bet · GF01BoU23 · 1992-05-26 00:00:00 — De underliggandeförändringarna kommer smygande, eftersom vi behandlar en årgångi taget. Men efter hand som tiden går blir det kumulativaeffekter, eftersom de olika årgångarnas effekter adderas. Härser vi vad som händer för de olika bidragsåren.Om vi tänker oss att bidragsår 1 är 1993, bidragsår 2 är 1994osv., ser vi hur effekten stiger från 680 milj.kr. Det sker en ganska snabbavtrappning för statskassan efter hand som man kommer in isystemet och kostnaderna blir lägre.Bild 17Den tidigare bilden avsåg igångsatta byggnationer, och dennabild visar det kassamässiga utfallet för statsbudgeten. Det tartid innan en nybyggnad blir färdig. Den sista kolumneninkluderar dels det förslag jag presenterat, dels denextra avtrappning som regeringen föreslår och desjunkande räntenivåer som beräknas i långtidskalkylerna ikompletteringspropositionen. Sammantaget blir det en ordentligknäck på kurvan med räntesubventioner. Långtidskalkylerna gårner till strax . Om utvecklingenfortsätter, kan räntebidragen mot slutet av decenniet komma atthalveras. Det innebär således väsentliga besparingar förstatskassan.Lennart (): De här siffrorna visar ett exempel påen produktionskostnad av . Vivet att byggkostnaderna varierar mycket i landet. Vi antar attdessa siffror utgör ett genomsnitt och att kostnaderna iStockholm är högre. Vem skall finansiera detta med deförenklade bidragsreglerna när en familj vill bygga ett hus förden summan?Är det inte förrädiskt att visa en bild med siffror där denegna insatsen egentligen inte kostar något? Hur går det attbygga ett exempel på att egeninsatsen inte kostar något? Har manpengarna på banken får man ränta. Behöver man låna pengarna fårman betala ränta. Här blir det plötsligt minus i exemplen,vilket jag inte begriper.Urban : Det finns ingen kostnad för det egnakapitalet inlagd. Det bygger på att avkastningen på en fastighetkan delas in i två delar. Det är dels värdestegringen, delsdirektavkastningen. Mot den bakgrunden finns det skäl att räknamed en lägre kostnad för det egna kapitalet när det gällerdirektavkastningen.När det gäller egnahemsboende och att jag i mitt eget hussätter in en högre kontantinsats, tycker inte jag att det finnsanledning att räkna med någon kostnad för det i boendekalkylen.När det gäller ett företag som bygger ett hus, finns detnaturligtvis skäl att göra detta. Där vill jag då poängtera attdet handlar om direktavkastningen. Den är väsentligt lägre äntotalavkastningen, dvs. den avkastning man behöver för attbetala ränta på hela huset.Ordföranden (): Jag ber om korta frågor ochkorta svar om vi skall hinna med på den korta tid vi har.Lennart (): Jag skall konkretisera det här. Duhade ett exempel på . var egen insats.Det bygger på det förenklade bidragsunderlaget. Men om vi utgårfrån verkligheten är ju kostnaderna olika i olika delar avlandet. Om det kostar . mer här i än vaddet gör i innebär det att man skall ut med 284000kr. själv för att kunna klara detta.Urban : Det är riktigt att bidragsunderlaget ärlikadant över hela landet. Det innebär också att subventionenblir något mindre där det är dyrt att bo och något större därdet är billigt att bo. Det innebär att i överhettadestorstadsområden blir subventionen mindre, medan den på andraställen i landet, där det är billigare att bo, blir större. Meningenting hindrar att kommunerna går in och ger ytterligarekreditgarantier om man skulle vilja detta.Jag vill också poängtera att det har byggts väldigt mycketjust i de överhettade storstadsområdena under de senaste åren.Det gör väl att nybyggnadsbehovet kanskeinte är så stort. Tillsammans med konstruktionen av det härbidragsunderlaget skapar det förhoppningar om sänkta, eller ialla fall en lägre, produktionskostnadsutveckling och enutjämning över regionerna.Ordföranden (): Jag föreslår att vi tar trefrågor i taget. Om du kan anteckna frågorna kan vi spara litettid.Bertil (): De exempel som du har presenterathar dagens system som