter behandlar frågor avseenderennäringen eller som har anknytning till näringen.Ett ömsesidigt hänsynstagande måste enligt motion Bo3 (c)eftersträvas mellan de olika intressen som finns inomrenskötselområdet. Det är enligt motionärerna därför nödvändigtatt samhället sätter in informationsinsatser för att klargöravilka rättigheter och skyldigheter olika näringar har inomrenskötselområdet. Riksdagsbeslutet måste enligt deras meningdärför följas av saklig information om vad beslutet innebär föratt skapa förutsättningar för ökad förståelse och respekt mellanberörda parter.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att detinom renskötselområdet, liksom inom andra delar av landet,skapas förståelse och respekt mellan de olika intressen som därfinns företrädda. En av förutsättningarna för att så skall blifallet är naturligtvis att berörda parter har tillgång till enbra och riktig information om de förhållanden som råder. Idagens samhälle finns det enligt utskottets mening också godaförutsättningar för att sådan information skall få den spridningsom krävs. Inte minst gäller detta med avseende på det bredamassmediala utbud som finns tillgängligt. Utskottet är medhänvisning till det nu anförda inte berett förorda särskildastatliga informationsinsatser i enlighet med förslaget imotion Bo3 (c). Motionen avstyrks.Renskötseln bör enligt motion Bo8 (nyd) ha möjligheter attutvecklas som näring. En förutsättning härför anges dock varaatt det öppnas möjligheter för en mera marknadsinriktad och frirennäring. Enligt motionens yrkande 4 bör därförförutsättningarna för en fri marknadsinriktad rennäring utredas.Det är också enligt utskottets mening viktigt att rennäringen,liksom andra näringar, ges möjlighet att verka och utvecklas påsina egna villkor på en öppen marknad. måste dettanaturligtvis ske med beaktande av de särskilda förhållanden somtrots allt råder för renskötseln. Enligt utskottets mening hardet i motion Bo8 (nyd) inte visats i vilket eller vilkaavseenden dagens förhållanden hindrar en önskvärd utvecklingav rennäringen. Utskottet är inte berett förorda att ettutredningsarbete med den allmänt hållna inriktning som förordasi motionen genomförs. Motionens yrkande 4 avstyrks.Enligt motion Bo11 (s) har alla samebyar vägförbindelsertill sina centralvisten med undantag av sameby inom Kirunakommun i . Enligt motionärerna är det medavseende på rennäringen nödvändigt med en väg också till Talmasameby. Det förhållandet att transporten av renslakt från dettaväglösa område sker med helikopter över Torneträsk harenligt motionen blivit en allt större belastning på lönsamheteni rennäringen. Med hänvisning härtill förordas att riksdagenuttalar sig för att en väg anläggs och att regeringen därefterskall svara för att vägförbindelsen förverkligas.Trafikutskottet hänvisar i sitt yttrande över motionen tillsitt ställningstagande till en motion med i huvudsaksamma innebörd som den nu aktuella. Detta tidigareställningstagande redovisas också i sin helhet i yttrandet.Härav framgår bl.a. att vägen i en viss sträckning som berördesåväl Påkkentanjaure naturreservat som Rostu obrutna fjällområdeprövats av regeringen och att regeringen med tillämpning avNRL:s bestämmelser om markens användning vid en samlad bedömningfunnit att den med denna sträckning inte borde komma till stånd.Sammanfattningsvis innebär det att trafikutskottet ansåg attvägen från trafikpolitisk synpunkt var angelägen för samebyn ochförutsatte att regeringen följde frågan. Mot bakgrund härav fanntrafikutskottet att någon åtgärd med anledning avmotionen inte borde komma i fråga.Trafikutskottet finner i det nu avgivna yttrandet ingenanledning att ompröva sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker för sin del även den nu aktuella motionen.Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan har fråganom att anlägga en väg till sameby varit föremål förriksdagens prövning så sent som . Vägen har i en visssträckning också prövats av regeringen, som med tillämpning avbestämmelserna i funnit att den med denna sträckning inteborde komma till stånd. har för sin del intefunnit att något väsentligt nytt tillkommit som motiverar enomprövning av tidigare fattade beslut. Med anslutning till vadtrafikutskottet anfört avstyrker bostadsutskottet således motionBo11 (s).Samisk kultur m.m.InledningI den till propositionen fogade bilaga 3 bereds riksdagentillfälle att ta del av vad som där anförts om sameradio och-TV.Det beslut som fattat om den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten inför avtalsperioden --1996innebär bl.a. att de totala resurserna för verksamhet påminoritets- och invandrarspråk skall vara minst oförändrade ijämförelse med . Inför den nyaavtalsperioden -- liksom inför tidigare avtalsperioder, fr.o.m.år 1978 -- har det från riksdag och regering betonats att detfinns särskilda skäl som motiverar programservice på samiska istörre utsträckning än vad som motiveras av samernas antal.Riksdagsbeslutet innebär vidare att riksdag och regering angerendast allmänna riktlinjer för programverksamheten vid publicservice-företagen och att beslut om distriktsorganisationankommer på dessa företag.Enligt vad som anförs i den nu aktuella bilagan bör inte någradetaljerade villkor ställas om hur verksamheten skall utformas.I anslutning härtill framhålls dessutom att, om riksdagenbeslutar i enlighet med regeringens förslag i proposition1992/93:70 om privat lokalradio, samerna kommer att kunna dranytta av den större mångfald inom etermedieområdet som förslageni denna proposition innebär.Riksdagen bör enligt motion Bo16 (kds) yrkande 3 inte nu taställning till propositionen i den del den rör sameradio och-TV. Enligt motionärerna bör i stället denna del avpropositionen remitteras för yttrande till , när dettainrättats och startat sin verksamhet. Först därefter börriksdagen behandla frågan, dvs. hösten 1993.Kulturutskottet anför i sitt yttrande att de frågor omsameradio och -TV som tas upp i den nu aktuella propositionen --utöver de mera övergripande frågor som redan våren1992 beslutat om -- gäller sådan verksamhetsplanering,organisation m.m. som det ankommer på public service-företagenatt besluta om. Mot denna bakgrund anser kulturutskottet attbehandlingen av propositionens bilaga 3 i nu aktuell delinte bör uppskjutas i avvaktan på att inrättas.Sametinget får enligt kulturutskottet tillfälle att i senaresammanhang, bl.a. inför kommande avtalsperioder, framföra deeventuella krav på förändrade riktlinjer för verksamheten som dåkan vara aktuella.Det finns inte heller enligt bostadsutskottets meninganledning att på de i motion Bo16 (kds) angivna grunderna skjutaupp behandlingen av propositionen i nu aktuell del. Motionensyrkande 3 avstyrks. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisatill sitt ställningstagande ovan avseende det i samma motionframförda förslaget om uppskov med behandlingen avpropositionens bilaga 2.Sameradio och -TVDe samiska etermediefrågorna är enligt motion Bo13 (s) ennationell angelägenhet och verksamheten har stor betydelse förden samiska identiteten, traditionen, kulturen och språket. Medhänvisning härtill föreslås att som sin mening skallge regeringen till känna att det behövs dels en handlings- ochutvecklingsplan för sameradio och -TV -- yrkande 1, dels ensammanhållen samisk etermedieenhet -- yrkande 2. Den föreslagnasärskilda etermedieenheten för samerna bör enligt motionenutarbeta och fastställa planer och mål för samisk radio och TVoch genomföra det som uppställs i dem. Enheten bör ges resursertill att utveckla och bredda programverksamheten och ökasändningen av samnordiska program.I sitt yttrande anför kulturutskottet att kraven i motion Bo13(s) avser sådana frågor som det ankommer på programföretagen attsjälva besluta om. Det är enligt kulturutskottet