bet · GF01AU16 · 1992-04-21 00:00:00 — Anslag till åtgärder för arbetshandikappade Utskottet behandlar regeringens förslag i budgetpropositionen (bilaga 11,) och i proposition 1991/92:91 om anslag tillyrkesinriktad rehabilitering, till särskilda åtgärder för arbetshandikappade(lönebidrag, arbetshjälpmedel m.m.) och till Samhallgruppens verksamhet.Dessutom behandlas förslag i proposition 1991/92:125 bilaga 8() om anslag på tilläggsbudget II för innevarandebudgetår beträffande ytterligare medel för lönebidrag och för aktieteckning iSamhallbolagen.Den sammanlagda medelsanvisning som utskottet tillstyrker för dessa ändamål,i enlighet med regeringens förslag, uppgår till i runt tal 12500 milj.kr.Härav belöper 1300 milj.kr. på yrkesinriktad rehabilitering, 6200milj.kr. på lönebidrag m.m. och 5000 milj.kr. på verksamhet.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag i proposition 91 attverksamheten inom , som bedrivits av stiftelser, frånden l992 skall bedrivas i aktiebolagsform.I samband med behandlingen av dessa regeringsförslag tar utskottet upp ettantal motioner som berör verksamheten med yrkesinriktad rehabilitering vidarbetsmarknadsinstituten, lönebidragen och kulturvårdsföretagen.Motionsförslagen avstyrks av utskottet.Till betänkandet har företrädaren för Ny demokrati fogat reservationer omarbetsmarknadsinstituten. företrädare har avgett ett särskilt yttrandeom lönebidrag för redan anställda. Vidare har suppleant i enmeningsyttring tagit upp tre delförslag som ingår i ombildningen av Samhalltill aktiebolag. Proposition 1991/92:91 om ombildning av till aktiebolag, m.m. Ipropositionen föreslår regeringen -- efter föredragning av statsrådet --1. att antar de i propositionen framlagda förslagen tilllag om upphävande av lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddatarbete,lag om tystnadsplikt i verksamhet i Samhallgruppen,lag om ändring i lagen (1987:519) om granskning avstatliga aktiebolag och stiftelser,2. att godkänner att Samhallgruppens verksamhet bedrivs iaktiebolagsform (avsnitt 4.2),3. att godkänner vad som anförts i propositionen omägarförhållandena inom (avsnitt 4.2),4. att godkänner att de tillgångar som tillfaller staten vidupplösningen av stiftelserna genom apportförfarande tillskjuts de nybildadeaktiebolagen (avsnitt 4.3),5. att bemyndigar regeringen att besluta om de åtgärder som ärnödvändiga för att genomföra bolagsbildningen (avsnitt 4.3),6. att godkänner vad som anförts i propositionen omSamhallgruppens uppgift (avsnitt 4.5),7. att godkänner vad som anförts i propositionen om krav påSamhallgruppens resultat och syselsättningsvolym (avsnitt 4.6),8. att till Bidrag till för /93anvisar ett reservationsanslag på 5 . (avsnitt 4.9),9. att till Bidrag till för vissa skatter m.m.för /93 anvisar ett förslagsanslag på . (avsnitt 4.10),10. att bereds tillfälle ta del av vad i övrigt anförts ipropositionen.Propositionens lagförslag återfinns som bilaga till detta betänkande.Proposition 1991/92:100 (budgetpropositionen) bilaga11I propositionen föreslår regeringen -- efter föredragning av statsrådet -- att under punkternaC 3till Yrkesinriktad rehabilitering för /93 anvisar ettramanslag på 764 153 000 kr.C 4till Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag för /93anvisar ett förslagsanslag på 506 470 000 kr.C 5till Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet för /93anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.C 61. godkänner det i propositionen framlagda förslaget om att det särskildastrukturstödet för byggarbetsmarknaden skall upphöra (avsnitt 2.2),2. till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för /93anvisar ett reservationsanslag på 6208318000 kr.C 7i avvaktan på en särskild proposition om till Bidrag till StiftelsenSamhall för /93 beräknar ett förslagsanslag på 4 557 000 000 kr.Proposition 1991/92:125I propositionens bilaga 8 () föreslår