bet · GF01BoU21 · 1992-04-09 00:00:00 — Skydd av vissa områden enligt naturresurslagen m.m. I betänkandet behandlas sju motioner väckta helt eller delvis. Samtliga motioner avstyrks.En s-reservation har avgivits. I detta betänkande behandlas följande under allmänna motionstiden1992 väckta motioner.1991/92:Bo501 av Axel och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att bevara Kösjöområdet i västraJämtland som objekt av riksintresse för naturvård och friluftsliv.1991/92:Bo510 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en omprövning av det s.k. Laisvallprojektet.1991/92:Bo516 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åstadkomma en ändring av naturresurslagen såatt kan genomföras.1991/92:Bo519 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i naturresurslagen attVättern blir riksobjekt som färskvattentäkt och därmed omgärdas medspeciella skyddsbestämmelser,1991/92:Bo524 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av samlad lagstiftning om rätten attutvinna vissa förnybara naturresurser.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att användningen av miljökonsekvensbeskrivningarbör vidgas till planer och program på områden som påverkar miljön.1991/92:Jo690 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attmiljökonsekvensbeskrivningar bör, förutom i de hänseenden som redanhar införts, upprättas även för översikts- och detaljplaner sommedför större förändring av natur eller bebyggelse ihuvudstadsregionen.Yttrande m.m.Näringsutskottet har beretts tillfälle att yttra sig övermotionerna 1991/92:Bo510 (s) och 1991/92:Bo516 (m) om det s.k.Laisvallprojektet. Yttrandet har som bilaga fogats till dettabetänkande. Företrädare för och SkellefteälvensVattenregleringsföretag har lämnat synpunkter med anknytning tillärendet. Förutom de motioner från allmänna motionstiden omnaturresurslagen (NRL) som behandlas i detta betänkande har tillbostadsutskottet även hänvisats andra motioner om ändringar i NRL. Idessa motioner tas upp frågor om skydd av vissa älvsträckor ochvattenområden. Regeringen har aviserat att en proposition om skyddför vissa älvsträckor kommer att föreläggasriksdagen. Utskottet avser att i detta sammanhang behandla demotioner som rör utformningen av älvskyddet enligt NRL.Frågan om miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) behandlas iSocialdemokraternas partimotion Jo612 yrkande 18 och i motion Jo690(fp) yrkande 1. I partimotionen föreslås ett riksdagenstillkännagivande till regeringen om att MKB borde vidgas till planeroch program som påverkar miljön. Motionärerna anför bl.a. att denkommunala översiktsplaneringen enligt (PBL) måsteförändras så att den bättre tillgodoser naturvårds- och miljömål. Ifp-motionen förs fram ett liknande yrkande, dock begränsat till attMKB bör upprättas beträffande sådant planeringsarbete enligt PBL somavser förändring av natur eller bebyggelse i huvudstadsregionen.Fr.o.m. krävs enligt NRL att MKB i principskall göras före myndighetsbeslut som påverkar miljön. Denlagtekniska lösningen innebär att krav införts i NRL på att enansökan om tillstånd enligt lagens 4 kap. skall innehålla en sådanbeskrivning. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kanföreskriva att det i ärenden enligt de lagar som anges i 1 kap. 2 §NRL skall upprättas en MKB. Genom den nu beskrivna konstruktionen harMKB införts i de allra flesta lagar vid vars tillämpning det kanfinnas behov därav. Dock krävs ännu inte MKB i ärenden enligt PBL.Beträffande denna fråga anförde dåvarande regeringen att MKB, somen del av beslutsunderlaget vid arbetet med den fysiska planeringen,bör kunna ge ett bra stöd bl.a. för bedömningen av lämpligaalternativ för stora projekt och anläggningar som har väsentligomgivningspåverkan. MKB bör upprättas i ett tidigt skede avplaneringsprocessen. Eftersom den översiktliga planeringen ansågsvara inne i ett dynamiskt utvecklingsskede och då kommunerna redan imånga fall arbetade med MKB som underlag för planläggning ansågregeringen att någon ändring i PBL då inte var nödvändig. Riksdagenanslöt sig till denna uppfattning (se bet. 1990/91:BoU18 s. 16--17).Utöver vad nu refererats kan upplysas att i juni 1992avser att till regeringen (miljö- och naturresursdepartementet)överlämna en samlad redovisning om översiktsplanearbetet enligt PBLbl.a. i vad avser metodfrågor och plansystem. Vidare