bet · GF01NU33 · 1992-05-21 00:00:00 — Motionärernahemställer att statens ansvar för drift och underhåll av kanaleninte skall tidsbegränsas till (yrkande 2).Slutligen hemställs i motionerna N46 (fp, c, kds) och N53 (c)att AB kanalbolag i sin helhet skall stanna kvar i statligägo och att statens ansvar för drift och underhåll av kanaleninte skall tidsbegränsas. Motionärerna anför att det ärolämpligt från ekonomisk, praktisk och kulturhistorisk synpunktatt dela upp kanalbolagets tillgångar på det sätt som föreslås ipropositionen. Motionärerna anser att det blir svårt att påkommersiella grunder få verksamheten lönsam vid AB Götakanalbolag, även om bolaget är odelat och intakt. Det finns intenågra möjligheter att efter 1995 -- då domänbolagets drift- ochunderhållsansvar enligt propositionen skall vara slut -- medhöjda avgifter finansiera verksamheten. Underhållsarbetetberäknas till en kostnad av 9--10 milj.kr. per år.Kulturutskottet instämmer i vad som anförs i propositionenoch motionerna om kulturhistoriska värde och dessbetydelse för turismen. Det är en nationell angelägenhet attdetta kulturhistoriska byggnadsverk bibehålls. Vad som anförs ipropositionen om domänbolagets ansvar för drift och underhållenligt gällande upprustningsplaner under de fyra närmaste årenbetyder enligt utskottets tolkning av propositionen inte attstatens ansvar därefter upphör. Utskottet anser att det är ensjälvklar statlig angelägenhet att ansvara för att kanalen äveni framtiden underhålls och drivs på ett sådant sätt att desskulturhistoriska värde och dess betydelse som turistattraktionbevaras. Utskottet förutsätter att man såväl som därefter tar till vara den unikakompetens beträffande kanalens drift och underhåll som i inom Kanal AB.Utskottet har inhämtat att avsikten är att det skall ankommapå eller den fastighetsförvaltande myndighet,som skall ersätta , att föreslå i vilka formerunderhåll och drift skall skötas efter utgången av de angivnafyra åren. Utskottet vill i sammanhanget erinra om riksdagensenhälliga beslut under innevarande (bet. 1991/92:KrU18s. 18--22, rskr. 204) att frågan om inrättande av en nationellstiftelse för kulturmiljöförvaltning skall bli föremål föringående överväganden. Om en sådan nationell stiftelse inrättasbör man även överväga huruvida skallförvaltas inom denna. Riksdag och regering får senare taställning till vad som bedöms som den mest praktiska ocheffektiva, långsiktiga lösningen. Under alla förhållanden tordestatligt stöd i någon form -- efter den närmaste fyraårsperioden-- bli nödvändigt för att kanalen även fortsättningsvis skallkunna bevaras och användas.Efter de förtydliganden och kompletteringar beträffandestatens långsiktiga ansvar för som kulturutskottethär gjort, har utskottet inte något att invända mot de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för det framtida ansvaretför AB kanalbolag. föreslår attnäringsutskottet hemställer att med bifall tillregeringens förslag godkänner vad som anförts i propositionensamt med anledning av motionerna N43, N45 yrkande 2, N46 och N53som sin mening ger regeringen till känna vad kulturutskottetanfört i detta yttrande.Stockholm den 13 maj 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), Jan-ErikWikström (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), AndersNilsson (s), (), (), Rose-MarieFrebran (kds), (nyd), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Jordbruksutskottets yttrande1991/92:JoU9yBilaga 4Riktlinjer för överföring av verksamheten vid domänverket tillaktiebolagsformTill näringsutskottetNäringsutskottet har berettjordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1991/92:134 om riktlinjer för överföringen av verksamheten viddomänverket till aktiebolagsform jämte eventuella motionersåvitt gäller frågor inom utskottets beredningsområde.Jordbruksutskottet har beslutat yttra sig över motionerna N39,N40, N41 yrkandena 