regeringen-- efter föredragning av statsrådet -- att underpunkternaC 7till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /92 anvisar ett reservationsanslag på ,C 9till Teckning av aktier i de planerade Samhallbolagen på tilläggsbudget IItill statsbudgeten för /92 anvisar ett reservationsanslag på . Motion med anledning av proposition 1991/92:911991/92:A7 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibehållandet av nuvarande merkostnadsersättning till ,2. att till Bidrag till för /93anvisar ett förslagsanslag på 5 ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att andelen nyanställda från de prioriterade grupperna skall utgöra50 %.Motioner från allmänna motionstiden 19921991/92:A208 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att basbeloppet13 . för beviljande av lönebidrag skall slopas.1991/92:A211 av m.fl. (s) vari yrkas att hos regeringenbegär en översyn av Ami-verksamheten i enlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:A215 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utvärdering av de flexibla lönebidragen,2. att begär att regeringen låter göra en ordentlig inventeringom de handikappades situation på arbetsmarknaden.1991/92:A220 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en skyndsam översynav kulturvårdsföretagens uppgifter, organisation och finansiering.1991/92:A221 av m.fl. (kds, fp, c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts i fråga om enskyndsam översyn av de s.k. kulturvårdsföretagens uppgifter, organisation ochfinansiering m.m.1991/92:A222 av och (nyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att resurser och insatser för handikappade bör samordnas medriksförsäkringsverket och försäkringskassorna.1991/92:A225 av m.fl. (s) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall bolagiseras per ,32. att hos regeringen begär förslag till nytt finansieringssystemför i enlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:A242 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlönebidrag till redan anställda.1991/92:A254 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder förStiftelsen i Kiruna.1991/92:So224 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den aktiva arbetsmarknadspolitikens betydelse för människor medfunktionshinder.1991/92:Kr270 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönebidrag på bl.a. museiområdet.1991/92:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den aviserade översynen av kulturområdets arbetsmarknadsstöd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling för kulturvårdsföretagen.1991/92:Kr273 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den aviserade översynen av kulturområdets arbetsmarknadsstöd,utveckling av kulturvårdsföretagen samt betydelsen av utformningen av deregionalpolitiska stöden samt länsanslagen.1991/92:Kr297 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönebidragsfrågan för landsarkiven.1991/92:Kr298 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönebidrag på bl.a. museiområdet. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag om anslag tillyrkesinriktad rehabilitering och sysselsättningsfrämjande åtgärder förarbetshandikappade. De ur kostnadssynpunkt ojämförligt största posterna ärlönebidragen och driftbidraget till . I avsnittet om tarutskottet också upp regeringens förslag att ombilda företagsgruppen tillaktiebolag.Regeringens förslag redovisas i budgetpropositionen (bilaga 11,), proposition 1991/92:125 (bilaga 8,) samt proposition 1991/92:91.I anslutning till regeringsförslagen behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som berör de ämnesområden det här gäller.Utskottet inleder sin framställning med allmänna frågor omarbetsmarknadspolitikens inriktning på arbetshandikappade.Allmänna frågor om sysselsättningen för arbetshandikappadeSocialdemokraterna framställer i partimotion So224 om handikappolitiken