bet · GF01JoU15 · 1992-04-28 00:00:00 — Monopol elleroligopol skapar i avsaknad av fri konkurrens med tidenineffektivitet. Det saknas i sådana system ofta incitament föreffektivisering som leder till lägre priser. Det är därförangeläget att stärka de konkurrensbevakande myndigheternasbefogenheter.Den kommande konkurrenslagstiftningen måste främja frikonkurrens, som är ett intresse från både konsument- ochproducentsynpunkt. Den fria konkurrensen kan i sin tur leda tilllägre matpriser. Det är också angeläget att framhålla vikten aven effektiv konkurrens i alla led, inte minst mot bakgrund avintroduktionen på Europamarknaden. Lagstiftningen bör syfta tillatt ytterligare stärka konsumentens valfrihet och möjlighet attpåverka urval, kvantitet och kvalitet. Vad utskottet anfört omförhållandena inom livsmedelssektorn och innehållet i en nykonkurrenslagstiftning bör , med anledning avmotionerna Jo22 i motsvarande del, Jo26 yrkande 3, Jo27yrkandena 7--9 och Jo30 yrkande 5, som sin mening ge regeringentill känna.Även i motion Jo30 yrkande 3 understryks behovet av enfungerande konkurrens på livsmedelsmarknaden. Motionen berör idenna del i huvudsak förslaget om avskaffande avhögstprissystemet för mjölk och behandlas i ett följandeavsnitt.Behovet av utredningar rörande livsmedelsindustrin ochdetaljhandeln understryks bl.a. i propositionens avsnitt omstatistik över livsmedelsindustrin, livsmedelshandeln ochkonsumtionen (s. 29 f.). Vidare har jordbruksverket påbörjat enutredning om livsmedelsindustrin och EG. En första delrapporthar framlagts. På uppdrag av har genomförts enutredning angående livsmedelsbranschens struktur, marknad ochekonomi samt trender och påverkansfaktorer. Utskottet har den 9april 1992 anordnat en offentlig utfrågning angåendelivsmedelsindustrins konkurrenskraft och utveckling inför ettsvenskt medlemskap i det anförda anser utskottet motionJo26 yrkande 2 i huvudsak tillgodosett. Yrkande 12 i motionen omavslag på propositionens avsnitt om livsmedelsstatistik samtyrkande 13 om höjning av anslaget till livsmedelsstatistikbehandlas i ett följande avsnitt.Vissa omställningsfrågor m.m.I anslutning till motion Jo203 yrkandena 1 och 3 villutskottet framhålla att det inte råder några delade meningar omatt energipolitiska beslut bör ligga fast och attutnyttjandet av mark för energiproduktion, jämte forsknings- ochutvecklingsarbetet, bör stödjas. Efter det motionen väcktes harregeringen lagt fram en proposition om bioenergi, som bl.a.innebär att 625 milj.kr. anvisas för att främja ökad användningav biobränslen. Utskottet har i ett yttrande tillnäringsutskottet (JoU6 y) uttalat sig till förmån bl.a. för ensatsning även på utveckling av småskalig teknik för biobränslen.Det råder inte heller några delade meningar om att omställningenskall fullföljas i enlighet med beslut. Med detanförda föreslår utskottet att motionen i dessa delar lämnasutan vidare åtgärd.Med hänvisning till uppdragavstyrker utskottet även motionsyrkandena om vissa villkor fören eventuell arealersättning (Jo26 yrkande 4 och Jo226 yrkande9).I anslutning till motion Jo214 erinrar utskottet om attjordbruksverket enligt särskilda föreskrifter (SJVFS 1991:64)kan medge restitution av införselavgifter för judiskt rituelltslaktat kött med högst . Utskottet anser det i höggrad tveksamt om det är möjligt eller lämpligt att generelltinföra avgiftsbefrielse för samtliga livsmedel som kan hasamband med religionsutövning. Det skulle bl.a. kunna leda tillbetydande definitions- och kontrollsvårigheter. Frågan börbedömas från fall till fall efter hand som eventuellakostnadsproblem aktualiseras som i någon nämnvärd grad kanpåverka möjligheterna att utöva främmande religioner i Sverige.