1--6 samt 8, N42, N44, N45 yrkande 1, N47,N49, N50 och N51. Yttrandet omfattar även de friståendemotionerna Jo423 yrkande2 och Jo436 som överlämnats tillnäringsutskottet för beredning.PropositionenUtskottets yttrande omfattar, till den del innehållet berörutskottets beredningsområde, de delar av regeringens hemställani propositionen vari föreslås att godkänner5. de riktlinjer för försäljning av mark till enskilda somförordats under avsnitt 4 samt6. de riktlinjer för överföringen av fast egendom från statentill som förordats under samma avsnitt.MotionernaMotioner väckta med anledning av propositionen1991/92:N39 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utförsäljning av domänverksmark till enskilda jord- ochskogsbrukare samt om försäljning av mark ovanför den s.k.odlingsgränsen till kommuner, allmänningar och lokala sågverk.1991/92:N40 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omprivatisering av domänverkets tillgångar innan bolagiseringengenomförs.1991/92:N41 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår proposition 1991/92:134,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attnaturvårdshänsynen måste beaktas vid en eventuell försäljning avstatlig mark,3. att hos regeringen begär förslag över vilkaarealer utöver de i propositionen föreslagna som bör överförastill naturvårdsfonden enligt vad i motionen anförts,4. att , vid avslag på yrkande 1, hos regeringenbegär förslag över vilka arealer som bör kvarstå i samhälletsägo för att kunna användas som markbytesobjekt enligt vad imotionen anförts,5. att , vid bifall till yrkandena 3 och 4, hosregeringen begär att en arbetsgrupp får i uppdrag att utarbetade begärda arealförslagen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en framtida möjlighet att utankostnader återföra arealer från bolaget till samhället,8. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om hänsyn tillfördelningspolitik, naturvård m.m. vid en eventuell försäljningav statlig mark.1991/92:N42 av () vari yrkas att riksdagenavslår regeringens proposition 1991/92:134 i dess helhet.1991/92:N44 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hur domänverkets skogsmark bör bolagiserasoch utförsäljas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de miljöhänsyn som krävs i samband med enbolagisering och utförsäljning.1991/92:N45 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om frågor som hänger samman med överföringenav verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform,1991/92:N47 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de domänreservat som kvarblir i statligägo,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en stiftelse för ägande och förvaltning avmark med särskilt intresse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tills vidare undanta viss mark frånbolagiseringen för att bevara handlingsfrihet för den framtidaskogs- och naturvårdspolitiken.1991/92:N49 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det bolagiserade domänverkets jaktpolitik.1991/92:N50 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdefulla naturområden och markreserv förutbytesmark i samband med överföringen av verksamheten viddomänverket till aktiebolagsform.1991/92:N51 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen sagts om skydd av naturområden på statlig mark.