ettsärskilt yrkande om tillkännagivande till regeringen om den aktivaarbetsmarknadspolitikens betydelse för människor med funktionshinder. Denallmänna motiveringen är att människor med starka funktionshinder har svårt attfå arbete oavsett konjunkturläget och att dessa svårigheter ökar med dendrastiska försämringen av situationen på arbetsmarknaden.Samma iakttagelse görs av arbetsmarknadsministern i årets budgetproposition(s. 15). Utskottet kan instämma med motionärerna i att det behövs bådegenerella och individuella åtgärder för att inte människor med funktionshinderskall missgynnas i arbetslivet. vill utskottet framhålla att detta ären linje som man av hävd har följt i den svenska arbetsmarknadspolitiken. Somgenerell åtgärd kan nämnas lagreglering i form av s.k. främjandelagoch som individuella åtgärder arbetsvägledning, arbetsprövning, arbetsträning,utbildning, arbetshjälpmedel, arbetsbiträde, lönebidrag och -- somsistahandsåtgärd -- arbete i skyddad verksamhet.De särskilda insatserna för arbetshandikappade har de senaste decenniernautgjort en mycket betydande andel av den totala volymen åtgärder inomarbetsmarknadspolitiken. I årets budgetproposition (s.15) betonararbetsmarknadsministern att de arbetshandikappade sökande måste få del i denbetydande ökning av den arbetsmarknadspolitiska åtgärdsvolymen som skett ochsom står till buds för hela gruppen arbetslösa. De får inte trängas undan ellerprioriteras mindre högt när det totala antalet arbetssökande ökar, tilläggerhan.Med hänvisning till dessa uttalanden anser utskottet att det inte ärmotiverat för att göra ett särskilt uttalande.De socialdemokratiska motionärerna preciserar i två avseenden tänkbaraförändringar i den förda politiken för arbetshandikappade. Sålundaväcker de tanken att arbetsgivarna primärt skall vara skyldiga atttillhandahålla arbetshjälpmedel. När det gäller lönebidragen anser motionärernaatt det kan övervägas att högre bidragsnivåer skall förbehållas personer medfunktionshinder.Bidrag till arbetshjälpmedel kan ges antingen till den handikappade ellertill arbetsgivaren med högst . Den handikappade fårbidrag som täcker hela kostnaden för hjälpmedlet.För arbetsgivarna är bidragsmöjligheten inte lika vidsträckt. I vissa fallreduceras bidraget, nämligen om arbetshjälpmedlet kan ha värde för annananställd än den arbetshandikappade. Anses hjälpmedlet normalt behövas iverksamheten eller motsvara vad som krävs för en tillfredsställande arbetsmiljölämnas inte något bidrag över huvud taget.Sammanfattningsvis innebär dagens regler att arbetsgivarna kan påräkna bidragendast om hjälpmedel eller särskilda anordningar är nödvändiga för att denhandikappade skall kunna utföra sina arbetsuppgifter och innebär påtagligamerkostnader. Utskottet utgår från att den ökade kostnadsöverflyttning påarbetsgivarna som motionärerna förespråkar ytterligare ökar svårigheterna förfunktionshindrade att söka eller byta anställning.Vad sedan beträffar motionärernas tanke att högre lönebidrag skallförbehållas personer med funktionshinder erinrar utskottet om att sådana hinderär en grundförutsättning för att lönebidrag över huvud taget skall beviljas.Lönebidrag beviljas endast för arbetssökande med "fysiska, psykiska,förståndsmässiga eller socialmedicinska handikapp". Däremot kan bidrag intelämnas för exempelvis personer som enbart på grund av ålder har svårt att fåeller behålla en anställning. Utskottet återkommer senare i betänkandet tillden frågan med anledning av en annan motion. Differentiering av lönebidragensstorlek skall med de nya flexibla lönebidragen ha sin grund i den handikappadesarbetsförmåga och graden av funktionsnedsättning.Med hänvisning till vad utskottet påpekat om den faktiska innebörden avreglerna om arbetshjälpmedel och lönebidrag och till vad i övrigt anförtsavstyrker utskottet bifall till motion So224 i den föreliggande delen.Bo Nilsson