bet · GG01KU2 · 1992-10-08 00:00:00 — Frågor som rördomstolsprövning av normbeslut och förvaltningsbeslut börbehandlas i sammanhanget, liksom införlivande avEuropakonventionen i svensk rätt generellt sett. I kommitténsuppdrag ligger också att överväga om utrymmet förlagprövningsrätten bör vidgas genom att uppenbarhetsrekvisitettas bort eller mildras i vart fall när det gällerdomstolsprövning. En annan möjlighet som kommittén bör övervägaär att ge någon av de högsta domstolsinstanserna till exklusivuppgift att pröva grundlagsenligheten hos beslut av intressefrån konstitutionell synpunkt. Ett ytterligare alternativ är atttillskapa någon form av författningsdomstol. Ett uppgift förkommittén är vidare att överväga och lägga fram förslag som görsvensk lagstiftning anpassad till våra internationella åtagandeni fråga om rätt till domstolsprövning. Kommittén bör därvid sepå de regler som gäller för domstolsprövning avförvaltningsbeslut i andra jämförbara länder. Möjligheten tillgenerell domstolsprövning av förvaltningsbeslut bör övervägas.Samtliga rättssäkerhetsfrågor m.m. som tas upp i de motionersom redovisats i detta avsnitt torde således komma att beröras iutredningens arbete. Enligt utskottets mening saknas mot dennabakgrund anledning att vidta någon åtgärd med anledning avmotionerna. Motionerna 1990/91:K218, 1990/91:K235 (delvis) och1990/91:K246 avstyrks följaktligen.17. Offentlighet och insyn m.m.MotionernaI motion 1990/91:K417 framhåller () attoffentlighet och insynskydd är av grundläggande demokratiskbetydelse. För att tillgodose allas möjlighet till insyn ioffentlig verksamhet bör den nuvarande regleringen reformeras.Han föreslår att 1 kap. regeringsformen kompletteras med ettstadgande om att den offentliga verksamheten skall försiggåunder allmänhetens insyn, i den mån annat inte föreskrivs.Omvänt bör skyddet för enskilda och deras verksamhet samt förföretagare komma till uttryck i en regel i 2 kap.regeringsformen av innebörd att varje enskild åtnjuter skydd motinsyn i den mån annat inte föreskrivs i lag. Vidare krävs imotionen i avvaktan på en förändrad meddelarrätt för attharmoniera företagshemlighetslagen med grundlagen att det skapasnågon form av rimlig säkerhetsventil, t.ex genom en s.k.parallellinstruktion.Ett förstärkt skydd för meddelarfriheten begärs i motion1991/92:K208 yrkande 3 av m.fl. (v). Motionärernahänvisar till att i samband med behandlingen avyttrandefrihetsgrundlagen uttalade att det är angeläget att ökainsynen i det privata näringslivet och de stora organisationernaoch att frågan borde ägnas ökad uppmärksamhet. Självklart finnsenligt motionen ett legitimt behov av företagshemligheter, menlagen om skydd för företagshemligheter inskränker på ettorimligt sätt den anställdes rätt att röja missförhållanden iföretagen.I motion 1991/92:K209 yrkande 1 av m.fl.(nyd) begärs en sådan ändring av regeringsformen attmedborgarnas integritet skyddas genom att skyldigheten att lämnavissa uppgifter begränsas. I undantagsfall skall det finnasskyldighet att lämna vissa uppgifter, men detta bör endastförekomma i tungt vägande fall och bör beslutas av medkvalificerad majoritet.BakgrundDe grundläggande reglerna om allmänna handlingars offentlighetmeddelas i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Där anges att varjesvensk medborgare har rätt att ta del av allmänna handlingar(1§) samt att denna rätt får begränsas endast om det ärpåkallat med hänsyn till närmare angivna intressen -- t.ex.rikets säkerhet, att förebygga eller beivra brott samt enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden -- och att sådanabegränsningar skall anges noga i lag (2 §).I regeringsformen föreskrivs i 1 kap. 1 § tredje stycket attall offentlig makt utövas under lagarna. I 1 kap. 2 §regeringsformen anges att det allmänna skall värna den enskildesprivatliv. I 2 kap. 1 § hänvisas till tryckfrihetsförordningensbestämmelser om tryckfrihet och om rätten att ta del av allmännahandlingar. Yttrandefriheten och informationsfriheten regleras i2 kap. 1och 13 §§ regeringsformen. I yttrandefrihetsgrundlagentillförsäkras yttrandefrihet i radio, TV m.m.Beträffande insynsfrågor kan erinras om det särskildastadgandet i 2 kap. 3 § andra stycket om skydd för