bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — Med tanke på denföreslagna omstruktureringen av koncernen föreslårkulturministern att varje programföretag i fortsättningen skallha ett eget ansvar för språkvård.Slutligen uttalar kulturministern att sammanslagningen avRiksradion och Lokalradion får till följd att skyldigheten fördet nya ljudradioföretaget att sända meddelanden som är av viktför allmänheten bör avse både statliga och kommunalamyndigheter.Motionären bakom motion Kr294 (c) anser att ökad kunskap påolika områden snabbt och enkelt kan förmedlas via TV ochföreslår att TV-mediet i högre grad än nu skall utnyttjas församhällsviktig information. Som exempel på sådan informationnämns bl.a. hur man ger första hjälpen i olika situationer, hurman hittar mögelskador i sitt hus samt hur man sätter uppbrandvarnare.Enligt gällande avtal (11 §) mellan staten och SverigesTelevision skall på begäran av statlig myndighet sända meddelande som är av vikt för allmänheten.Sveriges Television skall tillse att meddelandet ges en lämpligutformning och att det inte genom sin omfattning eller på annatsätt inverkar menligt på programverksamheten.Utskottet har inhämtat att medmyndighetsmeddelanden förstår korta meddelanden till Sverigesbefolkning om rättigheter och/eller skyldigheter gentemotsamhället samt i vissa fall också annan information,huvudsakligen av varnande karaktär. Sålunda har t.ex. , m.fl. tillåtits sända meddelanden. Underprogramrubriken samlar programbolaget den typ avmyndighetsmeddelanden som avses i avtalet. Anslagstavlan sändsen gång i en av kanaler och sändsdärefter i repris under samma vecka i den andra TV-kanalen.Enligt utskottets mening innehåller programmet Anslagstavlandet slag av samhällsviktig information som motionären synesåsyfta. Även i olika typer av s.k. magasinsprogram -- motionärennämner själv Trafikmagasinet -- förmedlas kunskap ochinformation av det slag som avses i motionen. Utskottet anseratt det är angeläget att utrymme finns i de båda TV-kanalernaför program med den typ av samhällsviktig information sommotionären nämner.De allmänna riktlinjer som anges i propositionen omfolkbildning, kultur, svenska språket och myndighetsinformationtillgodoser enligt utskottets uppfattning i stor utsträckningmotionsyrkandet. Utskottet är inte berett att därutöver ange merlångtgående riktlinjer för programverksamheten. Med det anfördaanser utskottet att kravet i motion Kr294 inte bör föranledanågon åtgärd.Frilansmedverkan och fri produktion (avsnitt 10.3.2.7)Om frilansmedverkan och fri produktion anför kulturministern ipropositionen bl.a. följande.Jag anser att det för nästa avtalsperiod är viktigt med en högoch jämn nivå av utomstående medverkan i programföretagensproduktion. Med den centrala ställning som publicservice-företagen har på produktionsmarknaden är det angelägetatt man stimulerar uppbyggnaden av den friaproduktionsverksamhet som har etablerats.Beträffande det närmare innehållet i förslaget hänvisas tillpropositionen (s. 60).Utskottet har inte något att erinra mot regeringsförslaget.Särskilda riktlinjer för (avsnitt 10.3.3)I propositionen föreslås att riktlinjerna för SverigesTelevision skall innehålla ett villkor om att de båda kanalernaskall ha separata nyhetsredaktioner. I konsekvens med dettaskall även text-TV-sändningarnas nyhetsvärdering varasjälvständig i förhållande till andra nyhetsredaktionersöverväganden inom public service-företagen. Vidare föreslåsriktlinjerna även omfatta ett krav på att regionalanyhetssändningar av minst nuvarande omfattning skall finnas ihela landet.I motion Kr5 (s) behandlas frågan om separatanyhetsredaktioner i kanaler i de tvåTV-kanalerna. Motionärerna framhåller att avtalet med innebär att mångfalden skall tillgodoses.Redaktioner, företagsledning och styrelse bör enligtmotionärerna själva på professionella grunder bedöma hurmångfaldskravet i avtalet bäst skall tillgodoses. börinte låsa Televison vid en bestämd organisationsmodellför nyhetsrapporteringen (yrkande 15).Utskottet delar kulturministerns uppfattning attnyhetsförmedlingen tillhör centralauppgifter. Tillkomsten av innebär att delar av landet nuhar tillgång till ytterligare ett nyhetsprogram. Därtill har många -- men långtifrån alla -- hushåll tillgång till olikasatellit- och kabeldistribuerade kanaler som även förmedlarnyhetssändningar. Utskottet anser att nyhetsverksamheten i annanmarksänd TV bör ha nått en sådan omfattning och ambitionsnivåatt den utgör ett realistiskt alternativ till SverigesTelevisions nyhetsverksamhet, innan några förändrade riktlinjerför bör komma i fråga. En sådan prövning börske senast i samband med övriga överväganden inför denavtalsperiod som inleds . Med det anfördaavstyrks motion Kr5 yrkande 15.EG-krav m.m. (avsnitt 10.3.3.1)Frågan om anpassning av den svenska lagstiftningen tillEG-direktivet behandlas i propositionen. De regler som harbetydelse för programutbud sägs i förstahand vara bestämmelserna om andelen europeiska program. Dessainnebär att varje programföretag skall sända minst 50 %europeiska program, sedan nyheter, sport, tävlingar, reklam ochtext-TV räknats bort.Enligt kulturministerns bedömning uppgår andelen europeiskaprogram i utbud till ca 80 %.Några särskilda kvoteringsregler behöver därför inte övervägas.Nuvarande villkor i avtalet mellan staten och SverigesTelevision om att ett mångsidigt utbud på svenska språket skalltillhandahållas och att svenska artister och verk av svenskaupphovsmän i betydande omfattning skall förekomma ärtillräckliga. Beträffande det närmare innehållet i förslagethänvisar utskottet till propositionen (s. 62--63).Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen.Särskilda riktlinjer för (avsnitt 10.3.4)I propositionen (s. 64) föreslås att det sammanslagnaljudradioföretaget, , skall bedriva lokalsändningsverksamhet av minst samma omfattning som förnärvarande.Två motionsyrkanden tar upp frågan om riktlinjer förlokalradion.I motion Kr7 (v) föreslås vissa preciserade riktlinjer förlokalradioverksamhetens ekonomi m.m. Den besparing som enligtmotionärerna åstadkoms genom att produktionen av lokala programär betydligt billigare än riksprogram bör användas för attförbättra kvaliteten på lokalradions verksamhet. Vidare börresurser satsas på att möta en kommersiell konkurrens genomförstärkning av det lokala programutbudet (yrkande 6).Utskottet uttalade sig utförligt om den framtidalokalradioverksamheten (se yttr. 1990/91:KrU7y s. 9--10, bet.1990/91:KU39 s. 60--61, rskr. Enligt utskottetsuppfattning var det av synnerlig vikt att verksamheten, liksomnu är fallet, kan genomföras under stor frihet ochsjälvständighet. Vidare anförde utskottet bl.a. följande.Sammanfattningsvis anser utskottet att -- i likhet med vadsom anförs i propositionen -- de organisatoriska förändringarnaskall genomföras så att förutsättningar skapas för att förstärkaden regionala och lokala radioproduktionen.Utskottet vidhåller sin uppfattning i detta hänseende.Utskottet har inhämtat att de lokala kanalernasinformationskaraktär planeras bli förstärkt. Det finns planer påatt ljudradioföretaget skall förbättra den lokalaaktualitetsbevakningen. Förströelseprogram och kontaktskapandeprogram skall alltjämt vara viktiga i de lokala programmen. Påmusikområdet skall de lokala kanalerna spegla det lokalamusiklivet.I likhet med motionärerna anser utskottet att det -- med tankepå konkurrensen från närradion och även frånlokala reklamfinansierade radiosändningar -- är angeläget attkvaliteten på det lokala programutbudet upprätthålls ochförstärks. Enligt utskottets uppfattning visar det anförda attsyftet med motionskravet i allt väsentligt blir tillgodosett vidett genomförande av regeringsförslaget. Att i enlighet medmotionärernas förslag ytterligare precisera riktlinjerna förlokalradioverksamheten skulle enligt utskottets mening stridamot principen att inte detaljstyra verksamheten. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Kr7 yrkande 6.I samma motion, Kr7 (v), föreslås även ett förtydligande avriktlinjerna för radiobolagets lokala sändningsverksamhet.Begreppet lokal sändningsverksamhet bör enligt motionen ges enmer konkret innebörd (yrkande 7).I enlighet med utskottets uttalande anser utskottet attdet är nödvändigt att den nuvarande friheten i fråga omprogramsättning m.m. bibehålls. Likaså anser utskottet --liksom -- att det är av synnerlig vikt attlokalradioverksamheten kan genomföras under storfrihet och självständighet med lokal beslutanderätt ochsjälvständighet beträffande programutbudet. Enligt utskottetsuppfattning skulle ett förtydligande av riktlinjerna i enlighetmed motionärernas förslag strida mot den sålunda angivnaprincipen om frihet och självständighet i programutbudet. Motden här angivna bakgrunden avstyrker utskottet motion Kr7yrkande 7.Särskilda riktlinjer för (avsnitt10.3.5)I propositionen föreslås bl.a. att Utbildningsradiosuppdrag i princip skall vara oförändrat. Programverksamhetenföreslås främst vara inriktad på att förstärka, bredda ochkomplettera de utbildningsinsatser som görs inom de fyrautbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola ochvuxenutbildning.I detta sammanhang tar utskottet upp till behandling tvåmotionsyrkanden som båda rör Utbildningsradionsprogramverksamhet.I motion Fi208 föreslås att Utbildningsradion i TV skallgenomföra en förenklad utbildning i nationalekonomi (yrkande 5).I samma motion föreslås att även information om EG skall ges iTV i Utbildningsradions regi (yrkande 6).Utskottet har i det föregående (s. 20) uttalat sig förprogramföretagens frihet. Med hänsyn härtill är det uteslutetatt skulle förorda sådan detaljreglering i avtalet medUtbildningsradion som ett bifall till motionsyrkandena skullekräva. Utskottet avstyrker därför motion Fi208 yrkandena 5 och6.Det sagda innebär inte något ställningstagande till frågan omhuruvida Utbildningsradion bör sända program av angivet slag.Utskottet har inhämtat att det inom Utbildningsradion finnsplaner att påbörja en baskurs i grundläggandeekonomi, som eventuellt kan sändas både i radio och TV. När detgäller EG-utbildning planerar företaget att redan under hösten1992 sända fyra 15-minuters program i TV om besluts- ochförvaltningsorganen inom EG. Vidare finns planer att sända en5-poängskurs i EG-kunskap med trolig start . Enligtgällande avtal mellan staten och Utbildningsradion skallanvändarna ges möjligheter att framföra synpunkter och önskemålpå programverksamheten. Överläggningar med representanter förstudieförbunden pågår både i fråga om ekonomi-och EG-utbildningen.I sammanhanget vill utskottet erinra om att regeringen ikompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. I:2)föreslår att 50 milj.kr. anvisas för nästa budgetår i syfte attbidrag skall utgå för informationsverksamhet i första hand och allsidiga informations- ochutbildningsprojekt som behandlar den europeiskaintegrationsprocessen, , EG -- dess institutioner ochverksamhet samt medlemskapsansökan. Enligt ettuttalande i propositionen skall emellertid massmedier liksompolitiska partier och därtill hörande organisationer inteerhålla bidrag. kommer senare i vår att ta ställningtill förslaget.Utskottet har inget att erinra mot vad som föreslås rörande desärskilda riktlinjerna för Utbildningsradion.I enlighet med vad som föreslås i propositionen (s. 66) börriksdagen bemyndiga regeringen att ställa särskilda medel tillSveriges Utbildningsradios förfogande för programverksamhet isamband med särskilt angelägen fortbildning av skolans personal.Härutöver bör gälla samma regler för Utbildningsradion som förde övriga programbolagen då det gäller medelstilldelning underden kommande avtalsperioden. Utskottet avstyrker motion Kr7 (v)yrkande 8 med erinran om att det liksom nu skall vara möjligtför Utbildningsradion att för sin förlagsverksamhet ta emotproduktionsstöd av allmänna medel så att angelägnaförlagsprodukter kan produceras för små målgrupper.Organisationen (avsnitt 10.5)Som tidigare angetts behandlar utskottet