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motionen, i denmån den ej tillgodoses med vad utskottet ovan anfört.När det gäller ursprungsmärkning av livsmedel harjordbruksministern i flera sammanhang aviserat en ändring av deregler som gäller för märkning av förpackade livsmedel medavseende på ursprungsland. Utskottet anser för sin del att dessaregler kommit att utformas på ett sätt som ej tillgodoserkonsumenternas berättigade krav på information om livsmedelsursprung. Med anledning härav utgår utskottet från att reglernaändras på ett sätt som tillgodoser synpunkterna i motion Jo26yrkande 5. Motionen bör i avvaktan på de av jordbruksministernaviserade ändringarna inte föranleda någon ytterligare åtgärd.Utskottet har behandlat motioner med krav påsamordning av de olika stödformerna för landskapsvårdandeåtgärder m.m. (1991/92:JoU13 s. 15 f.). Som framgår avbetänkandet har berörda myndigheter fått i uppdrag attfortlöpande följa och utvärdera miljöeffekterna av den nyalivsmedelspolitiken. Vidare skall vidsin avstämning av besluten avseende mål och medel för att bevaraett öppet och levande kulturlandskap också pröva frågan omarealersättning som en metod för bevarandearbetet. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Jo209 omett särskilt uppdrag till beträffandedenna fråga.I anslutning till motion Jo208 om statligt stöd tillproduktion av potatisutsäde vill utskottet framhålla att 1990års reform av livsmedelspolitiken bl.a. syftade till enavreglering och marknadsanpassning av jordbruket. Utskottet harinte funnit anledning att föreslå några särskilda statligastödinsatser till utsädesproduktionen och avstyrker motionen.Det kan tilläggas att den del av stödet till jordbruket i norraSverige som avser potatisodling också omfattar odling avpotatisutsäde.De statliga insatserna för att stimulera dränerings- ochdikningsföretagen enligt motion Jo211 bör som ske inomramen för rationaliseringsstödet. Utskottet avstyrker motionen.Riksdagen har under en följd av år behandlat motioner avseendelinodling och linförädling. Utskottet delar synpunkterna imotion Jo222 att linodlingen är värd att uppmärksammas i sambandmed jordbrukets omställning och i andra sammanhang. Fråganbehandlades på ett positivt sätt av näringsutskottet ibetänkandet 1990/91:NU25. delarnäringsutskottets bedömning att linfrågorna är viktiga och attdet är önskvärt att linhanteringen får ökad omfattning. Medhänvisning till de åtgärder som redovisas i näringsutskottetsbetänkande anser utskottet att det inte finns anledning förriksdagen att ta något ytterligare initiativ i saken.Motion Jo235 yrkande 3 syftar till ett tillkännagivande om"vad i motionen i övrigt anförts om jordbruket i Skaraborgslän". Såvitt utskottet kan utläsa innehåller motionen ingakonkretiserade förslag rörande jordbruket i län.Motionen kan därför inte läggas till grund för någontillräckligt preciserad framställning från sida.Enligt förordningen (1987:411, ändrad bl.a. genom SFS1991:1578) om beredskapsarbete kan sådant arbete anordnas förstaten, en kommun eller landstingskommun eller för en enskild.Det finns således inget formellt hinder mot att en jordbrukarehos länsarbetsnämnden aktualiserar frågan om inrättande avberedskapsarbete. Med det anförda avstyrks motion Jo226 yrkande13.Motion Jo302 om omställningsstöd till granplantering byggeruppenbarligen på den felaktiga föreställningen att en stor delav den omställda åkerarealen beslut skulle kommaatt planteras med barrskog. Enligt en enkät som skogsstyrelsengjorde hade barrskogsplantering utförts på ca3000 ha i hela landet. Denna siffra bör jämföras med dentotala areal som anmälts för omställning, ca 350000 ha. Närdet gäller anläggningsstöd kan tilläggas att detta stöd, efterförslag från utskottet i samband med den livsmedelspolitiskareformen, inte får ges till barrskogsplantering. Utskottetavstyrker motion Jo302.Utskottet har erfarit att jordbruksverket fått i uppdrag attundersöka möjligheterna att tillämpa en slaktmetod som dels ärförenlig med de krav som bör ställas från djurskyddssynpunkt,dels kan accepteras från judisk och muslimsk religiös synpunkt.Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1 januari1993. Utskottet ser det som en självklarhet att man i dennaöversyn samråder med företrädare för berörda religioner. Yrkande1 i motion Jo214 bör således kunna tillgodoses utan någotsärskilt uttalande från sida.Exportbidrag för köttUtskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag (prop. s. 9) att demedel som anvisats för att finansiera export av kött underbudgetåren 1991/92--1993/94 vid behov får föras över mellanbudgetåren för att medge en större flexibilitet.Enligt motion Jo227 skulle köttet som serveras iskolbespisningarna kunna subventioneras med det belopp somavsatts för exportstöd. En subvention med t.ex. . per kgför skulle kosta 40 milj.kr.Enligt utskottets mening är beslutet om exportbidrag till kötten del av livsmedelspolitiska reform som ej börfrångås. Utskottet avstyrker därför motion Jo227 yrkande 1.Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra hänsyn till jordbrukets betydelse i norra och debegränsningar för jordbruksproduktion som klimatet medför lämnassedan länge statligt stöd till jordbruket där. Riksdagenbeslutade i samband med det livsmedelspolitiska beslutet attjordbruket i norra även fortsättningsvis skall stödjasgenom prisstöd och stöd till kombinationsverksamheter. Detsärskilda åtgärdsprogrammet förlängdes . Medel för attstödja jordbruksföretag med kombinationsverksamhet tillfördesanslaget för regionala utvecklingsinsatser med 100 milj.kr. perår.Under rubriken lämnas en redovisningav läget i GATT-förhandlingarna och det regionalpolitiska stödetinom EG. Jordbruksministern bedömer i likhet med jordbruksverketoch flera andra remissinstanser att den internationellautvecklingen bör avvaktas innan större principiella förändringarav stödet genomförs. Den har fått i uppdrag att närmare utredadessa frågor.Det särskilda åtgärdsprogrammet har snart pågått i enfemårsperiod och medelsanvändningen har uppgått till totalt 345milj.kr. Erfarenheterna har varit goda. Enligtjordbruksministern är det viktigt att stöd även kanavsättas för kombinationsverksamheter av det slag somåtgärdsprogrammet omfattat. Han erinrar om de medel som tillförsanslaget för regionala utvecklingsinsatser, det s.k.glesbygdsstödet, fr.o.m. /91. Syftet med dennaförstärkning är att stödja jordbruksföretag medkombinationsverksamheter. Det bör således finnas godamöjligheter att även efter det att åtgärdsprogrammet upphörfinansiera verksamheter av denna typ.Jordbruksministern anser att de mål för jordbruket i norraSverige som lades fast i det livsmedelspolitiska beslutet börgälla tills vidare. Beräkningsmodellen för stödet tilljordbruket i norra används oförändrad förstödberäkningarna för /93. En uppräkning avstödnivån som ett genomsnitt av samtliga produkterföreslås, vilket beräknas ge en total kostnad för stödet på 889milj.kr. Såväl stödformer som områdesindelning bör behållasoförändrade tills vidare. Nuvarande konstruktion med enfördelning på pristillägg och djurbidrag behålls således. modellberäkningar höjs stödet till mjölk-,kött- och fläskproduktion. Stödet till smågrisproduktionen bliroförändrat. Den övre gränsen om 60 suggor per företag höjs till120 suggor. Stödet till äggproduktionen höjs till . perhöna i områdena 1 och 2 och till . i områdena 3 och 4.Stödet till getskötsel höjs . Arealbidraget för potatisodling behålls oförändrat.Höjningarna bör utbetalas som djurbidrag med utgångspunkt idjurantalet . ges i uppdrag att geförslag till fördelning mellan produktslag samt belopp per djuri de olika stödområdena efter samråd med näringen.När det gäller områdesindelningen anser jordbruksministern attställningstagande till förändringar bör anstå till dess detklarlagts vilka förändringar av stödet som kan behöva vidtas medanledning av ett EG-medlemskap.Livsmedelsindustrin i stödområdet tillförs 66 milj.kr. Det innebär en besparing på 10 milj.kr.jämfört med innevarande budgetår. Inom ramen på 66 milj.kr. börhögst 42 milj.kr. avsättas för mejerier, 22 milj.kr. förslakterier och 2 milj.kr. Det s.k.uttransportstödet avskaffas , vilket förutsätteravskaffande av högstprissättningen på mjölk (se