bör erinras omatt erhöll 2 milj.kr. för att kunnaintroducera MKB bl.a. hos länsstyrelser och kommuner.Vid behandlingen av frågan 1991 anförde utskottet att detär av stor betydelse att sådana beskrivningar ingår som ett led iarbetet med att värna miljön, hälsan och hushållningen mednaturresurser. Vad utskottet då anförde om användningen av MKB iplaneringen har vunnit stöd i de nu behandlade motionerna. I avvaktanpå den kommande beredningen i regeringens kansli av utfallet avöversiktsplanearbetet är utskottet inte nu berett föreslå riksdagenatt göra det i motionerna förordade tillkännagivandet om attmiljökonsekvensbeskrivningar obligatoriskt bör upprättas iplaner enligt PBL m.m. Med det anförda avstyrker utskottetSocialdemokraternas partimotion Jo612 yrkande 18 och motion Jo690(fp) yrkande 1.Frågan om en samlad lagstiftning om utvinning av förnybaranaturresurser aktualiseras i motion Bo524 (c). Motionärerna anför atten speciallagstiftning på en del områden saknas när det gällerutvinning av förnybara naturresurser såsom t.ex. vind, solinstrålningoch biobränsle.Utskottet vill erinra om att miljöskyddskommittén har givits iuppdrag att utreda frågan om en miljöbalk. Avsikten är att bl.a.miljöskyddslagen, hälsoskyddslagen och renhållningslagen skall ingå ibalken. Kommittén är oförhindrad att överväga om ytterligare lagarskall inarbetas i balken. Det finns enligt utskottets meninganledning att avvakta det pågående utredningsarbetet. Utformningenoch behovet av den samordning som motionärer eftersträvar tordebättre kunna bedömas mot bakgrund av utredningens förslag och efterberedningen av det. Med det anförda avstyrker utskottet motion Bo524(c) om en samlad lagstiftning av vissa naturresurser.Ytterligare fyra motionsyrkanden återstår att behandla i dettabetänkande. Gemensamt för dessa är att i dem tas upp frågan omändringen i NRL i avsikt att uppnå vissa av motionärernaeftersträvade syften för de i motionerna aktualiserade områdena.I motionerna Bo510 (s) och Bo516 (m) tas upp det s.k.Laisvallprojektet. Yrkandena i motionerna innebär att en ändring iNRL bör göras så att projektet kan förverkligas. Projektet syftartill att leda över vatten till Skellefteälvensvattensystem för att på så sätt erhålla ökad elkraftproduktion genominvallning. Därutöver innebär projektet att en del av Storlaisanskall torrläggas för att komma åt den blymalm som inte kanbrytas eftersom den ligger under sjön. En torrläggning anges förlängagruvans livslängd i ca 15 år.Laisälven är ett biflöde till . Enligt NRL -- 3 kap. 6 §-- får vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledningför kraftändamål inte utföras i de vattenområden som är förtecknade ilagrummet. Ett sådant område är . Vad nu angivits gällerinte vattenföretag som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan.Exploateringsföretag -- bl.a. utvinning av fyndigheter av ämneneller material av riksintresse -- kan, om särskilda skäl finns,tillåtas enligt en undantagsbestämmelse (3 kap. 1 § andra stycketandra meningen).Näringsutskottet har beretts tillfälle att yttra sig övermotionerna. Utskottet anser att en fortsatt utvinning av blymalm iLaisvallsgruvan från mineralpolitiska utgångspunkter skulle varabetydelsefull. Utskottet framhåller värdet av den elenergi som kundeutvinnas genom överledningen. anför att det inteankommer på utskottet att pröva den lagtekniska frågan ellerprojektets miljömässiga konsekvenser.I näringsutskottets yttrande erinras om att regeringen i januari1991 behandlade en ansökan i ärendet från AB.Regeringen fann att undantagsbestämmelsen i 3 kap. inte kunde läggastill grund för en prövning av vattenöverledningen. Inte heller kundeöverledningen enligt regeringens uppfattning anses medföra endastobetydlig miljöpåverkan. Regeringen avslog företagets ansökan omtillstånd till projektet och vidtog ingen åtgärd beträffande ändringav anför följande. Bestämmelserna i syftar tillatt främja en från ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunktlångsiktigt god hushållning med marken, vattnet och den fysiskamiljön i övrigt. Lagen är att anse som en lag genom vilkenavvägningar mellan olika intressen kan och skall bedömas i ettlångsiktigt perspektiv. Detta innebär att en avvägning skall görasmellan ett bevarandeintresse och ett exploateringsintresse.Bostadsutskottet behandlade (BoU 1986/87:3 s. 32) enmotion (s) i vilken föreslogs att vattenområde inteskulle omfattas av skyddet enligt 3 kap. 6 § NRL. Utskottet, somansåg att bevarandeintresset vägde tyngre än exploateringsintresset,avstyrkte enhälligt bifall till motionen. Den avslogs av riksdagen.Utskottet vidhåller sin uppfattning. Bevarandeintresset får ansesha större tyngd än exploateringsintresset. Någon överledning bör intemedges. NRL bör inte ändras. Därmed blir det inte heller aktuellt attbryta blymalm genom torrläggning av . Utskottet delar dendåvarande regeringens uppfattning om att projektet i denna delstrider mot den ovan refererade undantagsbestämmelsen i 3 kap. 1 §.