den enskildespersonliga integritet vid dataregistrering.Konstitutionsutskottet uttalade i samband med att bestämmelseninfördes att den personliga integriteten inte kunnat ges ennärmare definition som ett rättsligt begrepp samt att den mycketväl kunde ha olika innebörd ochförhållanden (KU1987/88:19 s. 3).Enligt 8 kap. 3 § regeringsformen skall föreskrifter omförhållandet mellan enskilda och det allmänna som gälleråligganden för enskilda meddelas genom lag. Det innebär att deti princip krävs lagreglering för att statligaförvaltningsmyndigheter skall kunna kräva in uppgifter frånandra än statliga myndigheter, t.ex. enskilda, företag ochkommuner. I en beslutad lag, lag (1992:889) omden officiella statistiken, har föreskrifter om näringsidkaresm.fl. uppgiftsskyldighet för officiell statistik så långtmöjligt samlats. Officiell statistik är sådan statistik församhällsplanering, forskning, allmän information ochinternationell rapportering som en myndighet framställer enligtregeringens föreskrifter. Uppgiftsskyldigheten inom jordbruketsområde har dock samlats i en särskild lag, lag (1992:888) omuppgiftsskyldighet på jordbrukets område. Uppgiftsskyldighetenför folk- och bostadsräkningen framgår av särskild lagstiftning.Uppgiftsskyldighet åläggs vidare i en rad lagar som inte gällerstatistik, t.ex skattelagstiftningen.När det gäller meddelarskyddet kan påminnas om attkonstitutionsutskottet -- vid behandlingen av förslaget till enyttrandefrihetsgrundlag, 1990/91:KU21 -- åter uttalade sig föratt meddelarskyddet utvidgas till att i princip gälla ävenutanför den offentliga sektorn. Frågan borde enligt utskottetägnas fortsatt uppmärksamhet, vilket propositionen också gavuttryck för. Något särskilt uttalande från sidaansågs därför inte nödvändigt (s. 27).Utskottet uttalade sig också för att det införs bestämmelser ibrottsbalken till stöd för yttrandefrihetsintressena i vanligabrottmål. Utskottet hänvisade därvid till attFängelsestraffkommitténs betänkande (SOU 1988:7) Frihet frånansvar, vari regler om ansvarsfrihet -- däribland vad som skallgälla vid intressekollisioner -- vid olika brott behandlas, varföremål för beredning i . Enligt utskottetsmening borde det i det sammanhanget övervägas att införabestämmelser i som kan ge skydd åtyttrandefrihetsintressena vid kollision med andra intressen.Denna fråga om s.k. parallellinstruktion har utretts inomregeringskansliet (Ds 1991:78). Enligt promemorian har deöverväganden som gjorts lett fram till att en lagstiftning omatt yttrandefrihetsintresset och intresset av informationsfrihetskall beaktas i vanliga brottmål inte låter sig konstruera påett sätt som tillgodser de krav som man bör ställa påstrafflagstiftning. Vidare framhålls att det emellertid finns stöd i lag för hänsyn av det aktuella slaget. Dettainnebär enligt promemorian att de skäl som talar för enlagstiftning på området inte är så starka som man i förstone kantro. Promemorian har varit föremål för remissbehandling ochfrågan beräknas tas upp i en lagrådsremiss.Utskottets bedömningI motion K417 begärs att i regeringsformen införs en regel omatt den offentliga verksamheten skall försiggå under allmäninsyn, i den mån inte annat föreskrivs. I regeringsformen finnsemellertid en bestämmelse som hänvisar tilltryckfrihetsförordningens föreskrifter om rätten att ta del avallmänna handlingar. Mot bakgrund av att värdet av denföreslagna bestämmelsen därför torde vara begränsat är utskottetinte berett tillstyrka motionen i denna del.Inte heller är utskottet berett tillstyrka en särskildgrundlagsregel till skydd mot insyn, såsom förordas i dennamotion och även i motion 1991/92:K209. Genom regeringsformenskrav på lagstiftning när det gäller föreskrifter om förhållandetmellan enskilda och det allmänna som gäller åligganden förenskilda ges ett skydd mot alltför långtgående krav på insynfrån det allmännas sida. har också beslutat ensamlad lag med grundläggande regler om enskildasuppgiftsskyldighet för den officiella statistiken. Som framhöllsvid riksdagsbehandlingen är det mycket angeläget att denofficiella statistiken är av god kvalitet och att den ger enrättvisande bild av läge och utveckling. Integritetsskydd finnsgenom sekretesslagens regler om den