följandeavsnitt).Utjämningssystemet för mejeriprodukterDet förenklade systemet för lönsamhetsutjämning mellanmejeriprodukter som infördes skall trappas nedstegvis och vara helt avvecklat . Takten inedtrappningen, liksom gränsskyddsjusteringar med anledning avavtrappningen, skall enligt propositionen beslutas avregeringen. Den interna avregleringen fullföljs genom atthögstpriset på konsumtionsmjölk avskaffas den 1 juli 1992.MotionernaI vänstermotionen Jo26 yrkande 8 yrkas att jordbruksnämndenstidigare framlagda förslag om ändringar i stödområdesindelningennu genomförs. Härmed avses förslagen beträffande vissa kommuneroch församlingar i samt iLudvika kommun, vilka närmare redovisas i bilaga 2 till prop.1990/91:99 (s.57). Enligt yrkande 9 bör getnäringen stimuleraspå samma sätt som fårnäringen inom ramen för det totalaanslaget. Ett liknande yrkande framförs i motion Jo223 (v)yrkande 2. Enligt yrkande 1 i samma motion bör SLU ochlantbruksenheterna satsa på forskning och utveckling rörandegetnäringen.I motion Jo28 (c, fp, kds, m) upprepas det tidigare framfördakravet enligt motionerna Jo205 (s) och Jo231 (c) attBergslagsdelen av norra överförs till stödområde 4.Enligt motion Jo27 (nyd) bör så långt möjligttillämpa, förespråka och rekommendera prisstödet som stödformvid alla förhandlingar med EG. Prisstödet är nämligen överlägsetarealbidraget från en rad olika synpunkter. Prisstödet innebärett incitament för kritisk granskning och effektivisering av denegna verksamheten. Det innebär också enklare administration ochbättre kontrollmöjligheter m.m. Vidare bör regeringen ge lämpligmyndighet i uppdrag att övervaka att stödet får avsedd effektoch inte leder till stagnation eller kvävning av nya, kreativainitiativ (yrkandena 4 och 5).Enligt motion Jo202 (fp) finns det inom stödområdetjordbruksföretag som inte har animalieproduktion. För dennaproduktion behövs ett arealstöd. Även för animalieproduktionenär en kombination av arealstöd/djurstöd att föredra. Om det isamband med uppstår behov att avveckla prisstödetbör jordbruksverket få i uppdrag att utarbeta ett förslag ienlighet med motionen. Om det inte är möjligt attsom tidigare bestrida Norrlandsstödet med budgetmedel börlånefinansiering tillgripas. Skulden bör betalas med f.d.regleringsmedel efter /96 då de ej längre skallanvändas för omställningen av jordbruket.Det särskilda åtgärdsprogrammet berörs i flera motioner. Imotion Jo30 (s) anförs att programmet varit en värdefullstimulans för fortsatt verksamhet och sysselsättning i jord- ochskogsbruk samt i s.k. kombinationsföretag. Motionärernaredovisar utförligt de skäl som talar för en fortsättning avprogrammet och föreslår att det förlängs med en tvåårsperiod.För /93 bör anvisas 35 milj.kr. genomomfördelning inom ramen för anslaget till omställningsåtgärder ijordbruket. Enligt yrkande 2 i motionen bör regleringsbrevetavseende anslaget till regionala utvecklingsinsatser utformas såatt det klart framgår att jordbruksnäringen ochkombinationsföretag skall stärkas. I motion Jo32 (s) understrykssärskilt värdet av verksamheten vid Röbäcksdalen och yrkas medhänvisning härtill en fortsättning av programmet.Enligt motion Jo26 yrkande 6 (v) bör 100 milj.kr. anvisas fören fortsättning av åtgärdsprogrammet under /93.Medlen bör som användas flexibelt och komma såvälkombinationssysselsättning som forskning och utveckling tilldel. De särskilda satsningarna på kvinnors sysselsättning ochföretagsamhet bör fortsätta och utvidgas (yrkande 7). Enligtvänstermotion Jo23 yrkande 1 bör åtgärdsprogrammet fortsätta itvå år.Propositionens förslag om stödet till livsmedelsindustrin inorra möter invändningar i flera motioner. I motion Jo23(v) anförs att t.ex. mejeriet i har ett geografisktmycket stort upptagningsområde och att en koncentration tillUmeå skulle få orimliga konsekvenser. En utveckling motytterligare koncentration i mejerinäringen i norra ge negativa effekter för både jordbruket och andraintressen. Problematiken kring de aktuella produktionsenheternamåste