detta avsnitt föreavsnitt 10.4 och 10.4.1 i propositionen.Förutsättningar (avsnitt 10.5.1)Utskottet hänvisar till propositionen (s. 71).Public service-företagens struktur (avsnitt 10.5.2)I propositionen föreslås att public service-företagen undernästkommande avtalsperiod skall utgöras av , samt . skall bildas genom en sammanslagningav och . Varjeprogrambolag skall enligt propositionen svara för attverksamheten kan bedrivas självständigt i förhållande tillstaten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper isamhället. Det nuvarande moderbolaget, , skallenligt propositionen upphöra . Eventuellatvister i fråga om placering av sändningstid får enligtpropositionen lösas genom skiljenämnd. Radiotjänst i Kiruna ABskall ägas gemensamt samt av de tre programföretagen i relationtill storleken av resp. programföretags medelstilldelning.Som skäl för förslaget anförs att organisationen av publicservice-företagen bör förenklas. Ansvarsförhållanden ochbefogenheter bör vara tydliga för att medge största möjligarationalitet. I propositionen erinras om att den nuvarandeorganisationen av syftade till attbl.a. lyfta fram ljudradion ur televisionens skugga och attdecentralisera och lägga ut besluten närmareprogramproduktionen. Vidare anförs att organisationen ärresultatet av en politisk kompromiss. Resultatet har enligtpropositionen blivit en oklar ansvarsfördelning och kontroversersom inte har varit fruktbara. Vidare anförs att ett försökgjordes att strama upp beslutsgångarna till förmån förmoderbolaget men att resultatet av beredningen blevatt pendeln återigen slog i riktning mot ett försvagatmoderbolag.För att åstadkomma klara och tydliga ansvarsförhållanden börkoncernmodellen enligt propositionen överges. Allt ansvar börinnehas av de tre programföretagen. Moderbolaget bör avvecklasfr.o.m. och dess uppgifter övertas avprogramföretagen, däribland ansvaret att värna självständigheteni förhållande till omvärlden. I propositionen anförs attriksdagen i konsekvens med denna strukturförändringfortsättningsvis bör besluta om medelsfördelning till vart ochett av de tre programföretagen.I motion Kr3 (s) yrkande 2 anförs att moderbolaget haft ettsamordnat ansvar för insatserna för funktionshindrade och atterfarenheterna av detta samordnande ansvar är goda. Motionärernamenar att moderbolaget bör vara kvar och behålla ansvaret. Iannat fall måste det läggas på något av programbolagen.Sistnämnda fråga behandlas i ett tidigare avsnitt i betänkandet(s. 25).I motion Kr5 (s) yrkandena 5 och 7 erinrar motionärerna omförra årets riksdagsbeslut. Enligt beslutet börprogramverksamheten organiseras i en koncern. Beslutet innebärvidare att huvuddelen av moderbolagets styrelseledamöter skallhämtas från programbolagen, att moderbolaget skall ingeanslagsframställning till regeringen och fördela medel mellanprogramföretagen, att moderbolaget skall svara för fördelning avsändningstid, om programföretagen inte själva kan enas, och attmoderbolaget skall vara ett organ för beslut i koncerngemensammafrågor. Enligt motionärerna betyder detta att moderbolagets rolltonas ned och preciseras som dess betydelse som ettvärn mot direkt statligt inflytande erkänns. Motionärerna anföratt organisationsförändringen nu har genomförts.Regeringens förslag att avskaffa moderbolaget får enligtmotionärerna till följd att medelstilldelningen skallfastställas för hela avtalsperioden enligt en i förväg fixeradformel. De anför vidare att förslaget förutsätter att regeringeni detalj kan bedöma hur medelsbehoven för de olikaprogramföretagen kommer att utvecklas över tiden i ett skede närstora förändringar skall genomföras.Skälet till att moderbolaget bildades var enligt motionärernaatt det skulle garantera public service-verksamhetens integritetoch oberoende i kontakter med och regeringen. Detskulle inte bli möjligt för den politiska makten att spela utprogramföretagen mot varandra, och den politiska makten skullekonfronteras med företrädare som har ett samlat ansvar för