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19921991/92:Jo423 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av nya samordnade upplåtelse- ochskötselformer för domänverkets fiskevatten.1991/92:Jo436 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att domänverket och andra statligaförvaltare av jord- och skogsegendomar förhandlar om och skriveravtal med föröverlåtande av skötsel och uthyrning av statligt ägdafiskevatten till denna förening.UtskottetÖverföring av fast egendomPropositionen (s. 16--24)I propositionen behandlas de riktlinjer som skall gälla vidöverföring av domänverkets mark- och fastighetsinnehav ochdärmed också de intressen som är kopplade till detta innehav.Som huvudregel föreslås gälla att den produktiva marken överförstill bolaget medan den övriga marken kvarblir i statens ägo.Riksdagen beslutade att verksamheten viddomänverket skulle överföras till aktiebolagsform vid årsskiftet1991/92.Enligt bakgrundsredogörelsen anförde näringsutskottet i sittbetänkande 1990/91:NU38 enhälligt betydelsen av att mark avstort naturvårdsvärde som handhas av domänverket får ettstarkt naturskydd i fortsättningen. På näringsutskottets förslagbegärde att regeringen skulle pröva frågan om hurdetta naturskydd skulle kunna upprätthållas på ett betryggandesätt och därefter återkomma till riksdagen.I december 1991 beslutade (prop.1991/92:69, JoU5y,NU10, rskr. 92) att bemyndiga regeringen att bl.a. helt ellerdelvis sälja domänverket efter genomförd bolagsbildning.Av det angivna avsnittet av propositionen framgår bl.a.följande.Regeringen inleder nu arbetet på att särskilja sådana skogs-och marktillgångar som är kommersiellt betingade från skog ochmark som av olika orsaker bör förbli i statlig ägo.Försäljningen av statens skogs- och marktillgångar skall främjaen ägandespridning. är det viktigt att försäljningenav tillgångar bidrar till effektiviteten inom skogsbruket ochden skogsbearbetande industrin.Regeringen avser därför att genomföra en privatisering avskogsmark med två olika metoder. I ett första skede skallenskilda skogs- och jordbrukare få ökade möjligheter attförvärva statlig mark. I ett andra skede öppnas möjligheten förden breda allmänheten, anställda och andra att förvärva aktier idet nya bolag som kommer att överta stora delar av statensmarkinnehav.Näringsministern har funnit att det härigenom kommer att varamöjligt såväl att förbättra förutsättningarna för många privatajord- och skogsbrukare i hela landet som att utnyttja detskogliga kunnandet i domänverket.Ägarrollen för områden som skall förbli statliga bör tillsvidare övertas av eller, om naturreservatinrättas, överföras till naturvårdsfonden. De slutliga formernaför ägande och förvaltning av statens fastigheter inklusivenaturvårdsfondens markinnehav kommer senare att fastställas.Under en övergångsperiod om högst bör bolaget kunnafortsätta att förvalta områdena i fråga.Näringsministern anser att försäljning av mark till enskildaär viktig och bör fortsätta ytterligare en tid.Utförsäljningspolicyn måste vara tidsbegränsad och börsammanfalla med arbetet med att särskilja bolagets mark frånmark som skall kvarstå i statlig ägo. Syftet med försäljningarnabör vara att stärka det enskilda jord- ocn skogsbruket. Mindreenskilda skogsskiften som understiger storleksordningen 200 haper enhet bör bjudas ut till försäljning. Vidare finns ianslutning till domänverkets större markinnehav ett antalprivata skogsägare som skulle vara i behov av mera skogsmark föratt uppnå effektivitet. Särskilt i finns delar avdomänverkets skogsinnehav, där en ökad effektivisering medfördel kan ske genom att privat ägande utvecklas.Statliga intressen i fjällenStora delar av fjällkedjan förvaltas av domänverket.Huvuddelen av området utgörs av improduktiv mark som dock harett stort allmänt värde främst med hänsyn till rennäring,naturvård, rekreation och friluftsliv. Med hänsyn till detta börfjällkedjan kvarbli i statens ägo.Den produktiva marken, där man alltså kan ställa ettmarknadsmässigt avkastningskrav, bör överlåtas till bolagetmedan återstoden kvarblir i statens ägo. Näringsministernföreslår därför att gränsen dras i övergångszonen mellan denproduktiva skogsmarken och det rena kalfjället. I Norrbottensoch bör dock gränsen dras längre ned, nämligeni odlingsgränsen. Dessutom bör renbetesfjällen i länkvarbli i statens ägo.I och innebär denna lösning attstora delar av den fjällnära skogen kommer att överlåtas