bet · GG01SfU4 · 1992-11-24 00:00:00 — Denskyddsregel som föreslås innebär att den tid under vilkendessa utsända varit anställda utomlands och som ligger föreikraftträdandet av förslaget, dvs. tid före den 1 januari1993, får tillgodoräknas som bosättningstid i Sverige.Denna regel skall också gälla för medföljande make ellerden som likställs med sådan samt barn under 18 år.Enligt vad som framhålls i propositionen kan det för deaktuella grupperna finnas behov av en skyddsregel också förframtiden. Även denna regel föreslås utformad efter mönsterfrån bestämmelserna om deras rätt att uppbära barnbidragunder utsändningstiden. Enligt den föreslagna regeln skallsom bosättningstid i efter den 31 december 1992räknas tid i utlandet under förutsättning att denna varatlängst i följd. Denna regel gäller även för makeeller den som likställs med make samt barn under 18 år.De nu föreslagna reglerna avser endast svenska medborgareoch deras familjemedlemmar.I motion Sf1 (yrkande 2) anför m.fl. (v)att de föreslagna reglerna inskränker möjligheten förbiståndsarbetare och deras familjer att erhålla pensionefter längre utlandsvistelser och att förslaget urrimlighets- och rättvisesynpunkt inte är godtagbart.Motionärerna framhåller att det bör vara möjligt att införaett regelverk där biståndsarbetare, som inte kan få enekonomiskt tryggad ålderspension efter hemkomsten, kaninordnas i pensionssystemet. Regeringen bör därför kommamed förslag som vidgar möjligheterna till en ekonomiskttryggad ålderdom för biståndsarbetare och deras familjer.Som framgått ovan gäller för flertalet statligt anställdabiståndsarbetare och deras familjemedlemmar att de kvarstårsom folkbokförda i ochatt de därför kommer att tillgodoräknas sombosättningstid i . Vidare har utskottet föreslagitvissa särregler för familjemedlemmarna till SIDAS:sarvodesanställda personal. För privat utsändabiståndsarbetare och deras familjer föreslås ipropositionen långt gående skyddsregler. Vidare harframgått ovan att flertalet av biståndsarbetarna ochmedföljande makar är anställda under sådana förhållandenatt de har möjlighet att intjäna pensionsrätt på grundvalav den ATP-anknutna beräkningsregeln. I andra fall har deprivata arbetsgivarna möjlighet att teckna ATP-förbindelseför sina anställda. En sådan förbindelse är ett avtalmellan arbetsgivaren och , varigenomarbetsgivaren förbinder sig att svara förtilläggspensionsavgifter såvitt avser lön eller annanersättning då sådan skyldighet inte föreligger enligt lag.Även på detta sätt kan den utsände intjäna rätt tillpension enligt den ATP-anknutna beräkningsregeln. Utskottetanser på grund av det anförda att den av motionärernaåsyftade kategorin är väl tillgodosedd vad gäller derasfolkpensionsskydd, och i den mån yrkande 2 i motion Sf1inte redan kan anses tillgodosett avstyrker utskottetbifall till detsamma.Utskottet finner emellertid att även make och barn under18 år till andra privat utsända arbetstagare kan drabbashårt av de nya reglerna. Möjligheterna för en medföljandemake att arbeta utomlands har varit starktbegränsade av utsändningslandets bestämmelser ochförhållanden, och den medföljande maken har då i allmänhetinte kunnat tjäna in någon egen pensionsrätt, även omfamiljemedlemmarna i vart fall när det gäller utsända frånsvenska storföretag har skyddats av andra försäkringar.Utskottet ser svårigheter att ge denna kategori en generellrätt att räkna bosättningstid i underutsändningstiden. En grupp av familjemedlemmar kan dockklart avgränsas, nämligen de vars make tjänat in ATP underutsändningstiden. Utskottet föreslår därför, i likhet medvad utskottet ovan föreslagit beträffande familjemedlemmartill bl.a. SIDA:s arvodesanställda personal, att även makeoch barn till privat utsända arbetstagareomfattas av den föreslagna särregeln i 5 kap. 6 § sominnebär att dessa för tid kan tillgodoräknasbosättningstid i förhållande till sådana år då maken ellerföräldern tjänat in ATP. Även i dessa fall skall bortsesfrån tid för vilken rätt till