såledesföretagen som beslutar om i vilka former planering ochutveckling skall ske. När det gäller den i motionen begärdasärskilda etermedieenheten erinrar kulturutskottet om att detenligt riksdagsbeslutet är programbolagen som skallbestämma om hur de kan lösa det framtida samarbetet när detgäller samordningen m.m. beträffande bl.a. minoritetsprogrammen.Kulturutskottet förutsätter härvidlag att bolagen finnerlösningar som främjar bl.a. den samiska programverksamheten. Meddet anförda avstyrker kulturutskottet motion Bo13 (s) yrkandena1 och 2.Med anslutning till vad kulturutskottet anfört avstyrkerbostadsutskottet motion Bo13 (s) yrkandena 1 och 2 omsameradio och -TV. Utskottet föreslår att propositionen i nuaktuell del läggs till handlingarna.Övriga frågor avseende samisk kulturI propositionens bilaga 3 bereds tillfälle att tadel av vad som där anförts om ett ökat stöd till den samiskakulturen. Vad som här anförts beträffande sameslöjd,biblioteksservice samt Gaaltie -- samiskt konst- ochkulturcentrum har inte givit utskottet anledning till erinraneller särskilt uttalande. Utskottet föreslår att propositionen inu aktuell del läggs till handlingarna.Frågor avseende den samiska kulturen har också aktualiserats itvå motionsyrkanden.Riksdagen bör enligt motion Bo14 (s) yrkande 5 begära attregeringen förelägger ett förslag till lösning avfrågan om statligt stöd till sameidrotten. Motionärerna anföratt den samiska idrottsverksamheten inte endast är en fråga omidrottsligt tävlande utan även en fråga om att ta vara påtraditionella värden i samiskt samhällsliv. Genom attföreningsverksamheten är organiserad på ett annat sätt än inomde förbund som får statligt stöd via fallersamernas idrottsföreningar utanför dagens stödordning.Motionärerna anser med hänvisning härtill att samiskidrottsrörelse bör kunna få statligt stöd i annan form, t.ex. påsamma sätt som vissa s.k. främjandeorganisationer erhåller stöd.Kulturutskottet instämmer i sitt yttrande i motionärernasuppfattning att det är viktigt att den samiskaidrottsverksamheten kan erhålla statligt stöd, bl.a. motbakgrund av att den är en del av det samiska samhället ochtraditionen. I yttrandet anförs vidare att den samiska idrottenkan erhålla statligt stöd via i den mån desamiska föreningarna väljer samma organisationsform somtillämpas av förbund anslutna till redovisar i anslutning härtill ocksåomfattningen av det statliga stöd som i annan ordning har utgåtttill den samiska idrotten.Kulturutskottet anser mot bakgrund av det anförda att det intefinns skäl för att hos regeringen begära förslag annan lösning av frågan om i vilka former statligt bidragskall ges till den samiska idrottsverksamheten. Avslutningsvisanför kulturutskottet att det bör ankomma på att iframtiden pröva huruvida bidrag bör lämnas i annan form och att-- om så bedöms erforderligt -- lämna förslag i frågan.Bostadsutskottet har för sin del inte underlag för annanbedömning än kulturutskottet när det gäller formerna m.m. förstödet till den samiska idrotten. Även enligtbostadsutskottets mening bör sålunda avstyrka motionBo14 (s) yrkande 5.Det bör enligt motion Bo8 (nyd) yrkande 6 ankomma på statenatt ta initiativ till att skapa bättre förutsättningar för jakt-och fisketurism samt annan turism ovanför odlingsgränsen och irenbetesfjällen, främst i och . Statenbör också ta initiativ till marknadsföring inom och utom landet,av främst och som turistland.Frågan om behovet av statliga insatser för jakt- ochfisketurismen har tagits upp i såväl jordbruksutskottets somkulturutskottets yttrande.Enligt jordbruksutskottet kan de i propositionen redovisadeförslagen att utveckla möjligheterna att upplåta rätt till jaktoch fiske ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällenförväntas ge ökade möjligheter att i allt väsentligt tillgodosesyftet med motion Bo8 (nyd) yrkande 6. Motionen bör enligtjordbruksutskottets mening därmed inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd.Kulturutskottet hänvisar i sitt yttrande till sittställningstagande till statens insatser inomturistområdet. Då det gäller främjande av turismen inom landetansåg kulturutskottet att det inte fannsanledning att av hänsyn till turistföretagen göra någon skillnadmellan dem och företag i andra branscher i vad avserregionalpolitiska och sysselsättningsfrämjande åtgärder. Medhänvisning härtill avstyrker kulturutskottet motionen i vad denavser turistfrämjande åtgärder m.m. i fråga om jakt- ochfisketurism.Bostadsutskottet har inte funnit grund för annatställningstagande än jordbruksutskottet och kulturutskottet närdet gäller insatser för jakt- och fisketurismen. Även enligtbostadsutskottets mening bör sålunda motion Bo8 (nyd) yrkande 6avslås av . beträffande behandlingen av propositionens bilaga 2att avslår motionerna 1992/93:Bo6 yrkandena 1 och 4,1992/93:Bo7 yrkande 5 och 1992/93:Bo16 yrkande 2,men. (v)2. beträffande renskötselrätten som en kollektiv rättatt med avslag på motion 1992/93:Bo8 yrkande 1 antar1 § i regeringens förslag till lag om ändring i rennäringslagen(1971:437) med den lydelse som framgår av bilaga 1,res. 1 (nyd)3. beträffande särskild rätt till fastighetatt med avslag på motionerna 1992/93:Bo6 yrkandena 2och 3, 1992/93:Bo7 yrkande 6 och 1992/93:Bo9 yrkande 1 antarregeringens förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948)och i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter med den lydelsesom framgår av bilaga 1,4. beträffande rättsliga förhållandenatt avslår motion 1992/93:Bo8 yrkande 2,res. 2 (nyd)5. beträffande ökat skydd för renskötselrättenatt med avslag på motion 1992/93:Bo8 yrkande 3 antar30 § i regeringens förslag till lag om ändring i rennäringslagen(1971:437) med den lydelse som framgår av bilaga 1,res. 3 (nyd)6.beträffande yttrande i markanvändningsfrågoratt avslår motion 1992/93:Bo7 yrkande 7,7.beträffande rennäringens folkrättsliga skyddatt med avslag på motion 1992/93:Bo7 yrkande 8lägger regeringens förslag till handlingarna,8.beträffande ersättningsbestämmelser i rennäringslagenatt med avslag på motion 1992/93:Bo7 yrkande 9lägger regeringens förslag till handlingarna,9.beträffande åtgärder vid för högt renantal m.m.att med avslag på motionerna 1991/92:Bo602,1992/93:Bo7 yrkande 10 och 1992/93:Bo9 yrkande 2 antar 15, 66,66 a, 68 och 71 §§ i regeringens förslag till lag om ändring irennäringslagen (1971:437) med den lydelse som framgår av bilaga1,10.beträffande koncessionsrenskötselnatt antar 85, 86 och 89 §§ i regeringens förslagtill lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) med denlydelse som framgår av bilaga 1,11.beträffande antalet skötesrenaratt avslår motion 1992/93:Bo8 yrkande 5,res. 4 (nyd)12.beträffande koncessionsrenskötselns betydelseatt avslår motion 1992/93:Bo2 yrkande 1,13.beträffande föreskrifter om hänsyn till naturvårdensintressen m.m.att antar 65 och 65 a §§ i regeringens förslag tilllag om ändring i rennäringslagen (1971:437) med den lydelse somframgår av bilaga 1,14.beträffande barmarkskörning i terrängatt lägger regeringens förslag till handlingarna,15.beträffande rätt till småviltsjakt och fiskeatt med avslag på motionerna 1992/93:Bo1 yrkande 1,detta yrkande i motsvarande del, och 1992/93:Bo7 yrkande 11lägger regeringens förslag till handlingarna,16.beträffande en effektiv jakt- och fiskevårdatt antar 35 § i regeringens förslag till lag omändring i rennäringslagen (1971:437) med den lydelse som framgårav bilaga 1,17.beträffande förbud mot nätfiskeatt avslår motion 1992/93:Bo5,res. 5 (s)18.beträffande samebyns verksamhetsområdeatt med avslag på motion 1992/93:Bo7 yrkande 12lägger regeringens förslag till handlingarna,19.beträffande ersättning för viltskadoratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1992/93:Bo4 samt 1992/93:Bo12 godkänner vadi regeringsprotokollet förordats,res.