s.k. statistiksekretessen,som enligt huvudregeln är absolut. Till detta kommer att lagenom den officiella statistiken innehåller ett särskilt förbud motolovlig identifering. När det gäller folk- ochbostadsräkningarna kan pekas på att lagen (1989:329) om folk-och bostadsräkning innehåller en regel om att deuppgiftsskyldiga inte får betungas onödigt. folk- och bostadsräkningarbetar med frågor rörande folk- ochbostadsräkningen; bl.a. övervägs frågan om helt registerbaseraderäkningar . Sammantaget anser utskottet således inteatt en sådan grundlagsreglering som förordas i motionerna1990/91:K417 i denna del och 1991/92:K209 yrkande 1 är påkallad.Beträffande meddelarskyddet vill utskottet hänvisa till sitttidigare uttalande om att frågan bör ägnas fortsattuppmärksamhet. Utskottet anser fortfarande att något särskiltuttalande från sida inte är påkallat. Motionerna1990/91:K417 i denna del och 1991/92:K208 yrkande 3 avstyrksdärför.Frågan om en s. k. parallellinstruktion bereds för närvarandeinom . Enligt utskottets mening bör resultatetav beredningsarbetet avvaktas. Motion 1990/91:K417 avstyrksföljaktligen också i denna del.18. KontaktannonserMotionenI motion 1991/92:K433 yrkande 1 av ()framförs att ett sätt att minska verksamheten medkontaktförmedling av utländska kvinnor är att inte tillåtaannonsering av kontaktverksamhet och förmedling av dessakvinnor.BakgrundFrågan om förbud för vissa annonser haryttrandefrihetsrättsliga och tryckfrihetsrättsliga aspekter.Regeringsformen tillförsäkrar i 2 kap. 1 § varje medborgaregentemot det allmänna yttrandefrihet; frihet att i tal, skrifteller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samtuttrycka tankar, åsikter och känslor. Med tryckfrihet förståsenligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen varje medborgaresrätt att ge ut skrifter utan några av myndigheter eller allmännaorgan i förväg lagda hinder, rätten att inte kunna åtalas pågrund av skriftens innehåll annat än inför en laglig domstol ochrätten att inte kunna straffas för innehållet i annat fall än dådet strider mot tydlig lag, given att bevara allmänt lugn utanatt återhålla allmän upplysning. I överensstämmelse med dessagrunder för en allmän tryckfrihet och för att säkerställa ettfritt meningsutbyte och en allsidig upplysning står det enligtsamma paragraf varje medborgare fritt att -- med iakttagande avbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen -- i tryckt skriftyttra sina tankar och åsikter, offentliggöra allmänna handlingaroch meddela uppgifter i vilket ämne som helst.Av 1 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen framgår att ingen kandömas till ansvar eller ersättningsskyldighet för missbruk avtryckfriheten eller medverkan däri i annat fall eller i annanordning än förordningen föreskriver. För tryckfrihetsbrott genomperiodisk skrift svarar utgivaren (8 kap. 1 §).Genom 7 kap. 2 § undantas dock annonser och därmed jämförligameddelanden delvis från det tryckfrihetsrättsligaansvarssystemet. I de fall det framgår avmeddelandets innehåll att ansvar för brott kan komma i fråga kanett tryckfrihetsrättsligt ansvar utkrävas av utgivaren. I annatfall tillämpas i stället allmänna straffrättsliga regler ommeddelandet kan anses utgöra ett led i ett brottsligtförfarande.Under /91 behandlade justitieutskottet en frågarörande oetisk kontaktförmedling (JuU21). fannatt verksamheten som kan sägas gå ut på att importera kvinnortill kunde vara djupt oetisk och kränkande för deinblandade parterna. hade tidigare (Ju1987/88:12) anfört att den som i vinningssyfte ägnade sig åtsådan verksamhet på ett cyniskt sätt utnyttjar inte barakvinnors önskan om ett bättre liv utan också mäns kontaktbehovoch osäkerhet. Vidare hänvisades till attsocialförsäkringsutskottet i fråga om oetisk kontaktförmedlinguttalat (SfU 1986/87:21) att lagstiftningsåtgärder knappast vardet bästa sättet att komma till rätta med problemet samt tillatt Riksåklagaren och hade ansett att åtgärderborde vidtas mot denna typ av förmedlingsverksamhet.Justitieutskottet delade uppfattningen att olika åtgärderbehövs för att hjälpa och stödja berörda kvinnor men uttaladeatt det knappast finns behov av ytterligare straffrättsligaåtgärder riktade mot män som förmår kvinnor att