pension grundad på bosättningi annat land föreligger, om pensionen kan utbetalas vidbosättning i propositionen framhålls att sjömännensarbetsförhållanden numera är sådana att de enligt degenerella reglerna i folkbokföringslagen kan varafolkbokförda här i landet. Deras speciellaarbetsförhållanden hindrar således inte att detillgodoräknas bosättningstid för folkpension enligt denföreslagna huvudregeln. De kan även intjäna rätt till ATPoch på så sätt bli berättigade till folkpension enligt denATP-anknutna beräkningsregeln.En utländsk som är bosatt utomlands och anställdpå ett svenskt handelsfartyg omfattas av den svenskatilläggspensioneringen enligt en särskild regel i AFL sominfördes med verkan och kan till följdhärav ha rätt till folkpension enligt den föreslagnaATP-anknutna beräkningsregeln. För att denna regel skallgälla även för förfluten tid föreslås att även år före1974, för vilket en utländsk erlagt sjömansskatt,skall likställas med år för vilket tillgodoräknatsATP-poäng.InvandrareEnligt gällande regler är utländska medborgare, efterfullgjord kvalifikationstid, på samma sätt som svenskamedborgare berättigade till oreduceradefolkpensionsförmåner. De föreslagna reglerna omtillgodoräknande av folkpension på grundval avbosättningstid alternativt förvärvsarbete kommer att fåtill följd att många utländska medborgare erhåller enreducerad pension, eftersom de inte varit bosatta ellerförvärvat ATP-poäng här i landet det antal år som krävs fören oreducerad pension.I propositionen erinras om att enligt utlänningslagensregler skall en utomnordisk medborgare i princip hauppehållstillstånd redan vid inresan i . Undantaghärifrån gäller bl.a. om utlänningen vid ankomsten har rätttill asyl. Med asyl avses i utlänningslagen (1989:529)uppehållstillstånd som beviljas en utlänning, därför atthan är konventionsflykting eller krigsvägrare eller, utanatt vara flykting, inte vill återvända till sitt hemland pågrund av de politiska förhållandena där och kan åberopatungt vägande skäl härför (de facto-flykting). Definitionenav flyktingskap i utlänningslagen omfattar, förutom den somär medborgare i visst land, även statslösa.I propositionen framhålls att vissa av de utländskamedborgarna i som får en reducerad pension genomdet nya förslaget har intjänat pensionsförmåner i sinahemländer och erhåller pension därifrån. Flyktingar ochliknande grupper har däremot ofta fått lämna sina hemländerunder sådana omständigheter att de går miste om sinaeventuellt intjänade pensionsrättigheter. Enligtpropositionen föreligger därför starka skäl att införasärregler för flyktingar. En förutsättning härför är dockatt det inte skall krävas omfattande utredningar eller attnya ställningstaganden skall tas till varför flyktingen engång lämnade sitt hemland.I propositionen framhålls vidare att reglerna omuppehållstillstånd för krigsvägrare och de facto-flyktingarutvecklades i praxis och lagfästes då bestämmelserom skydd för dessa grupper infördes i utlänningslagen. Ändafram till mitten av var det vidare vanligenförekommande att grunden för ett beslut omuppehållstillstånd inte angavs. Med hänsyn härtill börenligt propositionen de föreslagna förmånligare reglernavid beräkning av folkpension omfatta -- förutomkonventionsflyktingar -- personer som , enligtvad som klart framgår av själva beslutet eller andrahandlingar som förvaras hos elleröverprövningsinstans, beviljats uppehållstillstånd iSverige som krigsvägrare eller de facto-flykting.Propositionens förslag innebär att de som beviljatsuppehållstillstånd på de angivna grunderna sombosättningstid skall få tillgodoräkna sig hela eller vissdel av tiden i hemlandet eller annat land där detillfälligt erhållit en . Som sådan tid skalltillgodoräknas så stor andel av tiden i hemlandet eller detandra landet fr.o.m. det år då den pensionsberättigadefyllde t.o.m. året före den första ankomsten tillSverige som motsvarar förhållandet mellan den tid hanvarit bosatt här fr.o.m. det år han kom hit t.o.m. det århan fyller . Om