utgångspunkt, men vad som är minst likaintressant är hur regeringens förslag verkar i förhållande tilldet räntelånesystem som egentligen är alternativet. Jag trorinte att någon här har tänkt att vi skall behålla dagens system.Allt måste ställas i relation till räntelånesystemet. Har dunågra siffror eller kalkyler på hur skillnaderna är?Lars (): Det gäller sambandet mellansubventionerna och produktionskostnaderna. Du var ju inne på detvid flera tillfällen. Jag blev inte riktigt klar över vad duegentligen ville ha sagt. Du började med att säga att det intevar väl belagt att subventionssystemet i sig höjdeproduktionskostnaden. Det var inte väl belagt, sade duinledningsvis, om jag hörde rätt. Sedan lade du på enoverheadbild som beskrev konsekvenserna av subventionssystemet.En konsekvens, utan reservationer, var högaproduktionskostnader. Detta är ju en springande punkt och ett avhuvudargumenten för en förändring av systemet. Vilka analyserhar man gjort inom departementet för att komma fram till denförsta eller den andra slutsatsen?Ordföranden (): Jag har personligen en frågasom i motsatt riktning anknyter till det frågadeom. Jag förstår att detta är tillkommet för att pressakostnaderna där de är högst. Det finns ju områden därkostnaderna är mycket låga, t.ex. i glesbygden. Det har funnitsmöjligheter att fördjupa kreditgarantin i tidigare system. Finnsdet någon fördjupning i det här systemet? Om den tekniken finns,innebär den att man ökar kontantinsatsen. Bedömer ni att det kanfå några följder för att bygga i glesbygd?Urban : Jag börjar med den första frågan avBertil . Det är alldeles riktigt att man också kanjämföra med räntelånesystemet. Jag har tyvärr inte några sådanasiffror här. Men det är ändå viktigt att frågan kommer upp. passade jag på tillfället att läsa litet grand från dentidigare hearing som utskottet hade när det systemet skulleinföras.Att införa ett räntelånesystem i en situation med hög räntaoch låg inflation, dvs. ett räntelånesystem som bygger på entillväxt i fastighetens värde och att man där kan ta ut den högaräntekostnaden genom att belåna fastigheten under de inledandeåren, skapar oerhörda problem för framtiden. Det gäller förstoch främst dem som berörs, dvs. De får dåöverinteckna sin fastighet och dra upp lånebördan somfastighetspriserna sjunker. När de sedan inte kan betala detta,kommer det naturligtvis att drabba statskassan.Det är möjligt att ett sådant system visuellt idessa tider skulle ge en lättnad för statskassan, men sedanskulle den stora kostnaden slå tillbaka. Jag har hört mångaexperter som har sagt att det var turatt räntelånesystemet inte infördes. Därmed har jag sagtnågonting om principerna kring detta och min syn på det.När det gäller sambandet mellan produktionskostnader ochsubventioner, sade jag att oavsett hur det är med den saken, kanvi inte klara att leva med den ökning av produktionskostnadernasom vi har haft . Vi inför nu mekanismer som påpapperet teoretiskt, och förhoppningsvis även i praktiken,kommer att verka tillbakahållande på produktionskostnaderna. Detfinns goda skäl att förmoda att systemet har haft betydelseunder de här åren, men jag kan inte vetenskapligt belägga detta,sade jag i ärlighetens namn. Oavsett hur det är med sambandenhär, är det viktigt att konstatera att vi inte klarar ensamhällsekonomi där byggkostnaderna stiger dubbelt så mycket sompriserna i allmänhet. Det är uppenbart att man måste göranågonting åt den saken.När det gäller fråga om fördjupning och ökadkontantinsats, vill jag säga att i det fortsattautredningsarbetet kommer frågan om bosparande att belysas. Viavvaktar ett sådant förslag. Det finns möjlighet för kommunerna,som inte är med på samma sätt som tidigare i det nya systemet,att gå in och ställa kreditgarantier om man bedömer deterforderligt. Men här får regeringen komma tillbaka när detgäller de nya sparförslagen och möjlighet att lägga störrekontantinsatser.Ordföranden (): Ditt svar är alltså att detinte finns någon