tillbolaget. beslutade om vissa preciseringar avreglerna för avgränsning av skyddade områden i den fjällnäraskogen (prop. 1990/91:JoU13, rskr. De områden det gälldevar dels områden med svårföryngrad skog, dels områden med storkonkurrens mellan olika markanvändningsintressen. Avgränsning avdessa områden avses ske successivt. I avvaktan på detta föreslårnäringsministern att de delar av den fjällnära skogen somförvaltas av domänverket tills vidare kvarblir i statens ägo ochatt man efter avslutade inventeringar av berörda markerslutgiltigt avgör vilka delar av den fjällnära skogen som böröverlåtas på det nya bolaget. Skogsbruket på denna mark liksomden faktiska förvaltningen och skötseln av fjällkedjan i övrigtfår efter sedvanligt anbudsförfarande läggas ut påentreprenad, anförs det i propositionen.MotionernaEnligt motion N41 (v) yrkande 1 bör avslåpropositionen. Motionärerna anser att den totala bristen påutredning av de föreslagna riktlinjernas effekt i praktiken påen mängd områden är helt oacceptabel. kan inteacceptera en utförsäljning av domänverkets mark när varken för-eller nackdelar klart framgår. Det gäller både ekonomiskakonsekvenser för staten och de ekologiska effekterna.I motion N45 (s) yrkas på ett tillkännagivande av innebördbl.a. att regeringens förslag att privatisera domänverket böravvisas. Det är ett allmänintresse att staten ej avhänder sigkontrollen över de svenska naturtillgångarna, anförmotionärerna.Enligt motion N39 (c) är det väsentligt att försäljning tillenskilda jord- och skogsbrukare kommer att fortsätta. Det fårheller inte bli under en som dessa försäljningarkommer att ske, anser motionären. Hon framhåller vidare att detinte minst med tanke på behovet av sysselsättningstillfällen ochför att trygga råvarubehovet till lokala sågverk m.m. ärväsentligt att det även bedrivs ett skogsbruk iområdet ovan odlingsgränsen i och län.Självfallet då ett skogsbruk som är anpassat till de speciellaförhållanden som råder. Därför bör det undersökas om lokalaintressenter har intresse och möjligheter att förvärva mark ovandenna gräns.I motion N40 (m) ställs bl.a. frågan om domänverketsprivatisering kommer att medföra en nyttig och nödvändigstrukturrationalisering av svenskt skogsbruk eller om dennuvarande strukturen kommer att konserveras. Motionärenförordar, när det gäller skogsmarken, att domänverkets mindreenheter vilka ligger insprängda i privata skogsskiften överlåtstill rågrannarna i första hand. Större kronoparker som är förstora för en enskild skogsbrukare kan med fördel användas itriangelbyten med skogsbolagen som i gengäld själva avstårmotsvarande eller något större areal, som då kan säljas tillintresserade rågrannar.Enligt motion N44 (kds) finns det risk för att, när tillgångaroch skulder överförts till det nya bolaget, detta motsätter sigförsäljning av mark så att enskildas önskemål om köp av markinte kan fullföljas. Bolaget måste ges sådana instruktioner attintentionerna att sälja ut dess tillgångar till enskilda skogs-och jordbruksägare fullföljs, även om det kommer att innebäraatt bolaget tvingas avstå värdefulla tillgångar. Det är mycketangeläget att bolaget inte privatiseras innan dessautförsäljningar har avslutats, anför motionärerna.Utskottets övervägandenSom framgår av det inledande referatet av propositionen beslötriksdagen att verksamheten vid domänverket skallöverföras till ett av staten helägt aktiebolag. Hösten 1991beslöt att helt eller delvis sälja domänverket eftergenomförd bolagsbildning. Utskottet delar regeringensprincipiella uppfattning att arbetet nu bör inledas på attsärskilja sådana skogs- och marktillgångar som är kommersielltbetingade från skog och mark som av olika orsaker bör förbli istatlig ägo. Utskottet anser inte att de invändningar somframförts i de båda motionerna har den styrka att de börföranleda ändring i sistnämnda riksdagsbeslut. Utskottetavstyrker således, från