bet · GG01AU3 · 1992-10-15 00:00:00 — I föreliggande betänkande redovisas 13 motioner om arbetsmiljö,väckta under allmänna motionstiden . Förutom allmänna frågor ombl.a. samordnade insatser för arbetsmiljö och yttre miljö ochförstärkta fackliga sanktionsmöjligheter aktualiseras genommotionerna frågor om den offentliga sektorn och kvinnors arbetsmiljö.Vidare diskuteras åtgärder för att komma till rätta medelöverkänslighet samt mobbning och andra psykosociala problem.Avslutningsvis berörs tobaksrökning på arbetsplatserna, användningenav amalgam inom tandvården och ackordslöner för yrkesförare.Ingen av motionerna föreslås leda till någon åtgärd.Vänsterpartiets företrädare i utskottet har till betänkandet fogat enmeningsyttring. 1991/92:A203 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förbud mot raka ackord inom yrkestrafiken.1991/92:A204 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökadsamordning av arbetsmiljöfrågorna och de yttre miljöfrågorna.1991/92:A214 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får iuppdrag att utfärda föreskrifter enligt vad i motionen anförts omarbetsmiljörisker inom tandvården.1991/92:A219 av () vari yrkas att hosregeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att drivasamhällets skadeanspråk mot tillverkare vars maskin har orsakatarbetsskada.1991/92:A239 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnors arbetsmiljö,i motionen anförts om kvinnors arbetsmiljö,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmiljön inom den offentliga sektorn, 5.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationell samverkan.1991/92:A244 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag om åtgärder motmobbning och trakasserier enligt vad som anförts i motionen.1991/92:A247 av (m) vari yrkas att hosregeringen begär ett förslag till lag om skydd för den enskildesintegritet i enlighet med vad i motionen anförts.1991/92:A269 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning inom området elöverkänslighet,2. att hos regeringen begär att riksförsäkringsverketoch får i uppdrag att utfärda föreskrifter ellerallmänna råd om behandling och rehabilitering av elöverkänslighet,3. att hos regeringen begär att regler och råd förelsanering av arbetsplatser och bostäder utfärdas.1991/92:A805 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppmärksammande av psykosociala problem,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en avvecklingsplan för amalgam.1991/92:A813 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnors arbetsmiljö.1991/92:So501 av m.fl. (fp, m, c, kds) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning om behandlingsmetoder ocharbetsmiljörisker.1991/92:So503 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att gravida kvinnor och ammande mödrar på sinaarbetsplatser skall skyddas från passiv rökning.1991/92:Jo646 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag till förändring avarbetsmiljölagen så att begreppet "omedelbar och allvarlig fara" gesen tydlig innebörd i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till lag som gerlokala fackföreningar rätt att vidta stridsåtgärder mot arbetsgivaresom ej rättar till missförhållanden rörande inre eller yttre miljö. InledningArbetslivs- och arbetsmiljöfrågor behandlades av utskotteti betänkande 1991/92:AU12. Förutom anslagsgivningen tillArbetarskyddsverket och redovisade utskottetmotionsförslag om arbetsmiljöpolitikens inriktning samt förslag frånregeringen om att dra in det statliga stödet till företagshälsovårdenoch de s.k. MBL-medlen för facklig utbildning m.m.Senare under våren yttrade sig utskottet tillkonstitutionsutskottet (1991/92:AU6y) över ett förslag frånregeringen om att slopa den s.k. intresserepresentationen i vissastatliga styrelser. Genomförandet av detta förslag medför storaförändringar i sammansättningen av myndighetsstyrelserna påarbetslivsområdet, Arbetarskyddsstyrelsen, ,, Arbetsmiljöfonden, Arbetslivsfonden ochArbetslivscentrum.I yttrande 1992/93:AU1y till har utskottet tidigare ihöst tillstyrkt regeringens förslag till ändringar i arbetsmiljölagenoch till anpassning i övrigt av de svenska arbetsmiljöföreskrifternamed hänsyn till åtagandena enligt EES-avtalet.Som redan nämnts finns principbeslut om att slopa statsbidragentill företagshälsovården. uppdrog regeringen åt ensärskild utredningsman att göra en ny översyn av företagshälsovårdensorganisation och finansiering. Utredningens förslag presenteras idagarna.