och () yrkar i motion A215 att regeringen skall fåi uppdrag att göra en ordentlig inventering av de handikappades situation påarbetsmarknaden. Med hänvisning till att handikapputredning visat påhög arbetslöshet bland personer med svårare funktionshinder anser motionärernaatt det skulle vara intressant med en ordentlig statistik över de handikappadessituation på arbetsmarknaden. Statistiken förutsätts inkludera hur hög denverkliga arbetslösheten är i denna grupp, så att man kan bedöma vilkaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som är mest relevanta.Handikapputredningens huvudbetänkande (SOU 1991:46) Handikapp VälfärdRättvisa och däröver avgivna remissyttranden bereds isocialdepartementet. Med det omfattande material som redan föreligger -- ochsom för övrigt utvidgas av utredningen med ytterligare delbetänkanden -- är detenligt utskottets mening inte aktuellt för att initiera nyautredningsaktiviteter på området, varför det föreliggande motionsyrkandetavstyrks.Yrkesinriktad rehabilitering1990/91 Utgift 663 973 000 Reservation 86 814 0001991/92 Anslag 748 153 0001991/92 Anslag 735 259 000 (exkl. mervärdesskatt)1992/93 Prop. 764 153 000Anslaget finansierar verksamheten vid arbetsmarknadsinstituten () samtmetodutveckling, forskning och personalutveckling inom den yrkesinriktaderehabiliteringen.Såsom regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt C 3 (s. 102--104)bör anslag för nästa budgetår anvisas med 764153000 kr.Sverre m.fl. (s) yrkar i motion A211 en översyn av Ami-verksamheteni syfte att effektivisera denna verksamhet genom t.ex. ökad försäljning avtjänster och intern konkurrens mellan instituten.Av vad arbetsmarknadsministern anför i budgetpropositionen (s.104) framgåratt har inlett en granskning av arbetsmarknadsinstitutensroll och finansiering. Granskningen uppges syfta till ett bättreresursutnyttjande och väntas bli avslutad under andra hälften av år 1992.Arbetsmarknadsministern anmäler att han avser att för nästkommande budgetåråterkomma med förslag till de systemförändringar som granskningen kan geanledning till.Med hänsyn till vad arbetsmarknadsministern har upplyst saknas anledning förriksdagen att ta det i motionen begärda initiativet till översyn avAmi-verksamheten. Utskottet avstyrker för den skull motionen.Vissa har särskilda resurser för att ta sig an grupperav arbetshandikappade. Dessa institut brukar kallas Ami-S. (nyd) förordar i motion A222 ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av en samordning av Ami-S med riksförsäkringsverketsrehabiliteringscentraler och med rygginstituten. Tanken härmed är att uppnåett maximalt utnyttjande av de specialfunktioner på personalsidan som krävs.Yrkandet bör ses mot bakgrunden av andra yrkanden i samma motion omrationalisering av arbetsförmedlingens verksamhet och nedläggning av bl.a.länsarbetsnämnderna och övriga delar av Ami-verksamheten. Utan att närmare gåin på de samband som kan finnas mellan motionens yrkanden ställer sig utskottetfrågande till vad som står att vinna med att samordna de över hela landetspridda Ami-S-instituten och tvårehabiliteringssjukhus. Utskottet avstyrker motionen.Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag1990/91 Utgift 519 164 0001991/92 Anslag 452 230 0001992/92 Prop. 506 470 000Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen under punkt C4 (s. 104--105) att för det aktuella ändamålet skall anvisas ett anslag på506470000 kr.Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet1991/92 Anslag 1 0001992/93 Prop. 1 000I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen under punkt C 5 (s.105--106) bör anslag för den intäktsfinansierade delen av Ami-verksamheten(s.k. arbetslivstjänster) anvisas med ett formellt belopp på 1000 kr.Särskilda åtgärder för arbetshandikappade1990/91 Utgift 5 217 372 000 Reservation 549 294 0001991/92 Anslag 5 691 489 0001992/93 Prop. 6 208 318 000Den helt övervägande delen av anslaget används för att bekosta lönebidrag,dvs. lönesubventioner till enskilda och offentliga arbetsgivare som geranställning åt arbetshandikappade. I övrigt bekostar anslaget bidrag tillarbetshjälpmedel åt handikappade i samband med anställning, arbetsbiträde ochnäringshjälp, dvs. finansiell hjälp åt handikappade som startar egenverksamhet. Bidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade som har anställningeller är egenföretagare bekostas fr.o.m. innevarande budgetår avsjukförsäkringsmedel.Medelsanvisningen m.m.Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt C 6 (s.106--110) attriksdagen för nästa budgetår till ovannämnda åtgärder skall anvisa ett anslagav . Av beloppet avser 116,6 milj.kr. bidrag tillarbetshjälpmedel, arbetsbiträden och näringshjälp och återstoden, 6091,7milj.kr., lönebidrag inkl. det särskilda bidraget till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare.Sedan år 1986 har på försök bedrivits en verksamhet med s.k. strukturstöd förbyggarbetsmarknaden. Syftet med verksamheten har varit att rehabiliteraarbetsskadade byggnads- och anläggningsarbetare. Ett särskilt lönebidrag harutgått till det för ändamålet bildade företaget . I enlighet med ettförslag av AMS förordas i budgetpropositionen att det särskilda strukturstödetavvecklas och att de byggnads- och anläggningsarbetare det gäller ifortsättningen omfattas av samma regler för lönebidrag som andraarbetshandikappade. Vidare anmäls att det inte längre finns skäl att ha ensärskild lönebidragsform för förtidspensionerade.Utskottet biträder regeringens förslag om anslag för särskilda åtgärder förarbetshandikappade och om avveckling av strukturstödet förbyggarbetsmarknaden. Inte heller vad som i övrigt har anförts under dennaanslagspunkt i budgetpropositionen har gett utskottet anledning till erinran.Dessutom biträder utskottet ett regeringsförslag i proposition 1991/92:125att på tilläggsbudget II för innevarande budgetår skall medge enanslagsförstärkning med 47,5 milj.kr. på grund av sjuklönekostnader föranställda med lönebidrag.LönebidragsfrågorI budgetpropositionens bilaga 12 (s. 11) anmäler kulturministern att kultur-och arbetsmarknadsdepartementen har bildat en gemensam arbetsgrupp för attbehandla vissa frågor om kultur- och arbetsmarknadspolitik.Arbetsgruppen sägs i en första etapp komma att fördjupa kunskapsunderlaget ifråga om omfattningen och nivån på de flexibla lönebidragen hoskulturinstitutionerna. Vidare skall gruppen studera möjligheterna att finna nyaformer för att driva de s.k. kulturvårdsföretagen i inland.Kulturministern räknar med att arbetsgruppen därefter kommer att studera ocksåberedskapsarbeten inom miljövården och för konstnärliga yrkesutövare.Med hänvisning till tillsättningen av arbetsgruppen anför () i motion Kr270 att utvecklingen efter förra åretsreform med införande av flexibla lönebidrag klart bekräftat att det fanns fogför farhågorna att reformen skulle leda till en försämring för museerna.Motionärerna föreslår med hänsyn härtill ett tillkännagivande till regeringenom att det är angeläget att arbetsgruppen arbetar snabbt med bl.a.lönebidragsfrågorna och att gruppen bör lägga fram förslag som underlättar förkulturinstitutionerna att även i fortsättningen bedriva sin verksamhet med stödav lönebidragsanställda.Ett liknande yrkande beträffande lönebidrag på museiområdet framställs avStina () i motion Kr298. Vidare föreslår och () i motion Kr297 ett tillkännagivande av motsvarande slagbeträffande lönebidragsfrågan för landsarkiven.Vid behandlingen av förra årets lönebidragsreform förelåg en radmotionsyrkanden om tillkännagivanden till regeringen om kulturinstitutionernasoch de allmännyttiga organisationernas problem vid övergången till det nyabidragssystemet. Utskottet uttalade i sammmanhanget (1990/91:AU12 s. 24--25)bl.a. dels att lönebidragens