de synpunkter jordbruksutskottet har attföreträda, motionerna N41 yrkande1 och N45 yrkande1 i dennadel.Som näringsministern framhåller bör försäljningen av statensskogs- och marktillgångar främja en ägandespridning. Samtidigtär det viktigt att försäljningen av tillgångar bidrar tilleffektiviteten inom skogsbruket och den skogsbearbetandeindustrin. Försäljning av mark till enskilda är viktig och börfortsätta . Det finns enligt utskottetsmening skäl att särskilt understryka vikten av attprivatiseringen av skogen sker på sådant sätt att skogsbruketsstruktur förbättras. Utskottet vill i det sammanhanget erinra omatt skogspolitiska kommitté (Jo 1990:03) enligt sinadirektiv (Dir. 1990:47, 1991:99) har att beakta bl.a. detförhållandet att de svenska skogarna är grundläggande försysselsättning och försörjning i glesbygden och därmed enförutsättning för en levande landsbygd. Utskottet tar även fastapå vad som anförs i propositionen om att någon utförsäljning avaktier icke torde komma att aktualiseras somutförsäljningen av mark pågår. Att ställa särskilda krav på detnya bolaget innebär således inte någothinder för en senare försäljning av aktier i bolaget.Mot den angivna bakgrunden finner utskottet även att desynpunkter bör beaktas som framförs i motionerna N40(m) ochN44 (kds) yrkande 1 om det angelägna i att domänmark görstillgänglig för lokala, mindre intressenter genomdirektförsäljningar och triangelbyten. Utskottet utgår från attdet av avtalet med det nya bolaget kommer att klart framgå attförsäljningen till enskilda skall syfta till att förbättraskogsbrukets struktur och sysselsättningsmöjligheterna.Motionernas syfte synes i väsentlig del tillgodosett genomregeringens förslag. De bör således inte föranleda någonsärskild åtgärd från sida.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag om avgränsningav statens mark i fjällregionen längs med odlingsgränsen i detvå nordligaste länen. gäller, enligt vadutskottet erfarit, en överenskommelse på myndighetsnivå (mellandomänverket, kammarkollegiet och dåvarande lantbruksstyrelsen)att frågor om försäljning av mark på renbetesfjällen och markovan odlingsgränsen hänskjuts till regeringen för avgörande.Anledningen är bl.a. samernas speciella rättigheter i områdettill renbete, jakt och fiske. Lagfart saknas i många områden.Under senare år har friköp i dessa områden skett i ett ytterstbegränsat antal fall. Det har då främst rört sig om någonturistanläggning, då myndigheternas uppfattning varit heltsamstämmig, eller om tomtköp helt nära odlingsgränsen.Utskottet anser för sin del förslaget i motion N39 (c) om attlämplig mark ovan skogsodlingsgränsen skulle kunna överlåtas ispeciella fall och i begränsad omfattning för att förbättrasysselsättningen i det småskaliga skogsbruket vara värtövervägande. Som motionären anger bör det härvidlag röra sig omett skogsbruk som är anpassat till de speciella förhållanden sområder i det kärva klimatläget. Utskottet erinrar vidare om attregeringen aviserat en samlad sameproposition. Motionen bör medhänsyn till det anförda inte föranleda någon särskild åtgärdfrån sida.NaturvårdPropositionenEnligt propositionen bör som huvudregel gälla att denproduktiva marken överförs till bolaget medan den övriga markenkvarblir i statens ägo. Ett antal undantag från huvudregelnanges. Av avsnittet 4.1.5 Naturvård (s.26--29) framgår ihuvudsak följande.Statliga tillgångar som saknar kommersiella förutsättningarbör avskiljas vid bolagisering. Bland exemplen på sådanatillgångar nämns mark av stort naturvärde som har undantagitsfrån normalt skogsbruk. Bolagiseringen får inte leda till attområden av stort naturvårdsvärde under domänverkets förvaltningmister sitt skydd eller att detta försvagas.Av domänverkets totalt 10 miljoner ha mark har ungefär 1,4miljoner ha avsatts till domänreservat i områden som börskyddas av naturvårdsskäl eller skogshistoriska skäl. Huvuddelenav