någon, som får pension på grund avdessa särregler, också har rätt till pension från sitthemland och även kan uppbära den här skall denintjänandetid på vilken den utländska pensionen grundasinte få tillgodoräknas som bosättningstid i Sverige.För övriga personer som fått uppehållstillstånd gälleratt de som bosättningstid får tillgodoräkna sig tiden frånansökan om uppehållstillstånd, om de därefter oavbrutetvistas i och folkbokförs här.I motion Sf1 (yrkande 1) av m.fl. (v)anförs att de facto-flyktingar och krigsvägrare måsteomfattas av särregleringen, även i de fall grunden föruppehållstillståndet inte angetts i beslutet. Iförekommande fall, framhåller motionärerna, fårInvandrarverket i efterhand ange på vilken grunduppehållstillstånd meddelats, och detta skall även gälladem som kommit till . Vidare anförs attde som fått uppehållstillstånd på grund av politiskthumanitära skäl bör jämställas med konventions- och defacto-flyktingar. Motionärerna begär att hosregeringen begär en översyn av reglerna förkonventions- och de facto-flyktingarnas rätt tillfolkpension i efter ett rimligt och rättvistregelsystem.Utskottet kan i och för sig ha förståelse förmotionärernas synpunkter, men vill erinra om att den kretsinvandrade personer som propositionen tagit särskild hänsyntill kraftigt utvidgats i förhållande till vad somföreslogs av utredningen. Utskottet anser att regeringen isitt förslag tagit en rimlig hänsyn till de särskilda behovav pensionsförmåner som kan föreligga för dem som utan attvara konventionsflyktingar ändå har så starka skäl för attfå skydd i att de i regel kan förutsättas gå misteom sina pensionsrättigheter i hemlandet. Utskottet anslutersig därför till den avvägning som gjorts i propositionenför hur de föreslagna särreglerna skall tillämpas ochavstyrker bifall till motion Sf1 yrkande 1.Två motioner rör invandrares och återvändandesmöjligheter till försörjning om de till följd av deföreslagna ändringarna av pensionssystemet får reduceradpension och följderna för kommunerna vad avser biståndenligt socialtjänstlagen. I motion Sf2 (yrkandena 1 och 3)av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om generösare övergångsbestämmelser och om enutredning av invandrarnas situation och vilka ekonomiskakonsekvenser förslaget kan få för landets kommuner. Imotionen anges att många invandrare av olika skäl intekommer att kunna uppfylla de föreslagnakvalifikationskraven för rätt till pension. Bl.a. ärarbetslösheten hög bland flyktingar och invandrare, vilketbidrar till att den intjänade ATP-poängen är låg.Motionärerna hänvisar till en intern utredning vid ett avStockholms socialdistrikt som visar att av distriktetssocialbidragsbudget betalas ut till invandrarpensionärer.Även i motion Sf3 av () begärs enutredning av frågan om äldre invandrares ochåterinvandrares ekonomiska försörjning. Motionären anföratt med det föreslagna systemet bortfaller eller inskränksfolkpensionen för en stor mängd äldre människor, såvälsvenska som utländska medborgare. Förlorar dessa människoren statlig grundtrygghet kommer de att hänvisas till attleva på socialbidrag. Enligt motionären vore dettaolyckligt först och främst för den enskilde. I andra handfår förslaget en kommunalekonomisk effekt genom enomfördelning av kostnader från stat till kommun. Enytterligare faktor att ta hänsyn till är enligt motionärenatt ökade kommunala kostnader för invandrare kan underblåsautlänningsfientliga stämningar. Motionären menar att någonform av statligt grundstöd skulle kunna införas, exempelvisen bottengaranti, som faller ut när vissa villkor avseendevistelsetid i landet är uppfyllda, men rätt till pensionändå inte föreligger.Genom en särskild övergångsregel till de nya reglerna omberäkning av pension skall den som är född ellertidigare och som är bosatt i sedan minst fem årsamt efter fyllda varit bosatt i undersammanlagt kunna få som bosättningstid iSverige tillgodoräknas även bosättningstid i annat land.Detta skall dock inte gälla tid för vilken rätt tillpension grundad på bosättning i det andra landet föreliggeroch sådan pension dessutom kan utbetalas till den som ärbosatt i . Kvalifikationstiderna i denna regel harutformats efter mönster från vad som gäller förrätten till folkpension för utländska medborgare. Med ensådan regel upprätthålls hittillsvarande pensionsskydd förinvandrare som bor i och fyller eller äräldre då de nya reglerna blir tillämpliga.