reell fördjupning av kreditgarantin.Urban : Det finns möjligheter för kommunerna attställa garantier om man bedömer att det är önskvärt.Britta (): I de exempel som har visats tycker jagatt man använder sig av lägenhetsytor som är litet mindre än vadvi vanligen brukar arbeta med. Vi såg att man här räknade med70 m2 för en lägenhet och för eget hem. Skallsystemet medvetet styra till mindre bostäder? Det var denfrågan.Sedan skulle jag ytterligare vilja ta upp det här med den egnainsatsen. Har ni gjort kalkyler på hur mycket bostadskostnadenskulle öka i det exempel vi såg tidigare om man måste låna tillinsatsen?Eva (): Man kan ha många synpunkter påsystemet i sig. Jag vill ställa en fråga som gällergenomförandetiden. Det har ju funnits en stor oro för ensänkning av byggproduktion etc. och för att det finns risk föratt det över huvud taget inte kommer att byggas. Jag undrarvarför regeringen och departementet har valt att gå ut så snabbtsom . Finns det inte skäl för att ge denstabilitet som man talar om i andra sammanhang och gynna debranscher som jobbar med det här, i stället för att sänka demgenom att skjuta ? Finns det inga sådanadiskussioner och funderingar för att låta byggbranschenfortsätta att fungera någorlunda?Urban : frågade om systemet skallstyra till mindre ytor. Nej, det är inte avsikten. Avsikten äratt det skall byggas sådana lägenheter och sådana småhus sommänniskor vill bo i och har råd att bo i. Men frånstatsmakternas sida finns det anledning att ge ett bidrag som ärlika för alla, oberoende av var de finns i landet. Då blir detfördelningspolitiskt mest riktigt.Däremot skall systemet inte direkt styra till överkvaliteteroch överytor som man inte egentligen behöver och efterfrågar.Finessen med den här uppläggningen är att man får ettbidragsunderlag som är lika för alla. Om man sedan vill, har rådoch bedömer att det är ändamålsenligt kan man göra de tillägg iproduktionen som man vill ha. Då får man också betala för detta.Statsmakterna ger ett grundbidrag.Den andra frågan gällde detta med att låna tillkontantinsatsen. Själva poängen med det här förslaget är att manskall öka kontantinsatsen. Vi skall öka bosparandet och den egnainsatsen så att man inte tar på sig för stora lån. ärökningen här marginell. Den är från till vid de härförutsättningarna. Poängen är just att öka den egnakontantinsatsen.När det gäller genomförandetiden och om man kan vänta, skallvi komma ihåg att det system som skulle ha trätt i kraft den 1januari 1992 var räntelånesystemet. Det ville den här regeringeninte genomföra på grund av de allvarliga konsekvenser som detskulle ha lett till. Därför var det angeläget att bryta upp detoch temporärt gå tillbaka till det gamla systemet. komsignaler , när detta var gjort, om varför det intefanns något förslag för framtiden. Det var byggarnas ständigafrågor. Det är ju ingenting som man gör hur som helst. Manbehöver långsiktighet i ett byggande.I samband med att utredaren tillsattes skrevs det in idirektiven att det skulle vara en snabbutredning. Det blev enmycket snabb utredning som presenterades . Då var fråganom det skulle läggas fram en proposition eller omdet skulle läggas fram en proposition som klarade utde långsiktiga riktlinjerna. Regeringen valde att lägga fram enproposition med en kort remisstid. Detta gjordeman därför att utredningsarbetet hade bedrivits, som vi upplevdedet, i nära samarbete med alla intressenter. Alla var angelägnaatt det kom fram ett förslag som ställde sig bakom ochsom gav de långsiktiga spelreglerna i branschen. Det är avsiktenmed att förslaget kom så snabbt.När det gäller ikraftträdandet är det enligt min mening ocksåangeläget att det träder i kraft ganska snabbt, eftersomförslaget innehåller sådana fördelar, inte minst när det gällerförenklingar i systemet. Det är mycket bättre än det system somvi lever med just . Det är ett av skälen till att det träder ikraft snabbt.Ordföranden (): Då tar vi två korta frågormed korta svar.Britta (): Skall