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Bo510 (s) och Bo516(m) om Laisvallprojektet.I motion Bo519 (c) yrkande 1 föreslås en sådan ändring i NRL attVättern blir riksobjekt som färskvattentäkt.Utskottet har behandlat denna fråga och senastår 1991 (1990/91:BoU18 s. 19). Därvid har bl.a. anförts att det finnsgoda möjligheter att beakta frågan om vattenförsörjning i den fysiskaplaneringen.Utskottet, som vidhåller sin uppfattning, förutsätter att berördakommuner i den fysiska planeringen behandlar frågan om somfärskvattentäkt. En ändring i NRL enligt förslaget i motion Bo519(c) yrkande 1 kan inte anses tjäna ett reellt syfte. Motionenavstyrks.Slutligen behandlar utskottet motion Bo501 (s). I denna motion tasupp frågan om naturskyddet för Kösjöområdet i västra bör enligt motionärerna bevaras som riksintresse förnaturvård och friluftsliv. Stora naturvärden finns enligt dem i det väglösa området. Oro uttrycks för att förverkligandet av vissaplaner på skogsavverkning i området skulle innebära att de natur- ochrekreationsvärden som finns inte kommer att kunna sparas åteftervärlden. Bl.a. anförs att byggandet av en skogsbilväg -- tillvilken i givit tillstånd -- kan få menliginverkan.Länsstyrelsens beslut har, i viss del, överklagats till regeringen.Utskottet vill erinra om att en ändring gjorts i skogsvårdslagen avinnebörden att tillstånd till byggande av skogsbilväg i områden medsvårföryngrad skog inte får ges, om nyttan av vägen för skogsbruketinte motsvarar kostnaden för den. Tillstånd får inte heller ges omvägen inte kan passas in i ett vägnätsystem. I motivet tilllagändringen anfördes (1990/91:JoU13 s. 41) bl.a. att det börundersökas om det är möjligt att ersätta skogsvägbyggnad i väglöstland med väglösa transportformer.Enligt vad utskottet erfarit pågår ett arbete i skogsvårdsstyrelseni om hur bidrag till skogsvägbyggnad kan ersättas avstöd till väglösa transportformer. Arbetet kommer att redovisas föreden 1 juli 1992.Med hänvisning till den pågående prövningen i regeringens kanslioch till det arbete som pågår om väglösa transporter anser utskottetinte tillräcklig anledning föreligga att tillstyrka motion Bo501 (s)om ett utökat naturskydd för Kösjöområdet. beträffande miljökonsekvensbeskrivningar i planer enligt PBLm.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo612 yrkande 18 och1991/91:Jo690 yrkande 1,res. (s)2. beträffande en samlad lagstiftning avseende vissanaturresurseratt avslår motion 1991/92:Bo524,3. beträffande Laisvallprojektetatt avslår motionerna 1991/92:Bo510 och 1991/92:Bo516,4. beträffande som färskvattentäktatt avslår motion 1991/92:Bo519 yrkande 1,5. beträffande ett utökat naturskydd för Kösjöområdetatt avslår motion 1991/92:Bo501.Stockholm den 9 april 1992På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), LennartNilsson (s), (), (), (), i (nyd), (), BirgerAndersson (c), (), () och SiwPersson (fp).Från Vänsterparitet, som inte företräds av någon ordinarie ledamoti utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. Miljökonsekvensbeskrivningar i planer enligt PBL m.m. (mom. 1), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med"Vid behandlingen" och slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Utskottet vidhåller sin uppfattning om att det ärviktigt att miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) ingår som ett led iarbetet med att värna miljön, hälsan och hushållningen mednaturresurser.Som framgår av den socialdemokratiska partimotionen Jo612 finnsanledning kräva att MKB nu vidgas till att avse sådana planer ochprogram som på ett påtagligt sätt påverkar miljön.I dag saknas i praktiken möjligheter att hävda ett krav på MKB iplaner enligt PBL.Eftersom översiktsplanearbetet för "den första generationensöversiktsplaner" nu i det närmaste färdigställts och då enutvärdering av arbetet avslutats bör genom etttillkännagivande till regeringen ge uttryck för den vikt somriksdagen anser att frågan bör tillmätas. Ett förslag som innebär attanvändningen av MKB bör vidgas till att omfatta planer och program påområden som påtagligt påverkar miljön bör föreläggas riksdagen.Utskottet ansluter sig med det anförda till Socialdemokraternaspartimotion Jo612 yrkande 18. Vad nu förordats innebär att förslageti motion Jo690 yrkande 1 i allt väsentligt tillgodoses.