utredas och förslag föreläggas för attbehålla mejerierna inom stödområde 1. I avvaktan på detta böruttransportstödet i stödområde 1 behållas tills vidare. Etthögre intransportstöd till produktionsenheterna inom stödområdetbör införas inom befintliga ramar (yrkandena 2--4). I motionJo26 anförs att kombinationen av slopat uttransportstöd ochbevarat intransportstöd kan leda till utslagning av mejerier.Motionärerna föreslår därför ett stöd på 10 milj.kr. som skallmotverka en minskning av antalet mejerier i den glesbygd somstödet avser att stärka. Detta kan uppnås t.ex. genom ettförändrat intransportstöd och ett stöd till de affärer iglesbygd som riskerar att drabbas av avsevärdakostnadsstegringar (yrkandena 10 och 11).Motion Jo24 (s) anför liknande farhågor beträffandeutvecklingen inom mejerinäringen. Följden kan bli att dekonsumenter som bor på 40--från mejeriet fårbetala ett oacceptabelt högt pris för mjölken. Det är därförmotiverat att mejeriföreningen åläggs att tillämpa ettenhetspris till alla kunder inom sitt försäljningsområde.I motion Jo27 (nyd) anförs att stödet till livsmedelsindustrinfrämjar såväl jordbruket som förädlingsindustrin. Det är i densenare som de för glesbygden så värdefulla arbetstillfällena kanutvecklas. Etableringsstöd till småskaliga mejerier och s.k.containerslakterier kan vara en lämplig utvecklingsform (yrkande6).I motion Jo30 (s) behandlas främst konkurrensfrågorna isamband med ett avskaffande av högstpriset på konsumtionsmjölk.Konkurrensen på den svenska mejerimarknaden är närmastobefintlig. SMR har i praktiken monopol på mjölkråvaran. Tilldetta kommer ett gränsskydd som hindrar import av k-mjölk frånandra länder, t.ex. . För att inte konsumenterna skalldrabbas av orimliga höjningar av mjölkpriset genom avskaffandetav högstpriset på k-mjölk måste en fungerande konkurrens råda påden svenska mejerimarknaden innan högstpriset avskaffas. Ensådan kan åstadkommas genom en sänkning av gränsskyddet och enskärpt konkurrenslagstiftning. Regeringen måste redan nubemyndiga jordbruksverket att aktivt använda gränsskyddet somett instrument för att åstadkomma en konkurrenssituation påmejerimarknaden. Vidare måste regeringen redan nu lägga framförslag om skärpt konkurrenslagstiftning (yrkandena 3 och 4).Utskottets övervägandenStödformer och områdesindelning m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att nuvarandekonstruktion för stödet till jordbruket i norra börbehållas tills vidare med en fördelning på pristillägg ochdjurbidrag. Som framgår av propositionen att närmare utreda bl.a. den framtidakonstruktionen av Norrlandsstödet mot bakgrund av deninternationella utvecklingen. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo202.Också de synpunkter som anförs i motion Jo27 yrkande 4 omfördelarna med prisstöd resp. arealbidrag kan tillgodoses inomramen för uppdrag. I anslutning tillyrkande 5 i motionen vill utskottet framhålla att det givetvisliksom ankommer på jordbruksverket att fortlöpandeövervaka effekterna av stödet till jordbruket i norra påkallar således ingen särskild åtgärd i dessa delar.Utskottet är inte berett att föreslå någon förändring avgetstödet utöver den höjning av stödet per mjölkande get somaviseras i propositionen. När det gäller forskning ochutveckling utgår utskottet från att det i samband med kommandeforskningsproposition kommer att finnas underlag för en djuparediskussion om lantbruksforskningens inriktning m.m. Med detanförda avstyrker utskottet motion Jo26 yrkande 9 och Jo223yrkandena 1 och 2.När det gäller stödområdesindelningen delar utskottetjordbruksministerns uppfattning att det inte nu finns anledningatt göra några ändringar i denna indelning. Utskottet utgår frånatt i sitt arbete avseende stödet tilljordbruket i norra prövar även denna fråga. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Jo26 yrkande 8, Jo28,Jo205 och Jo231.