jag uppfatta detta så attsystemet är byggt för kapitalstarka människor? Det finns ingakalkyler som visar vad boendekostnaden skulle bli för en vanliglöntagare som vill bygga ett egnahem.Dan i (nyd): Jag skulle vilja att duutvecklade detta med sänkta skatter under genomförandetidenlitet grand. Vi vet ju alla att en stor del avproduktionskostnaden är skatter och avgifter. Hur ser det utfram ?Urban : Låt mig börja med den sista frågan. Jagkan naturligtvis inte ge någon prognos eller ha någonuppfattning om den nuvarande regeringens strategi när det gällerskatterna fram . Jag får hänvisa tillkompletteringspropositionen och finansplanen och vad som därsägs om regeringens skattestrategi.När det gäller frågan om detta är ett system för kapitalstarkamänniskor, vill jag säga att det är det inte. Även den tidigareregeringen visade ju att subventionssystemet inte hade denfördelningspolitiska träffsäkerhet som var tanken från början.Det här systemet är ett fördelningspolitiskt riktigt system därman ger ett grundbidrag lika för alla, oavsett var man bor. Omman sedan vill ha tillägg väljer man det tillägg som man vill haoch är beredd att betala för. Det tidigare systemet styrde tillonödiga tillägg för att man skulle få räntebidragen. Man valdekanske inte alltid tilläggen för att man skulle få en bättrekvalitet i boendet, utan för att man skulle få mer räntebidrag.Jag skulle vilja påstå att det här systemet är merfördelningspolitiskt riktigt än det tidigare.Ordföranden (): Då tackar vi representant för förslagsställarna. Därmed går vi över tillnästa block med representanter för finansieringssidan och förmyndighetsutövningen. Då ber jag att få hälsa välkommen ochöverlämna ordet till från riksbanken.Claes : Ur synvinkel är frågan hurolika bostadsfinansieringssystem fungerar på kreditmarknaden avvikt. Inledningsvis vill jag därför peka på den viktbostadsfinansieringen har för kreditinstituten och förkreditmarknadens struktur.Bostadsinstituten svarade för avden totala utlåningen på den svenska kreditmarknaden. Av dentotala nettoutlåningen avsåg lånsom var förknippade med olika former av statliga räntegarantier.Förändringen inom det här området har naturligtvis djupgåendeeffekter på incitamenten, både för kreditinstituten och förindividerna. När det gäller bostadsfinansieringen har endramatisk ökning av de statsfinansiella kostnaderna skett. Dehar ju, som visades tidigare, ökat successivt år för år. Dettahar ställt krav på en reformering av det tidigarebostadsfinansieringssystemet.Det har presenterats ett flertal utredningar under årens lopp.I det här sammanhanget har ansett att det ärangeläget att man snabbt vidtar åtgärder för att reformera detnuvarande systemet.Den kritik som riktats mot det tidigare systemet har främstvarit baserat på tre punkter. Den första punkten gäller denkraftiga ökningen av statsutgifterna, som jag tidigare nämnde.Den andra punkten gäller de sparincitament som har funnits isystemet.Den tredje punkten gäller fördelningen av ränterisken mellanlåntagare och den offentliga sektorn.Jag tänkte kommentera de här tre punkterna litet mer i detalj.Vad gäller ökningen av statsutgifterna har en bidragande orsaktill den kraftiga ökningen varit den låga initiala garanteraderäntan i kombination med den långsamma upptrappningen avgarantiräntan. har de nominella räntorna stigit.Det har bidragit till en strukturellt mycket hög nivå påstatsutgifterna för den här typen av bidrag.Med den inflationstakt vi har haft och de låga garanteraderäntor som har funnits i det tidigare systemet har det funnitsmycket kraftiga incitament för skuldsättning i hushållssektorn.Det låga sparandet har varit ett av de generella problemen i densvenska ekonomin under senare år.Den tredje punkten gäller ränterisken. Då det tidigaresystemet var utformat så att den garanterade räntan var fastinnebar det att statsbudgeten, skattebetalarna och detoffentliga tog alla risker när räntenivån förändrades. Detta harskapat en avskärmning av