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1.beträffande miljökonsekvensbeskrivningar i planerenligt PBL m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Jo612 yrkande 18och 1991/92:Jo690 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersompartiet inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottetEva () anför:Jag instämmer i den till betänkandet fogade reservationen.Näringsutskottets yttrande1991/92:NU6y LaisvallprojektetTill bostadsutskottetBostadsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttrasig över två motioner -- 1991/92:Bo510 (s) och 1991/92:Bo516 (m) --om det s.k. driver en gruva i () för utvinning av blymalm. Gruvan, som ursprungligenvar tänkt som ett krigstidsprovisorium, betecknas som en av Europasstörsta blygruvor. bryts ca malm, varuromkring metalliskt bly utvinns. Efter anrikning fraktasblykoncentratet till utanför () för smältning. I gruvan och anrikningsverketsysselsätts totalt ca 200 personer och i smältverkets blylinje ca 100personer.Med den nu tillgängliga blymalmsfyndigheten beräknas gruvdriftenkunna pågå till . har underbenämningen utarbetat ett förslag som innebär attgruvdriften -- genom utvinning av den s.k. sjömalmen -- kan förlängastill . En förutsättning härför är torrläggning av en del avsjön , ett biflöde till . Som en del i projektetingår en vattenöverledning från till sjön iSkellefteälvens vattenområde; den härigenom ökade vattenströmningenmöjliggör en elproduktion av nära 800 GWh.Enligt lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL),den s.k. naturresurslagen, skall marken, vattnet och den fysiskamiljön i övrigt användas så att en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning främjas. finns särskilda hushållningsbestämmelser för vissa geografiskaområden i landet. Utbyggnad för kraftändamål -- vattenkraftverk samtvattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål -- får inteutföras i de vattenområden som är förtecknade i lagen (6§). Ettsådant område är . Utvinning av fyndigheter av ämnen ellermaterial av riksintresse kan emellertid -- om det finns särskildaskäl -- tillåtas enligt en undantagsbestämmelse (3kap. 1§ andrastycket andra meningen). I förarbetena (prop. 1985/86:3 s.93) sägsatt motivet för denna undantagsbestämmelse är att mineraltillgångarm.m. skall kunna utvinnas i särskilt angelägna fall -- t.ex. närfyndigheten har stor samhällsekonomisk betydelse -- även om utvinningskulle strida mot syftet med bestämmelserna om skydd i vissageografiska områden.Tidigare behandlingI anslutning till beslut om införande av NRLbehandlades frågor rörande dels , dels mineralbrytning ifjällområdena.På förslag av bostadsutskottet (bet. BoU 1986/87:3 s.32) avslogriksdagen en motion (s) med yrkande om att inte skulleingå i lagen. Syftet med motionen var att en överledning avLaisälvens vatten till -- och därmed fortsattgruvdrift -- skulle möjliggöras. Denna motion berördes inte inäringsutskottets yttrande (NU 1985/86:3y) till bostadsutskottet.Vidare avslogs (bet. BoU 1986/87:3 s.22f.) motioner (fp; vpk)med krav på att undantagsbestämmelsen i 3 kap. skulle utgå;motionärerna ansåg att det inte fanns anledning att föreskriva attmineralbrytning skall kunna ske inom bl.a. de obrutna fjällområdena.Motionerna följdes upp i en reservation (vpk). I yttrandet tillbostadsutskottet kommenterade näringsutskottet den föreslagnaundantagsbestämmelsen. fann det vara rimligt attmineralutvinning och gruvdrift i särskilda fall skall kunna tillåtasi områden som åtnjuter skydd enligt 3 kap. NRL. Det kan, anfördeutskottet vidare, uppstå fall då exploatering avmineralfyndigheter inom de berörda områdena ter sig utomordentligtangelägen såväl för de närmast berörda bygderna som från allmänsamhällssynpunkt. Avvägningen mellan exploateringsintresset