Även arbetsmiljölagen är föremål för fortsatt översyn i enlighetmed vad som förutsattes vid de lagändringar som företogs på våren1991 (prop. 1990/91:140, AU22, rskr. Det ingår vidare i den nuverksamma uppdrag att se översamverkansreglerna i arbetsmiljölagen och deras förhållande tillmedbestämmandelagens inflytanderegler.Utskottet anmälde i det ovannämnda betänkandet AU12 att dåföreliggande motioner om konkreta arbetsmiljöproblem skulle redovisasi ett särskilt betänkande. Innan utskottet i det följande övergårtill denna redovisning skall här noteras att flertalet av de frågorsom nu kommer att behandlas har tidigare övervägts i betänkande1990/91:AU22.Allmänna arbetsmiljöfrågorVänsterpartiet berör i sin miljöpolitiska motion Jo646skyddsombudens stoppningsrätt enligt arbetsmiljölagen och erinrarom att denna rätt avser arbeten som innebär omedelbar och allvarligfara för arbetstagarens liv och hälsa. Genom att denna rätttillkommer enbart skyddsombudet bryts arbetsmiljöarbetet ut ur detfackliga arbetet. Stoppningsrätten bör i stället tillkomma det lokalafacket, som i sin tur delegerar den till skyddsombuden.Vidare anser att begreppet "omedelbar och allvarligfara" behöver förtydligas, så att det står klart att stoppningsrättenockså gäller arbeten vilkas skadliga effekter blir synliga först pålång sikt. Därutöver menar att det lokala facket måstefå rätt att tillgripa stridsåtgärder mot arbetsgivare som inte vidtaråtgärder när missförhållanden har lett till att ett arbete harstoppats. En sådan rätt till stridsåtgärder bör också gälla om ettarbete har stoppats av hänsyn till den yttre miljön.Frågor av det slag aktualiserar i sin motionbehandlades av utskottet i betänkande 1990/91:AU22. I det betänkandet(s. 25) biträdde utskottet den dåvarande arbetsmarknadsministernsuppfattning att man inte borde utvidga stoppningsrätten att omfattaarbeten som bedöms ge skador och utvecklade skälen för dettaställningstagande. Vidare avstyrkte utskottet motionsförslag om attstoppningsrätten skulle kunna utövas av fackliga organisationer. Ävenett förslag om rätt att tillgripa lokala arbetsmiljöstrejkeravvisades av utskottet såsom stridande mot allmänna principer förfredsplikten.Utskottet vidhåller sina ståndpunkter och avstyrkerde nu föreliggande yrkandena i motion Jo646. bör påpekasatt motionens yrkanden i vad avser förhållanden som rör den yttremiljön förutsätter att en särskild stoppningsrätt införs beträffandesådana förhållanden. Ett yrkande härom i motionen behandlades avriksdagen och lämnades då utan bifall i enlighet medhemställan i jordbruksutskottets betänkande 1991/92:JoU18.John () yrkar i motion A219 att Arbetarskyddsstyrelsenskall få i uppdrag att driva samhällets skadeståndsanspråk mottillverkare vars maskin har orsakat arbetsskada och därmed vållatsamhället kostnader i form av ersättning till den skadade frånarbetsskadeförsäkringen.Utskottet finner inte anledning att här gå in på spörsmålen omregressrätten vid arbetsskador eller vem som bör utöva en sådan rättav följande skäl.Den 1 juli började den nya produktskadelagen att gälla. Därmedupphör det hittillsvarande systemet med att produktgodkännanden avmyndighet utfärdas i förväg i form av typgodkännanden o.d.Produktkontrollen kommer i stället i mycket att bygga påtillverkarens egna uppgifter i kombination med starkare krav påproduktansvar. Tillverkaren får ett