stora delar av hushållssektorn frånanpassningar i räntenivån. Bördan på andra sektorer än dem somär omfattade av räntebidragssystemet blir ännu större näranpassningen av räntorna och stabiliseringspolitiken verkar.När det gäller de synpunkter som vi har framfört påreformeringen av systemen, är det också tre punkter som vi hartyckt varit viktiga för utformningen av ett framtida reformeratbostadsfinansieringssystem.Den första bör vara att man gör en upptrappning avräntebidragen så att man gör en successiv anpassning i syfte attsänka kostnaderna för staten.Den andra punkten gäller att man skulle kunna erbjuda enstatlig kreditgaranti för topplån. Det skulle underlättaomfördelning av utgifter över tiden.Den tredje punkten gäller att subventionsinslagen bör varafrikopplade från själva lånefinansieringen.Det nu presenterade förslaget följer ganska väl de riktlinjervi har tyckt varit väsentliga för en reformering avbostadsfinansieringen. De ligger väl i linje med dessasynpunkter. Systemets utformning har givits en enkel och robustform som vi ser det.Sammantaget är det uppfattning att systemet ärpositivt i sina huvuddrag. Det följer väl de riktlinjer som vitidigare har pekat på som väsentliga.Framöver tror jag dock att man skall följa en punkt mycketnoga. Det är utformningen av de statliga garantierna. Skillnadenmellan fastighetsvärden och pantvärden kan exponera staten förbetydande risker, och det är viktigt att den noga följs uppframöver.Sammanfattningsvis är vår uppfattning att systemet kan fungeraväl på kreditmarknaden, att det förbättrar incitamentstrukturenoch att det bidrar till att reducera det strukturellaunderskottet i statens finanser.Ordföranden (): Då lämnar jag ordet tillSören Rung från Svensk Fastighetskredit.Sören Rung: Herr ordförande! Bostadsinstitutens prövningav det här nya systemet har av naturliga skäl inrikats på en radtekniska frågor. Vi har under utredningsarbetets gång hafttillfälle att yttra oss direkt till utredaren. Våra synpunkterhar i allt väsentligt tillgodosetts i propositionen.Vi har också koncentrerat oss på att både tekniskt ochadministrativt försöka hitta smidiga former för samarbetet medden nyinrättade bostadskreditnämnden. Jag tycker att vi ävendär, med vissa reservationer, har fått en slutgiltigt bralösning som åtminstone i förväg ser ut att kunna fungera. Vi harhaft vissa synpunkter på att man från början inte kunde få någraförhandsbesked om huruvida den statliga garantin skulle utgåeller inte.Den normala gången är att man bygger med ett byggnadskreditiv.Under byggnadstiden är naturligtvis kreditinstitutet exponeratför en ren kreditrisk. Den ökar naturligtvis kraftigt om inteden statliga garantin utbetalas vid färdigställandet. Jag tyckerdock att vi genom underhandskontakter har kunnat klara ut det.Det är ju också en man från våra egna led som är chef förbostadskreditnämnden.Vi har också försökt att titta på hur det nya systemet skullekunna influera på kreditmarknaden. Där har ju framför alltfastighetsmarknadens betydelse ökat , inteminst med tanke på det labila läge som fastighetsmarknaden, ochdärmed institutens kreditrisker, befinner sig i. Vi konstaterarmed tillfredsställelse att det nya systemet i allt väsentligtlämnar det gamla beståndet orört. Det har varit mycketväsentligt för oss.När det gäller bidragsdelen har jag samma uppfattning somClaes att det principiellt är bra att bidragssystemetskiljs från finansieringen. Jag har dock en invändning, och dentror jag är gemensam för alla institut. Vi är kritiska mot attenligt det här förslaget skall bidragsdelen utbetalas direkttill låntagarna. Såvitt jag förstår kommer det inte finnas någonmöjlighet att pantsätta bidragsdelen till institutet. Jag ärrädd för att det kommer att öka kreditriskerna något iinstituten. Vi måste i varje fall skärpa vår prövning avlåntagarna, eftersom man annars kan riskera att det inte finnsnågra pengar kvar att betala räntor med när förfallodagenkommer. Men det är trots allt en