ochbevarandeintresset -- som båda har karaktären av riksintresse -- fårdå ske i varje enskilt fall i samband med den föreslagna prövningenenligt 4 kap. (som gäller tillåtlighetsprövning avindustrianläggningar m.m.). Vid näringsutskottets behandling av dennafråga avgavs en avvikande mening (fp, vpk) till stöd för motionerna.I januari 1991 behandlade regeringen en ansökan i ärendet frånBoliden . Regeringen fann att den nyssnämndaundantagsbestämmelsen inte kunde läggas till grund för en prövning avden tilltänkta vattenöverledningen. Inte heller ansåg regeringen attöverledningen kunde anses medföra endast obetydlig miljöpåverkan;denna del av projektet stred därmed mot berörda bestämmelser i3kap. Några nya omständigheter som motiverade en ändring av NRL ienlighet med bolagets hemställan hade enligt regeringens uppfattninginte framkommit. Regeringen vidtog ingen åtgärd med anledning avföretagets framställan om ändring av NRL och avslog vidare ansökan omtillstånd till projektet.Hösten 1991 uttalades i regeringsförklaringen (RD 1991/92:6 s.10)att de älvar och älvsträckor som har undantagits från utbyggnad skallvärnas. anfördes att fler värdefulla vattendrag bordeskyddas i naturresurslagen. I det senare avseendet har regeringenaviserat en proposition till maj 1992.MotionernaEn ändring av naturresurslagen så att kangenomföras begärs i motion 1991/92:Bo516 (m). Motionärerna anser attprojektets samhällsekonomiska effekt är mycket gynnsam. De pekar påfördelar ur mineral- och energiförsörjningssynpunkt men framhålleräven sysselsättningsaspekten. Någon konflikt med intresset av attvärdefull natur bevaras torde inte behöva uppkomma, hävdas det.Vidare anför motionärerna att regeringen bör försäkra sig om attvinster från den tilltänkta vattenkraftsproduktionen avsätts förlångsiktiga åtgärder i de närmast berörda inlandskommunerna.Sysselsättningseffekten är det grundläggande motivet förmotsvarande förslag i motion 1991/92:Bo510 (s). Däri betonas attbehovet av sysselsättningsfrämjande åtgärder i regionen och ibranschen har ökat markant jämfört med förhållandena vid tidpunktenför det nyssnämnda regeringsbeslutet.NäringsutskottetI båda motionerna yrkas att hos regeringen skall begäraen prövning av möjligheten att ändra naturresurslagen så attLaisvallprojektet kan genomföras.Från mineralpolitiska utgångspunkter skulle, ansernäringsutskottet, en fortsatt utvinning av blymalm i Laisvallgruvanvara betydelsefull. I detta sammanhang vill utskottet peka på debedömningar i fråga om bly som mineralråvarukommittén redovisade isitt betänkande (SOU 1989:92) Prospekteringspolitik. Kommitténkonstaterade (s.44f.) att malmbasen för bly är minskande.Samtidigt är prospekteringsverksamheten alltför begränsad för att detårliga malmuttaget skall kunna kompenseras. Enligt kommitténsuppfattning är en förlängd brytning i Laisvallgruvan en förutsättningför fortsatt blyproduktion vid Rönnskärsverken.Vidare vill näringsutskottet framhålla värdet av den elenergi somkunde utvinnas genom överledningen; produktionen motsvararelkraftskonsumtionen i vill sålunda betona de fördelar somLaisvallprojektet kunde ge från mineralpolitiska och energipolitiskautgångspunkter. Det ankommer emellertid inte på näringsutskottet attpröva den lagtekniska frågan eller projektets miljömässigakonsekvenser.Stockholm den 12 mars 1992På näringsutskottets vägnarAnita GradinI beslutet har deltagit: (), (), Axel (), (fp), (), BoFinnkvist (s), (), (), BengtDalström (nyd), (), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamoti utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , vilketinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Näringsutskottet har i sitt yttrande till bostadsutskottet att iförsta hand beakta de aspekter på som gällernäringspolitik, inklusive mineralpolitik, och energiförsörjning.Enligt den bedömning av som regeringen gjorde år1991 krävs en ändring i naturresurslagen för att projektet skallkunna genomföras. Båda motionerna går ut på att en sådan lagändringskall komma till stånd.När det gäller överväger, enligt min mening,bevarandeintresset de övriga intressen -- näringspolitiska och andra-- som kan tala för den begärda lagändringen. Jag anser därför attnäringsutskottets yttrande borde utmynna i ett förslag om attriksdagen skall avslå de nu behandlade motionerna 1991/92:Bo510 (s)och 1991/92:Bo516 (m).