den fjällskog som ägs av staten i mellersta och norraNorrland ingår i domänreservaten. Av de cirka 740domänreservaten har domänverket och gemensamtupprättat en förteckning över 84 reservat som under åren1987--1990 avsattes i det fjällnära området. Med dengränsdragning mellan statens och bolagets marker i fjällen somföreslås i propositionen skulle cirka 25 av dessa reservat hamnapå bolagets mark. Även dessa 25 reservat bör enligtpropositionen i princip bli kvar i statens ägo. Dock bör eninventering göras inför en omvandling tillnaturreservat, och därefter tas ställning till deras fortsattastatus. För områden som efter detta ställningstagande överlåtstill bolaget bör köpeskillingen reduceras om nya restriktionerför användningen införs utöver vad som tidigare gäller, men iövrigt bör ingen ersättning utgå för ombildningen tillnaturreservat.Domänverket och har upprättat enförteckning som upptar cirka 270 värdefulla domänreservat iövriga delar av landet. Dessa bör enligt förslaget överlåtastill det nya bolaget som i överlåtelseavtalet bör åta sig attunderrätta respektive länsstyrelser om bolaget avser vidtaändringar av gällande markanvändningsrestriktioner.Länsstyrelsen har då att meddela om den avser attomvandla området till naturreservat.Övriga domänreservat (ca 350) överlåts till bolaget utansärskilda villkor. I detta fall förutses att bolaget välvilligt överväger omklassificering tillovanstående lista. Näringsministern understryker att eventuellabrister i inventeringsarbetet inte skall leda till att värdefullnatur får ett otillräckligt skydd.De två myndigheterna har dessutom upprättat en förteckningöver oskyddad domänverksmark som ingår i naturvårdsverketsnationalparksplan, program för fjällskogsreservat,urskogsinventering eller investeringslista. Dessa områden börenligt propositionen tills vidare kvarbli i statens ägo. Eninventering bör göras hur naturskyddet bör ordnas.Om därvid området förklaras som nationalpark skall det kvarbli istatens ägo. I annat fall torde bildande av naturreservat varadet lämpligaste sättet att skydda området. Huvudregeln bördärvid vara att de områden som blir naturreservat stannar istatens ägo, men t.ex. arronderingsförhållandena kan göra dettaolämpligt. Reservat kan då övergå i bolagets ägo, varvidköpeskillingen bör reduceras enligt naturvårdslagensbestämmelser.I propositionen understryks att bolagiseringen inte innebärnågon förändring för de naturreservat som finns på denav domänverket förvaltade marken, eftersom reglerna förnaturreservat gäller oavsett vem som är ägare till marken.Nationalparker kan endast ägas av staten. De är förda pånaturvårdsfonden.I propositionen anförs vidare att det framförts önskemål omatt staten vid en bolagisering av huvuddelen av domänverketsmark, förutom sådan mark som ovan nämnts som lämplig attkvarligga i statens ägo, även skulle behålla ett slags reserv avproduktiv skogsmark. Näringsministern avvisar denna tanke. Detgår inte att förutse var i landet förvärv kan bliaktuella. Att upprätthålla en markreserv finner han därför voreopraktiskt. Det bör enligt hans mening kunna gå att ordna markför markbyte även . Han förutsätter att bolagetkommer att vara villigt att vara staten behjälplig vid denna typav affärer som givetvis skall göras till gängse marknadspris.Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen att i detöverlåtelseavtal som avses träffas mellan regeringen och det nyabolaget reglera de närmare formerna för i naturvårdsavsnittetredovisade principer.MotionernaRegeringens förslag i naturvårdsavsnittet kommenteras i fleramotioner.Vänsterpartiet, som i motion N41 i första hand yrkar attriksdagen avslår propositionen, framför även en radandrahandsyrkanden (2--8). Motionärerna framhåller att denbiologiska mångfalden måste säkras. Forskning visar att det barakan ske om ett nät av skogliga reservat bildas. Detta nät börvara finmaskigt.