detaljanmärkning. I alltväsentligt har vi sett positivt på förslaget från institutenssida.Ordföranden (): Tack för det. Då går vividare till generaldirektör : Tack, herr ordförande! Jag tänkte främstuppehålla mig vid effekterna på boendekostnader ochbostadsbyggande av det förslag som är lagt ikompletteringspropositionen.Jag tänkte dela upp det på en diskussion om effekterna på kortsikt, , och på litet under1990-talet.För att bedöma effekterna på bostadsbyggandet är naturligtvisboendekostnadernas förändring av den största betydelse. När detgäller den utveckling som kommer att ske under de närmaste årenhar man i kompletteringspropositionen redovisat och baserat sinaberäkningar på en byggkostnad av . per kvadratmeter,vilket överensstämmer med statistik vad avser dennedre kvartilen av kostnader under sista kvartalet 1991.Jag bedömer att det är en acceptabel utgångspunkt.Produktionskostnaderna sjunker nu även i nominella termer. Under1992 i förhållande till 1991 kan de beräknas sjunka med 5--10%oavsett andra effekter av det nya systemet.Men man måste också beakta de regionala skillnaderna iproduktionskostnaderna. Det värt att notera att om kostnaderna iriket i gemen ligger på . per kvadratmeter, liggermotsvarande kostnad, fortfarande tagen från den nedre delen avstatistiken, i på . Det är enväsentlig skillnad. Det betyder att kostnader i nyproduceradebostäder jämfört med dagens system kommer att öka särskiltmycket i . Men hur mycketinflyttningskostnaderna ökar 1993 är naturligtvis beroende påränteutvecklingen.Med en marknadsränta även på skulleboendekostnadsökningen ligga i storleksordningen . Men viden marknadsränta 1993 på skulle skillnaden inte vara merän 2,. Detta kan naturligtvis få ganska stor betydelse förvilka effekter det får på bostadsbyggandet.I skulle boendekostnaderna öka viden marknadsränta på och öka vid en marknadsräntapå . Där blir alltså effekterna större.Jag skall försöka översätta detta till effekter påbostadsbyggandet, såsom vi har bedömt utvecklingen avbostadsbyggandet --1993. Vi har räknat med att det under1992 skulle komma att igångsättas 40000 bostäder och under1993 igångsättas 30000--35000 bostäder.Jag bedömer att effekterna av det förslag som har lagts fram ikompletteringspropositionen snarare är positiva än negativa iförhållande till de siffrorna, och jag skall försöka förklaravarför.Om vi tittar på effekterna på bostadsbyggandet finner viatt marknaden har varit osäker om vilka villkor som långsiktigtskall gälla för det bostadsbyggandet. Ikompletteringspropositionen görs klart att de regler som gällerkommer att fortsätta att gälla. Dessutom står det helt klart attreglerna är förmånligare 1992 än 1993, och det finns anledningatt tro att man kan göra vissa vinster på att sätta i gång sittbostadsbyggande i stället . Jag kan ange någrasiffror.Nuvärdet av de subventioner som utgår till en bostad på77m2 som sätts i gång 1993 är , och nuvärdetav subventionerna till en lika stor bostad som sätts i gång 1993är . Det är klart att detta också har effekt påviljan att starta bostadsbyggande , så jag bedömer att deneffekten är positiv. Men det är möjligt att effekten kan blipositiv även 1993.I de enkäter om viljan att starta bostadsbyggandet som vihar gjort bland byggherrar och andra, har man i bedömningarnaockså vägt in osäkerheten om det framtida finansieringssystemetoch därför inte vågat starta byggande. Om nu fattardet här beslutet kan osäkerheten sägas vara undanröjd. Jag troratt subventionsnivån 1993 är bättre än vad de flesta harförväntat sig, och därför behöver det inte bli negativa effekterför dem som vill starta . För dem som vill starta 1993ligger det dessutom i bedömningen, att subventionerna är ännumindre värda om man skjuter upp byggandet till 1994. Jag sadeatt nuvärdet av subventionerna till en lägenhet på 77 m2som startas var , och motsvarande nuvärde fördet byggande som startas är . Min bedömning ärdärför att siffrorna inte behöver justeras nedåt från dessasynpunkter.