ÅtgärdsprogrammetUtskottet delar jordbruksministerns bedömning att detsärskilda åtgärdsprogrammet haft en rad positiva effekter närdet gäller att stimulera kombinationsverksamheter och skapasysselsättningstillfällen på landsbygden. Regeringens förslag omanslag till regionala utvecklingsinsatser m.m., somjordbruksministern hänvisar till, har behandlats avriksdagen (1991/92:AU13). Utskottet vill liksom tidigareunderstryka vikten av att medlen används för att stärkajordbruksnäringen och till verksamheter som drivs i kombinationmed jordbruksföretag. Det bör således finnas goda möjligheteratt även efter det att åtgärdsprogrammet upphör finansieraverksamheter av denna typ. Utskottet ansluter sig tillregeringens överväganden i denna del och förutsätter attåtgärder för forskning i även kan innefattas i deregionalpolitiska insatser som jordbruksministern hänvisar till.Utskottet avstyrker därmed motionerna Jo23 yrkande 1, Jo26yrkandena 6 och 7, Jo30 yrkande 1 och Jo32.Vad utskottet ovan anfört om användningen av medel frånanslaget till regionala utvecklingsinsatser bör kunna tillgodosemotion Jo30 yrkande 2.Stödet till livsmedelsindustrinUtskottet tillstyrker regeringens förslag attlivsmedelsindustrin i stödområdet tillförs 66 milj.kr. /93 och att det s.k. uttransportstödet avskaffasden . Utskottet delar i stor utsträckning desynpunkter som motionärerna anfört om nackdelarna med enytterligare koncentration inom mejerinäringen. Det fårförutsättas att regeringen och jordbruksverket noga följerutvecklingen i det berörda området. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Jo23 yrkandena 2--4 och Jo26 yrkandena 10och 11.Motion Jo27 yrkande 6 innehåller förslag om en sådaninriktning av Norrlandsstödet att det även omfattar den lokalalivsmedelsindustrin, t.ex. i form av etableringsstöd tillsmåskaliga mejerier och s.k. containerslakterier. mening bör dessa synpunkter kunna tillgodoses inomramen för de regionalpolitiska stödformerna, som utskottetberört ovan. Vidare får det förutsättas överväganden kan ge underlag förfortsatta överväganden om inriktning och utformning avNorrlandsstödet. Motionen föranleder i övrigt inget uttalandefrån utskottets sida.Utjämningssystemet för mejeriprodukterUtskottet tillstyrker regeringens förslag i detta avsnitt. Detinnebär att nedtrappningen av det förenklade systemet förlönsamhetsutjämning mellan mejeriprodukter som infördes den 1juli 1991 och gränsskyddsjusteringarna med anledning avnedtrappningen skall beslutas av regeringen.När det gäller avskaffandet av högstpriset på konsumtionsmjölkhänvisar utskottet till vad i det föregående anförts omlivsmedelsindustrin och konkurrenslagstiftningen m.m. Utskottetnoterar i sammanhanget också jordbruksministerns uttalanden pås. 20 i propositionen. Den nya konkurrenslagstiftningen inomlivsmedelssektorn innebär enligt jordbruksministern förbättrademöjligheter för de konkurrensvårdande myndigheterna att ingripavid bristande konkurrens. Dessutom kommer sannoliktimportkonkurrensen att öka i och med närmandet till EG. Ocksågränsskyddet kommer att finnas kvar som ett medel att styra deninhemska prisnivån. Gränsskyddsnivån på konsumtionsmjölk skallberäknas på samma sätt som gäller för övriga prisregleradeprodukter, dvs. som skillnaden mellan referenspriset ochvärldsmarknadspriset. I likhet med jordbruksministern villutskottet understryka vikten av att effekterna av förslagetföljs ur ett konsumentperspektiv. En skärpt bevakning avkonkurrensförhållandena inom mejeriområdet kan vara motiverad.Såväl konsumentberedningen som SPK har i uppdrag att följa ochrapportera prisförändringar på livsmedel. Det innebär att vi hargoda möjligheter att följa effekterna av förändringen och vidbehov vidta åtgärder.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionJo30 yrkandena 3 och 4, i den mån den ej tillgodoses med vadutskottet anfört i det föregående och i detta avsnitt.Utskottet anser det inte vara någon realistisk lösning attbibehålla ett reglerat högstpris eller enhetspris för ett visstmejeri inom stödområdet medan högstpriset avskaffas i övrigadelar av landet.