Även hemvändande svenska medborgare och nya invandrare imotsvarande åldrar skyddas av dessa övergångsbestämmelser,men kan då få vänta för att erhålla oreduceradpension.Utskottet har mot bakgrund av bl.a. de förenämndamotionerna prövat möjligheterna att ytterligare anpassaövergångsbestämmelserna till vad som kan anses skäligt medutgångspunkt från den enskildes situation införförändringarna av folkpensionssystemet. Utskottet hardärvid haft som utgångspunkt, dels att framför alltåtervändande svenskar som närmar sig pensionsåldern inteskall behöva vänta på att kunna få ut en oreduceradpension, dels att invandrare inte på motsvarande sätt skallfå vänta tills efter den ordinarie pensionsåldern på atttidsgränsen är uppfylld. Utskottet föreslår därfören avtrappning av femårsregeln för dem som är födda 1932eller tidigare ner till lägst och att den som ärfödd eller tidigare skall omfattas avövergångbestämmelserna. Utskottets förslag medför att äldreutländska medborgare som är bosatta i kan fåfolkpension än med nuvarande regler, vilkettill en del tillgodoser syftet med motionerna Sf2 och Sf3.De yngre utländska medborgare som inte kommer att omfattasav de utvidgade övergångsreglerna ges en rimlig tid attutan alltför betungande kostnader komplettera sittpensionsskydd med privata försäkringar.Utskottet anser emellertid att det, även med de vidgademöjligheterna till oreducerad pension för utländskamedborgare som följer av utskottets förslag, finnsanledning för regeringen att göra en närmare utredning avde problem som finns och som kan uppkomma närdet gäller försörjningen av invandrade ålderspensionärersom inte har rätt till folkpension eller endast kommer attkunna få en reducerad sådan pension. Utredningen bör ocksåundersöka om det, utan att en sådan förmån kommer att fallaunder tillämpningsområdet för förordningen nr 1408/71,finns möjlighet att lösa eventuella problem med dessagruppers försörjningsskydd på ålderdomen på annat sätt ängenom socialbidrag. Det anförda bör med anledning avmotionerna Sf2 och Sf3 i dessa delar ges regeringen tillkänna.Närmare om beräkningen av olika pensionsförmånerÅlderspensionEnligt gällande regler har en försäkrad som fyllt 60 årmöjlighet att ta ut ålderspension i form av förtida uttag.Det förtida uttaget kan ske i form av helt, halvt eller enfjärdedels uttag. I propositionen föreslås att sombosättningstid också skall räknas den tid under vilkennågon uppbär förtida uttag av pension och ny beräkning avbosättningstid göras först när han fyller 65 år.I propositionen erinras om att ålderspension sedan någraår tillbaka beviljas utan ansökan såvitt gäller personersom är inskrivna hos en försäkringskassa och som tar utpensionen . De föreslagna reglerna kommeratt innebära att uppgifter kan behöva inhämtas om olikapersoners bosättningsförhållanden upp till närmare 45--50år tillbaka i tiden. I de fall särregler gäller föranlederdessa också uppgiftslämnande av den pensionssökande ochsamarbete med andra myndigheter. I propositionen föreslåsdärför att den som önskar pension skall göra ansökan hosallmän försäkringskassa. I de fall som närmare anges avregeringen eller efter dess bemyndigandeRiksförsäkringsverket skall dock utanansökan besluta om ålderspension för såvitt den berättigadeinte skriftligen begärt annat.Utskottet har inte någon erinran mot förslagen i dessadelar.FörtidspensionI propositionen framhålls att -- vid införande av ettpensionssystem grundat på ett visst antal bosättningsår --vid förtidspensionering hänsyn måste kunna tas till tidefter det att pensionsfallet inträffat. Förtidspensionskall därför beräknas dels på grundval av en faktiskbosättningstid i t.o.m. året före pensionsfallet,dels en antagen framtida bosättningstid. Den antagnaframtida bosättningstiden beräknas på så sätt att om denpensionsberättigade varit bosatt i minst fyrafemtedelar av tiden fr.o.m. det år han fyller t.o.m.