betydelse för kulturinstitutionerna och deallmännyttiga organisationerna självfallet är väl kända i regeringens kansli,dels att om oönskade effekter uppstår inom kulturinstitutionerna på grund avinförandet av flexibla lönebidrag har regeringen att vidta erforderligaåtgärder med hänsyn till den fortsatta verksamheten.Regeringens åtgärd att tillsätta en arbetsgrupp med de ovan redovisadeuppgifterna bör ses mot bl.a. denna bakgrund. Kulturministern har anmält attavsikten är att arbetsgruppens förslag och regeringens ställningstaganden tilldessa skall redovisas i nästa års budgetproposition. Med hänsyn härtill samttill syftet med förra årets lönebidragsreform och till utskottets uttalanden ianslutning till denna anser utskottet att inte bör göra ytterligareuttalanden av det slag som begärs i motionerna, utan dessa avstyrks med det nuanförda.Åke m.fl. (s) i motion Kr271 och () i motion Kr273berör inriktningen av arbetsgruppens uppdrag i vad avserkulturvårdsföretagen. Motionärerna anför att det är angeläget attarbetsmarknadsstöden på kulturområdet ses över. Vissa av stöden sägs ha fåttsådan varaktighet och omfattning att de har fått karaktär av permanentadriftbidrag. I sådana fall bör övervägas att omvandla bidragen till fastaanslag.Med anledning av att regeringen i årets budgetproposition uttalar attlokalisering och omfattning av kulturvårdsföretagen skall omprövas, börriksdagen framhålla att målet för översynen skall vara att göra det lättare förolika beställare att utnyttja dessa företags tjänster. Förslag bör presenterasriksdagen som lägger en stabil grund för kulturvårdsföretagens fortsattautveckling, tillägger motionärerna.Yrkandet i motion A273 innefattar även ett tillkännagivande till regeringenom kulturen i länsstyrelsernas regionalpolitiska planering.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motionerna från företrädare förcentern har motsvarande giltighet för de nu föreliggande motionerna.Redovisning av resultatet av den interdepartementala arbetsgruppens verksamhethar, som nämnts, utlovats till nästa års budgetproposition. Det blir då ivanlig ordning sak att ta ställning till översynsarbetet och deslutsatser regeringen har dragit. I fråga om kulturen i länsstyrelsernasregionalpolitiska planering hänvisar utskottet till sina uttalanden tidigare iår i betänkandet 1991/92:AU13 (s. 54) med anledning av ett där behandlat,likartat yrkande. Utskottet vill inte föreslå något initiativ medutgångspunkt i de aktuella motionerna Kr271 och Kr273 utan avstyrker desamma ide förevarande delarna.I de två i stora delar likalydande motionerna A220 av m.fl. (s)och A221 av m.fl. (kds, fp, c) begärs en parlamentarisköversyn av kulturvårdsföretagens verksamhet. Som exempel på sådana företaganger motionärerna SVAR (Svensk arkivinformation) med verksamhet i Ramselem.fl. orter i inland och i i län.Utskottet har av motionerna inte övertygats om att det nu finns behov atttillsätta en parlamentarisk utredning om kulturvårdsföretagen. Presentationenav den interdepartementala arbetsgruppens studier och regeringensåtgärdsförslag med anledning härav bör avvaktas innan man tar ställning till omproblemen är av sådan art och omfattning att ett fortsatt och bredare förankratutredningsarbete är påkallat. Utskottet anser med andra ord att frågan om enöversyn med parlamentarisk medverkan av kulturvårdsföretagen är för tidigtväckt och avstyrker därmed de båda motionerna A220 och A221.Bruno Poromaa och () föreslår i motion A254 ettriksdagsuttalande om åtgärder för Stiftelsen i Kiruna.Motionärerna åberopar vad som sägs i budgetpropositionen om att verksamhetenbör bli föremål för översyn med hänsyn till att den ekonomiska basen förverksamheten är bräcklig och att verksamheten inte kan fortsätta i nuvarandeform. Motionärerna befarar att översynens resultat blir att verksamheten läggsned, vilket vore förödande för den region det gäller.