strikt skadeståndsansvar.Motionärens förslag grundar sig också på farhågor för att den nyaordningen skall leda till minskad produktsäkerhet. Utskottet villdärför nämna att det ingår i uppdraget för den nu pågående översynenav arbetsmiljölagen att se över och anpassa lagensproduktsäkerhetsregler till de nya förutsättningar som gäller, så attdet blir möjligt att effektivt ingripa mot leverantörsledet ävensedan produkterna har marknadsförts eller levererats till användarna.De förebyggande effekter som kan vinnas den vägen är enligtutskottets mening att föredra, och utskottet avstyrker därmed denföreliggande motionen.Kenth Skårvik och () föreslår i motion A239ett tillkännagivande om internationell samverkan påarbetsmiljöområdet av innebörd dels att skalldelta i uppbyggnadsarbetet på detta område i de f.d.kommunistländerna i Öst- och , dels att skallbli medlem i EG och därmed få möjlighet att fullt ut delta i deteuropeiska integrationsarbetet på arbetsmiljöområdet.Utskottet anser att motionen i dessa delar inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Såsom regeringen föreslog i 1992 årsbudgetproposition har i budget avsatts 5miljoner kronor för speciella arbetsmiljöinsatser i Östeuropa.Medlens användning bestäms av regeringen. Vad medlemskap i erinras om att ansökte härom redan under år 1991.Bengt Kronblad (s) önskar i motion A204 ett tillkännagivande omökad samordning av arbetsmiljöfrågor och yttre miljöfrågor.Formerna härför bör enligt motionären utredas.Den dåvarande regeringen uppdrog åtArbetarskyddsstyrelsen att i samråd med ochKemikalieinspektionen kartlägga förutsättningarna för en ökadsamverkan i tillsynen av arbetsmiljö och yttre miljö. Verket avgav enrapport /92. Denna bereds iregeringskansliet. Motionärens utredningsönskemål är sålundatillgodosett. Någon åtgärd från sida är i avvaktan påresultatet av regeringens beredning av ärendet inte påkallad, varförmotionen avstyrks.Kvinnors arbetsmiljöBarbro m.fl. (fp, m, c, kds) yrkar i motion So501 på etttillkännagivande om forskning om behandlingsmetoder ocharbetsmiljörisker. Motionärerna kritiserar bl.a. att större delenav forskningen om sambanden mellan arbete och hälsa/ohälsa utgår frånmännens situation och att man inte heller tar hänsyn till kvinnorsarbete. Forskningen om kvinnors hälsa sägs ha varit inriktad på atthitta enkla samband mellan olika variabler och någon helhetsbild harinte erhållits. Motionärerna anser sammanfattningsvis att det ärviktigt att i ökad omfattning satsa på forskning kring behandling avkvinnors hälsoproblem och kvinnors arbete och hälsa.Som utskottet ser det ägnas kvinnoforskningen på arbetslivsområdeten betydande uppmärksamhet. På Arbetslivscentrum är kvinnoforskningenett särskilt forskningsområde, vars betydelse understrukits inteminst i utskottets betänkande 1990/91:AU16. Arbetsmiljöfondenfinansierar det brett upplagda forskningsprogrammet och män isamverkan i arbetslivet ("KOM-programmet"). I det nybildadeFolkhälsoinstitutets programområde Kvinnors hälsa ingår för detinnevarande verksamhetsområdet bl.a. arbetsliv.Programbeskrivningen innefattar även det i motionen nämnda problemetmed kvinnors totala arbetsbörda.Med hänvisning till här exemplifierade forskningssatsningar ärutskottet inte berett att föreslå någon åtgärd på grundval avmotionen, som av bör lämnas utan bifall.Kenth Skårvik och () i motion A239 ochMargareta m.fl. (s) i motion A813 efterlyser åtgärder för enbättre arbetsmiljö för kvinnor med ett utvidgat innehåll i derasarbete. I motion A239 förespråkas också en ökad användning avflexibel arbetstid och en arbetsorganisation med mindre ensidigaarbetsuppgifter. I samma motion förordas vidare en rätt för gravidakvinnor till omplacering under graviditeten, alternativt en rätt fördem till havandeskapspenning i de fall omplacering inte kan ske.De ändringar i arbetsmiljölagen som gjordes avsåg bl.a. attfrämja variation i arbetsuppgifterna och ge