året före pensionsfallet får som bosättningstidtillgodoräknas för pensionsfallett.o.m. det år han fyller . Om den faktiskabosättningstiden är kortare, fårhan som framtida bosättningstid tillgodoräknas så stor delav tiden för pensionsfallet t.o.m. det år dåhan fyller som motsvarar förhållandet mellan denfaktiska bosättningstiden i landet fr.o.m. det år hanfyller t.o.m. året före pensionsfallet och fyrafemtedelar av hela . För att underlättaadministrationen föreslås att beräkningen av framtidabosättningstid skall göras på grundval av hela månader.För den som beviljats lägre förtidspension än hel sådanskall vid ytterligare nedsättning av arbetsförmågan nyberäkning av bosättningstid göras. Beräkningen skall skeefter samma principer som vid den ursprungliga beräkningen.För den som månaden innan han fyller uppburit helförtidspension får ålderspensionen beräknas efter sammaantal fyrtiondedelar som förtidspensionen, om detta ärförmånligare för honom.I propositionen framhålls att de nu angivna reglerna intekan tillämpas på den som före eller under det år han fyller16 år fått sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt. I dessafall kan någon faktisk bosättningstid inte beräknas,eftersom sådan tid enligt huvudregeln skall räknas fr.o.m.det år den försäkrade fyller . Från dessautgångspunkter är det svårt att finna ett lämpligtregelsystem för tillgodoräknande av bosättningstid för densom invalidiseras . Med hänsyn till att deföreslagna ändringarna måste kunna träda i kraft samtidigtmed och till att förändringar i regelsystemetför EES snart kan komma att genomföras läggs ipropositionen inte fram förslag om mer genomgripandeförändringar. I ett senare sammanhang bör enligtpropositionen mer ingående överväganden göras i syfte attfinna en mer definitiv lösning för tillgodoräknande avbosättningstid när pensionsfall inträffar i unga år.I propositionen föreslås mot den angivna bakgrunden atten svensk medborgare som fått sin arbetsförmåga varaktigtnedsatt före ingången av det år han fyller får sombosättningstid tillgodoräknas tiden fr.o.m. det år hanfyller t.o.m. det år han fyller . Motsvarandeföreslås gälla för utländska medborgare under förutsättningatt de varit bosatta i . Omsvenska eller utländska medborgare efter fyllda varitbosatta i utlandet får tiden i utlandet inte tillgodoräknassom bosättningstid i . Utskottet vill framhålla attkravet bosättning inte är knutet till någonålder utan bosättningstiden kan både avse tid och tid därefter.För de pensionsfall som inträffar under det år någonfyller kan även den föreslagna huvudregeln förberäkning av förtidspension bli tillämplig. I dessa fallskall den regel tillämpas som ger det mest förmånligaresultatet.Förtidspension efter den ATP-anknutna beräkningsregelnsker i förhållande till faktiska poängår och år för vilkas.k. antagandepoäng kan beräknas.För dem som är bosatta i under de år de fyller 16och utgör de föreslagna särreglerna ett fullgottekonomiskt skydd vid invaliditet. Utskottet finner däremotatt de föreslagna reglerna i övrigt för beräkning avbosättningstid för rätt till förtidspension kan komma atthårt drabba dem som invalidiseras efter att hatillbringat utomlands. Barn till statligt utsändarbetskraft blir i regel inte folkbokförda i om destannar kvar med föräldrarna utomlands efter fyllda 18 år.Barn till missionärer och biståndsarbetare utomlands ärinte heller tillräckligt skyddade om de inte kommer hem närde fyllt . Svenska ungdomar som bedriver studierutomlands har efter de ändringar i folkbokföringsreglernasom trädde i kraft små möjligheter att varafolkbokförda i efter , till skillnadfrån vad som tidigare gällde. Enligt den nyafolkbokföringslagen skall