resa tillSverige.Konstitutionsutskottet behandlade under förra enfråga rörande de aktuella kontaktannonserna; det gällde missbrukav bilder och personuppgifter i sådana annonser. Utskottet ansågatt en utvidgad kriminalisering på det tryckfrihetsrättsliga ochyttrandefrihetsrättsliga området så långt möjligt bordeundvikas. Utskottet utgick emellertid ifrån att regeringennoggrant följer utvecklingen och lägger fram förslag tillåtgärder om det visar sig nödvändigt (1991/92:KU11 s. 13).Utskottets bedömningSom utskottet tidigare framhållit bör begränsningar på dettryckfrihetsrättsliga och yttrandefrihetsrättsliga området imöjligaste mån undvikas. Mot denna bakgrund och även med hänsyntill tidigare ställningstaganden när det gällerlämpligheten av lagstiftningsåtgärder för att komma till rättamed denna verksamhet är utskottet inte berett tillstyrka ettförbud mot annonsering av kontaktförmedling av utländskakvinnor. Motion 1991/92:K433 yrkande 1 avstyrks därför. beträffande äganderätt m.matt avslår motionerna 1990/91:K203, 1990/91:K209,1990/91:K216 yrkande 8, 1990/91:K224 yrkande 2, 1990/91:K225,1990/91:K244 i denna del och 1990/91:K250,2. beträffande allemansrättatt avslår motion 1991/92:K212 yrkande 1 och 2,3. beträffande närings- och yrkesfrihetatt avslår motionerna 1990/91:K216 yrkande 10,1990/91:K226, 1990/91:K239 yrkande 2 och 1990/91:K244 i dennadel,4. beträffande negativ föreningsrättatt avslår motionerna 1990/91:K205 yrkande 7,1990/91:K206, 1990/91:K216 yrkande 9 och 1990/91:K238 yrkande 1,5. beträffande livsåskådningsfrihetatt avslår motion 1991/92:K207,6. beträffande föräldrarättatt avslår motion 1991/92:Ub277 yrkande 2,7. beträffande samernas rättatt avslår motion 1991/92:K230,8. beträffande patienters rätt till vård och omsorgatt avslår motionerna 1991/92:Sf256 yrkande 1 och1991/92:So250 yrkande 1,9. beträffande skydd mot hemlig telefonavlyssningatt avslår motion 1991/92:K218,10. beträffande fackliga stridsåtgärderatt avslår motionerna 1990/91:K215 och1991/92:K208 yrkande 5,men. (v) - delvis11. beträffande politisk åsiktsregistreringatt avslår motion 1990/91:K204,men. (v) - delvis12. beträffande regeringsformens diskrimineringsförbudatt avslår motionerna 1991/92:K228 i denna del,1991/92:L415 yrkande 3 och 1991/92:So292 yrkande 1 i denna del,men. (v) - delvis13. beträffande rasism och hets mot folkgrupp m.m.att avslår motionerna 1990/91:K502 yrkandena 1 och2, 1990/91:K247 yrkande 3, 1991/92:K228 i denna del,1991/92:K410, 1991/92:K424 yrkandena 1 och 2, 1991/92:K427,1991/92:K520 och 1991/92:So292 yrkande 1 i denna del,14. beträffande Europakonventionenatt avslår motionerna 1991/92:K208 yrkande 2 och1991/92:K215,men. (v) - delvis15. beträffande kontrollmaktatt avslår motion 1990/91:K205 yrkande 13,16. beträffande medborgarkontraktatt avslår motionerna 1991/92:K232 och 1991/92:K513,17. beträffande rättssäkerhet m.m.att avslår motionerna 1990/91:K218, 1990/91:K235(delvis) och 1990/91:K246,18. beträffande stärkt meddelarskyddatt avslår motion 1991/92:K208 yrkande 3,men. (v) - delvis19. beträffande offentlighet och insyn i övrigtatt avslår motionerna 1990/91:K417 och 1991/92:K209yrkande 1,res. (nyd)20. beträffande kontaktannonseratt avslår motion 1991/92:K433 yrkande 1.Stockholm den 8 oktober 1992På vägnarThage G PetersonNärvarande: (), (m), HansNyhage (m), (), (), (), (), (), IngvarSvensson (kds), (nyd), (),(), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Offentlighet och insyn m.m. (mom. 19)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Inte heller" och på s. 41 slutar med "är påkallad"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det behov av en särskildbestämmelse i regeringsformen till skydd för den personligaintegriteten och för att begränsa möjligheterna att inhämtauppgifter från enskilda utöver det skydd mot dataregistreringsom finns i 2 kap. 3 §. Det framstår enligt utskottets meningsom självklart att den enskildes integritet måste skyddas ävenpå bekostnad av myndigheternas granskande och undersökandeuppgifter. Det måste genom lag klart framgå vilka uppgifter denenskilde är skyldig att avlämna och vem som har rätt att begärain uppgifterna. En sådan ingripande lagstiftning måste iundantagsfall kunna tillgripas men då endast genom kvalificeradmajoritet i . Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse:19. beträffande offentlighet och insyn i övrigtatt med bifall till motion 1991/92:K209 yrkande 1och med anledning av motion 1990/91:K417 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:1. Fackliga stridsåtgärder (mom. 10)Regeringsformens skydd för rätten att vidta fackligastridsåtgärder har getts en mycket begränsad räckvidd, vilketockså lagrådet konstaterat. Det begränsade skydd som ges i 2kap. 17 § regeringsformen skulle enligt lagrådet inte ha utgjorthinder mot att lagstifta om förbud mot fackliga stridsåtgärder ilönefrågor.Enligt min mening innebär varje inskränkning i strejkrätten enviktig begränsning av arbetstagarnas yttersta vapen för attsolidariskt värna om sin värdighet och sina materiellalivsbetingelser. En sådan begränsning kräver djupgåendediskussion och överväganden. Rätten att vidta fackligastridsåtgärder är således en grundläggande fri- och rättighet avså fundamental betydelse för medborgaren att den bör ges detskydd som anges i 2 kap. 12 § regeringsformen.Detta bör ges regeringen till känna.2. Politisk åsiktsregistrering (mom. 11)Enligt min mening bör utlänningar också skyddas av förbudetmot politisk åsiktsregistrering i 2 kap. 3 § regeringsformen.Det finns inte tillräckliga skäl att upprätthålla dennuvarande skillnaden i detta avseende mellan svenska ochutländska medborgare. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.3. Regeringsformens diskrimineringsförbud (mom. 12)Enligt min mening är det angeläget att förbudet motdiskriminerande lagstiftning i 2 kap. 15 § regeringsformenutvidgas till att även omfatta dem som har homosexuell läggning.Det finns nämligen för de homosexuella diskriminerandelagstiftning på en rad områden, och det finns risk för att dennadiskriminering inte automatiskt kommer att upphöra även ompartnerskap för homosexuella införs.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta till känna.4. (mom. 14)kan genast göras tillämplig i svensk rättgenom inkorporering och skulle därigenom på ett enkelt sättstärka skyddet för de mänskliga rättigheterna här i landet. Detskulle få den effekten att den enskilde kan åberopa konventionensom svensk lag i svenska domstolar.Det finns enligt min mening inte anledning att som regeringengjort i direktiven 1991:119 koppla ihop frågan om införlivandeav i svensk rätt med ett svenskt medlemskap iEG. Även bortsett från frågan om medlemskap i och ominnehållet i EG-rätten finns det tillräckliga skäl att snarastoch utan ytterligare utredning inkorporera konventionen i svenskrätt.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta till känna.5. Stärkt meddelarskydd (mom. 18)Som utskottet tidigare understrukit är det angeläget att ökainsynen i det privata näringslivet och de storaorganisationerna. Dagens ökande arbetslöshet har fört med sigden negativa konsekvensen att människorna blir allt räddare attöppet uttala sin mening om eventuella olagligheter ellermaktmissbruk; bl.a. gäller detta de stora massmedieföretagen.Det finns mot denna bakgrund all anledning att frågan får denökade uppmärksamhet i som utskottet förutsattei samband med behandlingen av den nya yttrandefrihetsgrundlagenoch att ett förslag till stärkt grundlagsskydd framläggs förriksdagen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.10--12, 14 och 18 borde ha hemställt:10. beträffande fackliga stridsåtgärderatt med bifall till motionerna 1990/91:K215 och1991/92:K208 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,11. beträffande politisk åsiktsregistreringatt med bifall till motion 1990/91:K204 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,12. beträffande regeringsformens diskrimineringsförbudatt med bifall till motion 1991/92:L415 yrkande 3och med anledning av motionerna 1991/92:K228 i denna del och1991/92:So292 yrkande 1 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,14. beträffande Europakonventionenatt med bifall till motion 1991/92:K208 yrkande 2och med anledning av motion 1991/92:K215 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,18. beträffande stärkt meddelarskyddatt med bifall till motion 1991/92:K208 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.