de anställda möjlighettill personlig och yrkesmässig utveckling, självbestämmande ochyrkesmässigt ansvar. Den nya bestämmelse härom som finns i lagens 2kap. 1 § bör ses mot bakgrund av ett uttalande som görs i förarbetenapå denna punkt, nämligen att vad det gäller är inte minst att"förändra och utveckla dessa enkla och monotona arbeten där kvinnordominerar". Detta synes ligga väl i linje med önskemålen i motionernaA239 och A813 om ett vidgat arbetsinnehåll för kvinnligaarbetstagare.När det gäller motionärernas önskemål att arbetet för en bättrearbetsmiljö för kvinnor skall drivas på erinrar utskottet om att deriktlinjer godkänt för verksamheten inomArbetarskyddsverket innefattar att kvinnors arbetsmiljö måste bliföremål för mer omfattande insatser än . Liksom i betänkande1992/93:AU1 om jämställdhet kan också här hänvisas tillArbetslivsfondens engagemang för kvinnors arbetsmiljö.Vad sedan gäller de härutöver i motion A239 framställda önskemålenfår utskottet anföra följande.Frågan om mer flexibla arbetstider är redan aktualiserad hosregeringen genom det betänkande (SOU 1992:27) Årsarbetstid somutredningen om mer flexibla regler för arbetstid och semesteravlämnat tidigare . Frågan om en vidgad rätt tillomplacering, alternativt till havandeskapspenning, har tidigareprövats av utskottet. Liksom tidigare är utskottet inte berett att tainitiativ till regeländringar. I detta sammanhang kan påpekas attsocialförsäkringsutskottet, som normalt bereder frågorna omhavandeskapspenning, behandlar en motion omförsäkringsförmåner vid graviditet, 1991/92:Sf207 av BarbroWesterholm (fp). Motionen har av socialförsäkringsutskottetremissbehandlats under våren.På de ovan angivna skälen avstyrker utskottet bifall tillmotionerna A239 och A813 i de nu behandlade delarna.Offentlig sektorKenth Skårvik och () föreslår i motion A239tillkännagivanden till regeringen om arbetsmiljön inom denoffentliga sektorn och om arbetsmiljön i skolan.Vad arbetsmiljön inom den offentliga sektorn beträffar hävdarmotionärerna att mycket av denna sektors problem ärarbetsmiljöproblem. Den psykosociala miljön tycks ha blivit sämreunder senare år som de fysiska kraven, t.ex. tunga lyftinom vården, ofta är stora. Motionärerna förordar en decentraliseringmed ökad tilltro till personalens förmåga att fatta egna beslut,bättre belöningssystem för goda insatser och ökat stöd till personligutveckling. I fråga om arbetsmiljön i skolan framhåller motionärernabehovet av en god introduktion för elevskyddsombuden i deras arbete.Vidare anser de att företagshälsovården också bör omfatta eleverna.Som utskottet framhållit i det föregående avsnittet om kvinnorsarbetsmiljö syftar reformering av arbetsmiljölagen till attfrämja utvecklingen mot ett bättre arbetsliv med bl.a. ett riktarbetsinnehåll och bättre möjligheter för arbetstagarna att självabestämma över sin arbetssituation och ta ett vidgat yrkesmässigtansvar. Lagen gäller för den offentliga arbetsmarknaden lika väl somför den privata. Utskottet tar för givet att de offentligaarbetsgivarna medverkar till att de nya krav som arbetsmiljölagenställer på dem kommer att uppfyllas. Utskottet bedömer det därförinte som erforderligt att med anledning av motionen för denoffentliga sektorns del ta initiativ till särskildalagstiftningsåtgärder.Det i motionen berörda behovet av introduktion för elevskyddsombudär tillgodosett genom att arbetsmiljölagens 6 kap. 18 § föreskriveren uttrycklig rätt för elevskyddsombuden till den utbildning debehöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag. hari år givit ut ett särskilt studiematerial för dem, Elevskyddsombud,motsvarande studiematerialet Bättre arbetsmiljö (BAM) för andraskyddsombud m.fl. Vad slutligen gäller motionärernas tanke attinordna skoleleverna i företagshälsovården vill utskottet här endastpeka på att eleverna redan omfattas av skolhälsovården.Med det anförda avstyrker utskottet motion A239 i de nu