en person avföras urfolkbokföringen vid flyttning till land utanför , omvistelsen är avsedd att vara längre än . Oavsett omnågon avregistrering från folkbokföringen skett eller ejskall enligt det föreliggande förslaget i sådana fall någonbosättningstid inte beräknas. En person som lämnar Sverigei 18-årsåldern för tre--och sedan invalidiseras islutet av utlandsperioden eller strax efter hemkomstenriskerar därför att få en förtidspension som reduceras tillså litet som hälften för resten av livet. Detta beror påatt den faktiska bosättningstiden är mindre än fyrafemtedelar av den teoretiskt möjliga bosättningstiden iSverige, varför den framtida bosättningstiden skallproportioneras i motsvarande mån. Om han är berättigad tillhandikappersättning utgör denna tillägg till pension ochreduceras i motsvarande mån.Utskottet anser att de konsekvenser som de föreslagnareglerna kan få särskilt för ungdomar som är utomlands förnågra års studier inte kan accepteras. ger demmöjlighet att studera vid universitet och högskolor inomEES-området i en omfattning som inte varit möjlig.Detta blir inför den ökade internationalisering somförestår för av stort värde inte bara förungdomarna utan för landets framtida möjligheter att verkainom EES-området. ger ingetsocialförsäkringsskydd för studerande, även om ett förslaghärom utarbetats för senare förhandlingar. Utskottet anserdärför att, så länge denna fråga inte fått en acceptabellösning, socialförsäkringsskyddet och då i första handförtidspensionsskyddet måste upprätthållas för ungdomar somstuderar utomlands. Utskottet har därvid övervägt olikamöjligheter, såsom att föreslå ändrade bestämmelser ifolkbokföringslagen. Tiden är dock alltför knapp för attutreda möjligheterna till en sådan ändring. Utskottet seremellertid en möjlighet att , inom ramen för AFL,ge de berörda ungdomarna ett provisoriskt skydd inompensionsområdet i avvaktan på att problemen kan få en annanlösning. Utskottet föreslår därför ett bemyndigande förregeringen att bestämma att studerande ungdomar under 26 årsom lämnat för en längre tids studier än ett årskall kunna få räkna bosättningstid i , även i defall de faktiskt inte bott här. Regeringen eller berördmyndighet bör i samband härmed ge närmare regler om vilkaformer av studier och vilka studieperioder som kan grundarätt att räkna bosättningstid. Eftersom utskottet ser ettsådant undantag som en temporär lösning bör regeringenfortsätta att utreda frågan om hur skyddet för dem sominvalidiseras skall kunna utformas, så att enalltför kraftig reducering av förtidspensionsförmånernainte behöver ske. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det ärutomordentligt viktigt att information ges, i synnerhettill yngre personer, om de begränsningar i rätten tillpension som kan bli följden av en längre tids vistelseutomlands. Denna fråga har inte närmare berörts ipropositionen. Utskottet anser att inte baraförsäkringskassorna och utan även demyndigheter som har det direkta ansvaret förfolkbokföringen måste kunna ge dem som flyttar ur landet enutförlig information om vilka konsekvenser detta föranlederför deras folkpensionsskydd.EfterlevandepensionEfterlevandepension utges enligt nu gällande regler tillmake eller barn som är svenska medborgare oavsett om denavlidne aldrig varit bosatt i . Svenska medborgarehar även rätt till efterlevandepension i förhållande tillantalet ATP-år vid bosättning utomlands. För utländskamedborgare gäller att efterlevandepension utges omefterlevande make resp. barn är bosatta i sedanminst resp. och att de var bosatta härvid dödsfallet.I propositionen framhålls att det ter sig naturligt att iett pensionssystem där rätten till pension utges pågrundval av bosättning se efterlevandepensionen som en frånden avlidne härledd rätt. Det bör därför enligtpropositionen krävas att den avlidne någon tid varit bosatthär i landet och därigenom intjänat rätt till pension här.Vidare bör, som vid övriga pensionsförmåner, krävas att deberättigade är bosatta i .