radiooch TV i allmänhetens tjänst. Motionärerna anser att dessa skälför moderbolaget är lika starka och att moderbolagetdärför skall vara kvar.Konstitutionsutskottet avstyrker motionsyrkandena och anförföljande.Utskottet delar regeringens bedömning att ansvarsförhållandenoch befogenheter bör vara tydliga när det gäller verksamheten ipublic service-företagen. Vid förra årets riksdagsbeslutunderströk utskottet också behovet av noggranna överväganden närdet gäller vem som inför och regeringen skall bära detyttersta ansvaret i frågor som berör rationell verksamhet ochgod hushållning. Utskottet anser i likhet med regeringen attdetta syfte tillgodoses om organisationen av publicservice-företagen förenklas genom att koncernmodellen överges.Utskottet biträder därför förslaget att moderbolaget avvecklasoch att dess uppgifter övertas av programbolagen.Kulturutskottet ansluter sig till konstitutionsutskottetsbedömning. Vidare har kulturutskottet inte något att erinra motvad som anförs i propositionen i denna del i den mån frågornainte tagits upp av konstitutionsutskottet.I enlighet med det anförda anser utskottet att medavslag på motion Kr3 yrkande 2 i denna del samt motion Kr5yrkandena 5 och 7 godkänner vad som förordats i propositionen.Distriktsorganisationer och distriktsbaserad produktion(avsnitt 10.5.2.1)Enligt propositionen skall det även fortsättningsvis finnas endistriktsorganisation inom varje programföretag. skall utformas så att förhållandena i olika delarav landet kan speglas. av allmänproduktionen iSveriges Television och rikssändningar skallproduceras utanför . För skall äveni fortsättningen gälla att distriktsproduktionen koncentrerastill en kanal. I övrigt skall programbolagen bestämma omregional och lokal indelning av resp. organisation.Regeringsförslaget innebär i fråga om andelen distriktsbaseradproduktion att samma villkor som gäller enligt de nuvarandeavtalen skall gälla även under nästa avtalsperiod. Enligtmotionärerna bakom Kr5 (s) yrkande 14 bör kraven ställas högreän enligt regeringsförslagen. De vill nämligen attdistriktsproduktionen av riksprogram i programföretagen skall haminst samma omfattning och nivå som för närvarande.Enligt vad utskottet inhämtat uppgick den distriktsbaseradeproduktionen inom till ca 50 %.Motsvarande siffra för Riksradions del är ca 40 %.Utskottet gör följande bedömning. harunder nu gällande avtalsperiod -- som nämnts -- uppnått en högrenivå när det gäller den distriktsbaserade produktionen än den ipropositionen angivna. Enligt utskottets uppfattning tordepropositionens förslag att skall produceras utanförStockholm inte innebära någon risk för ambitionssänkning hosSveriges Television i detta hänseende. När det gällerriksradions verksamhet uppgår distriktens andel avsändningstiden till den nivå som anges i nu gällande avtal och ipropositionen. Utskottet konstaterar vidare att sammanslagningenav Riksradion och Lokalradion innebär nya förutsättningar förden distriktsbaserade allmänproduktionen i rikssändningar somför närvarande är svåra att överblicka. Enligt utskottetsuppfattning är det önskvärt att det nya ljudradioföretaget ilikhet med kan nå upp till en högreprocentandel distriktsproducerade program än den i propositionenförordade miniminivån på . Utskottet är emellertid inteberett att -- som motionärerna föreslår -- fixera andelenproduktion utanför till den nivå som råder ,något som enligt utskottets mening skulle kunna innebära en riskför programföretagens flexibilitet.I enlighet med det anförda avstyrker utskottetmotionsförslaget och tillstyrker propositionen i motsvarandedel.I flera motioner, Kr269 (v), Kr291 (c) och Kr292 (fp),framställs yrkanden om utlokalisering av eller desscentrala enheter från . I de båda senare motionernaanges som önskvärd stationeringsort.Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden framhålla atten stor del av organisation är lokaliserad till andraplatser i landet än . Utskottet anser att staten intebör ange några detaljerade riktlinjer för exempelvis varledningsorganisationen bör vara lokaliserad. Det centrala är, ienlighet med vad som föreslås i propositionen, attorganisationen utformas så att förhållandena i olika delar avlandet kan speglas. Det bör i sammanhanget också erinras om atten utflyttning av ledningsfunktioner skulle medföra högaomställningskostnader av engångskaraktär och kostnader företablerandet av nya programförbindelser.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandena.Liksom under innevarande avtalsperiod bör programbolagenbestämma om regional och lokal indelning av resp. organisation.Utskottet avstyrker därför motion Kr201 (s), vari frågor om TV:sdistriktsindelning tas upp.Av de regionala nyhetsprogrammen i TV sänds Mittnytt över tvådistrikt, nämligen --och Nedre . Frågan om en klyvning av Mittnytt-området så att ettregionalt nyhetsprogram sänds för varje distrikt har länge varitaktuell. Trots att frågan om en sådan klyvning haft högprioritet har det ännu inte fattats beslut om enklyvning. Vid den av utskottet ordnade utfrågningen harverkställande direktören för uppgivit attfrågan nu är högst prioriterad. Med hänvisning härtill och tillatt programföretaget även fortsättningsvis självständigt bör fåbestämma om områdesindelningen för bl.a. regionala TV-sändningarbör motionerna Kr202 (s) och Kr293 (kds, m, fp, c), variMittnytt-frågan tas upp, inte föranleda någon åtgärd.Det samma gäller motion Kr249 (s) om TV:s nyhetsbevakning iSkaraborg. Det ankommer på att bedöma i vadmån det är möjligt att förbättra bevakningen i länet.Fråga om inrättande av ett publikråd (avsnitt 10.5.3)I propositionen föreslås inrättandet av ett publikråd medinriktning mot public service-företagens programverksamhet medrepresentanter från olika lyssnar- och tittargrupper. Rådetskall enligt förslaget vara fristående från programföretagen ochskall ha till uppgift att vara ett forum för diskussioner mellanpublik och programföretag om hur programverksamheten motsvararpublic service-uppdraget. Rådet skall vidare vara en väg för attge synpunkter och komma in med önskemål på programverksamhetensomfattning och inriktning. Enligt propositionen bör det ankommapå regeringen att utse dem som skall ingå i publikrådet och angede närmare villkoren för verksamheten.I motion Kr5 (s) yrkande 3 framförs kritik mot förslaget attinrätta ett publikråd. Motionärerna efterlyser på vilka grunderregeringen anser sig ha kompetens att utse 30--40 personer somskall representera landets alla lyssnare och tittare.Motionärerna anför vidare att utländska erfarenheter frånpublikråd inte är goda. Om de är utsedda direkt av regeringen,uppfattas de som regeringens tillsynsmän. Om de i stället ärutsedda av olika intressegrupper, betraktas de som företrädareför partsintressen. Det föreslagna publikrådets synpunkterkommer enligt motionärerna att tillmätas större vikt än denkvalificerade radio- och TV-kritiken, eftersom det enligtpropositionen skall representera hela befolkningen.Programföretagen hamnar därmed i en omöjlig integritetskonflikti sina kontakter med publikrådet.Motionärerna anför att om programföretagen tar intryck avpublikrådets rekommendationer, uppstår misstanken att de fallitundan för påtryckningar från av regeringen handplockadekontrollanter. Om programföretagen å andra sidan inte följerrekommendationerna riskerar företagen enligt motionärernabeskyllningar för självrådighet och publikförakt. Tilltron tillprogramföretagens integritet undergrävs i båda fallen.Motionärerna anser att massmediernas roll i den demokratiskaprocessen bäst gagnas av att verksamheten granskas frånjournalistiska, vetenskapliga och kulturella utgångspunkter ifri och öppen diskussion. De anser att andra villkor än de somföljer av yttrandefrihetsgrundlagen och radiolagen lika litetbör gälla programföretag som andraetermedieföretag.Enligt motion Kr3 (s) yrkande 3 är det viktigt att dehandikappgrupper som är beroende av särskilda insatser frånprogramföretagen blir representerade i publikrådet.