aktuelladelarna.Psykosociala problem och mobbningKarin och () anser i motion A805 attregeringen bör delges att de psykosociala problemen och särskilt dåmobbning på arbetsplatserna bör uppmärksammas mer. Motionärerna menaratt problemen ökar vid nedskärningar på arbetsplatserna och med deanställdas osäkerhet om framtiden.Lars-Ove och (båda v) föreslår i motionA244 att arbetsmiljölagen skall tillföras en ny bestämmelse omskyldighet för arbetsgivarna att vidta åtgärder mot psykiskatrakasserier. Motionärernas tanke är att Arbetarskyddsstyrelsen medstöd av en sådan bestämmelse skall kunna utfärda föreskrifter ochingripa med förelägganden och förbud vid fall av mobbning och andratrakasserier på arbetsplatserna. Vidare förordar motionärerna attbrotten förtal och förolämpning läggs under allmänt åtal efteranmälan från , som bör ha rollen som en arbetslivetsmobbningsombudsman.I de tidigare nämnda riktlinjerna för Arbetarskyddsverketsverksamhet framhålls allmänt betydelsen av att verket anlägger etthelhetsperspektiv på arbetsmiljön så att såväl "fysiska, psykiska somsociala och arbetsorganisatoriska aspekter beaktas". När det särskiltgäller psykiska trakasserier underströk utskottet i betänkande1990/91:AU22 att vuxenmobbning i arbetslivet är ett problem som manmåste se allvarligt på och att det ligger ett stort ansvar påarbetsgivare, facket och arbetskamrater att motverka sådant psykisktvåld närhelst det förekommer.I samma betänkande avstyrkte utskottet lagstiftning i de hänseendensom nu föreslås i motion A244. Utskottet hänvisade till att riksdagenpå förslag av justitieutskottet (1990/91:JuU3, rskr. 15) gjort enframställning till regeringen om en översyn av den straffrättsligaregleringen av psykiskt våld. Ärendet bereds inomJustitiedepartementet, som anordnade en hearing med experterpå området.I avvaktan på regeringens ställningstaganden i frågan och medhänvisning till vad utskottet i övrigt anfört bör yrkandena imotionerna A244 och A805 inte leda till någon åtgärd.ElöverkänslighetStina och () yrkar i motion A269 attregeringen skall få i uppdrag att intensifiera forskningen omelöverkänslighet. Motionärerna anför bl.a. att elöverkänslighet ärett sjukdomssymptom som inte tas på allvar och att de drabbade oftamöts av bristande förståelse från arbetsgivare, läkare, tandläkare,och kommunen. Det finns inte hellertillräckliga anvisningar och allmänna råd som kan användas tillledning vid diagnos och behandling och vid elsanering avarbetsplatser och bostäder. Motionärerna yrkar att sådana regler ochråd skall utfärdas.Elöverkänslighet har uppmärksammats inomforskningen, och de resultat som uppnåtts har återkommande summerats.Arbetsmiljöinstitutet anordnade ett första sådantseminarium. Ett nytt seminarium hölls under ledning avden dåvarande arbetsmarknadsministern. ochIngenjörsvetenskapsakademien genomförde etttvådagarsseminarium med landets vetenskapliga expertis. Vid dettaseminarium skisserades behoven av fortsatt forskning i form avepidemiologiska studier och studier av kemiska exponeringsfaktoreroch biologiska mekanismer. Utskottet utgår från att forskningsprogrami enlighet härmed arbetas fram utan någon särskild meningsyttringfrån sida av i motionen begärt slag.Den bedrivna forskningen har inte kunnat klarläggaorsakerna till elöverkänslighet. En gängse uppfattning sombekräftades vid det senaste seminariet är att elöverkänsligheten harflera orsaker, av vilka känslighet för elektriska och magnetiska fältkan vara en. Men också andra orsaker som allergier, ljuskänslighet,kemiska ämnen, individberoende faktorer och arbetsorganisationen kanha betydelse. Att de rätta sambanden ännu inte kunnat fastställas fåremellertid inte hindra att de drabbades plågsammasymptom tas på allvar. Ofta kan besvären lindras med relativt enklaåtgärder.I de nya råd och föreskrifter om bildskärmsarbete somArbetarskyddsstyrelsen utfärdat (AFS 1992:14) sägs omelöverkänslighet att det i väntan på forskningsresultat behövs enökad beredskap för att kunna hjälpa och de stödja de personer som harbesvär. Om denna typ av problem dyker upp på arbetsplatsen, heter detvidare, är det viktigt att arbetsgivaren med hjälp av exempelvisföretagshälsovården gör en utredning och vidtar åtgärder för atthjälpa den drabbade personen.Med Arbetarskyddsstyrelsens nya föreskrifter har klarlagts attarbetsmiljölagstiftningen med dess krav på åtgärder som förebyggerohälsa och olycksfall och på arbetsanpassning och rehabilitering kanåberopas för att på arbetsplatserna bistå dem som drabbats avelöverkänslighet.Vad motionärerna i övrigt anfört ger inte utskottet anledning tillnärmare uttalanden eller förslag om vidare åtgärd från riksdagenssida. Utskottet anser sålunda sammanfattningsvis att motionen avriksdagen bör lämnas utan bifall.TobaksrökningElisabeth m.fl. (m, fp, c) yrkar i motion So503 attArbetarskyddsstyrelsen skall få i uppdrag att lägga fram förslag omåtgärder som hindrar att gravida kvinnor och ammande mödrar drabbasav den passiva rökningens skadliga effekter.Arbetarskyddsstyrelsen och utfärdade år 1983allmänna råd om begränsning av tobaksrökning på arbetsplatserna.Tobaksutredningen lade fram ett förslag till tobakslaginnefattande bl.a. bestämmelser om rökning på arbetsplatserna (SOU1990:29). I betänkandet berörs även frågan om den passiva rökningenoch dess effekter. Betänkandet har remissbehandlats, och ärendetbereds inom Socialdepartementet.Utskottet anser att statsmakternas ställningstagande i dettalagstiftningsärende bör avvaktas innan man överväger behovet att låtanya föreskrifter utfärdas på myndighetsnivå. Motionsyrkandet avstyrksdärmed.Birger Hagård (m) yrkar i motion A247 att av regeringenskall begära förslag till lag om skydd för den enskildes integritet.Den föreslagna lagen skall göra det till en skyldighet förarbetsgivarna att om rökförbud införs på arbetsplatsen upplåtasärskilda rökrum, om någon av de anställda så önskar.Även frågan i vilken omfattning rökning skall tillåtas påarbetsplatserna ingår i det ovannämnda lagförslaget frånTobaksutredningen. Vid sidan av utredningens förslag tilllagstiftning bör inte övervägas en särlagstiftning av det i motionenangivna slaget. Motionen avstyrks.AmalgamGudrun och () yrkar i motion A214 attregeringen skall ge Arbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att utfärdabättre föreskrifter om arbetsmiljörisker inom tandvården iavvaktan på ett totalförbud mot amalgam som tandlagningsmedel.Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat allmänna råd om arbetemed kvicksilver och amalgam inom tandvården. Utskottet förutsätteratt dessa allmänna råd följs inom tandvården och att man därigenomkan uppnå en tillfredsställande arbetsmiljö i det aktuella hänseendetoch avstyrker motionen.Karin och () önskar i motion A805 etttillkännagivande om behovet av en avvecklingsplan för amalgam ochökad forskning kring sambandet mellan amalgam och arbetssjukdomar.Socialstyrelsen har på uppdrag av regeringen lagtfram en expertrapport om möjligheterna att avveckla amalgam somtandlagningsmedel (Ds 1992:95). I rapporten presenterasförutsättningarna att successivt avveckla amalgamet under 1990-taletliksom en bedömning av insatsbehovet vid en omedelbar avveckling. Detsagda innebär att motionen inte påkallar vidare åtgärd frånriksdagens sida utan avstyrks, varvid utskottet förutsätter att det imotionen berörda sambandet mellan amalgam och arbetssjukdomar ärföremål för fortsatt forskning.YrkesförareAnita m.fl. (s) föreslår i motion A203 ett tillkännagivandeom behovet av förbud mot raka ackord inom yrkestrafiken, detta föratt öka trafiksäkerheten men också för att förbättra yrkesförarnasarbetsmiljö.I arbetsmiljölagens 2 kap. 1 § infördes i samband med 1991 årsändringar en föreskrift om att löneformer och arbetstider skallbeaktas vid utformningen av arbetsorganisationen för att undvikaohälsa eller olycksfall.