bet · GG01AU2 · 1992-12-01 00:00:00 — Utskottet tillstyrker ett förslag i proposition 1992/93:117 omatt den rörliga krediten för lönegarantifonden innevarandebudgetår ökas . Två motioner iärendet avstyrks. I proposition 1992/93:117 ()föreslår regeringen efter föredragning av statsrådet . att medger att under /93 får enrörlig kredit disponeras i om högst4 för utbetalningar enligt lönegarantilagen(1992:497).Propositionens yrkande 2 om anvisning av medel påtilläggsbudget till bidrag till Arbetsmiljöfonden jämteanslutande motioner har med utskottets yttrande 1992/93:AU2yöverlämnats till finansutskottet. 1992/93:A3 av (-) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1992/93:117.Motionen har i vad avser frågan om avslag på propositionensyrkande 2 med utskottets yttrande 1992/93:AU2y överlämnats tillfinansutskottet.1992/93:A4 av (nyd) vari yrkas1. att beslutar avveckla lönegarantin i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att beslutar att utbetalningarna underavvecklingstiden begränsas till gällandearbetslöshetsersättningar. Den statliga lönegarantin finansieras med en arbetsgivaravgiftsom uppgår till på lönekostnaderna. De medel avgiften gertillförs en lönegarantifond, som även disponerar en rörligkredit. Denna uppgick tidigare till ochhöjdes genom ett riksdagsbeslut för /93tillfälligt till 2 miljarder kronor.I propositionen lämnas uppgifter om hur antaletföretagskonkurser och härav berörda anställda har ökat under detre första kvartalen 1992 jämfört med åretdessförinnan. För lönegarantifonden har utvecklingen inneburitatt fondens utbetalningar under de aktuella perioderna åren 1991och 1992 har stigit från 2 000 till 3 800 miljoner kronor.Mot denna bakgrund kommer statens kostnader för lönegarantinunder /93 enligt propositionen att uppgå till6 . Lönegarantiavgiften beräknas underbudgetåret tillföra fonden ca , vartillkommer att fonden disponerar en ingående balans på 952 miljonerkronor. Kostnaderna för lönegarantin kommer med andra ord attöverstiga fondens tillgångar med ca . Viddenna beräkning har regeringen tagit hänsyn till att deanställdas ersättningsrätt enligt lönegarantin har begränsats iden nya lönegarantilag som antog och somersatte lag i ämnet (prop. 1991/92:139, LU37, AU2y,rskr. 318).Sten (-) anför i motion A3 att den föreslagnaförstärkningen av den rörliga krediten för lönegarantifondenär otillräcklig. Det behövs enligt motionären . Han yrkar att skall avslå regeringensförslag.På grund av utvecklingen av företagskonkurserna är det enligtutskottets mening uppenbart att lönegarantifondens finansiellaställning måste stärkas för att fonden under det nu löpandebudgetåret skall kunna fullgöra sina i lag fastställdauppgifter. Med avstyrkande av avslagsyrkandet i motion A3biträder utskottet regeringens förslag om en till 4 000 miljonerkronor utökad rörlig kredit för lönegarantifonden. Detta innebäratt riksdagsbeslutet om en tillfällig rörligkredit på ändras.Utbetalningarna från fonden under innevarande budgetår kommeratt ske med stöd av bestämmelserna i såväl den gamla som den nyalönegarantilagen. I förtydligande syfte bör det avriksdagsbeslutet framgå att den utökade krediten får användasför att täcka kostnaderna för båda formerna av utbetalningar.Claus Zaar (nyd) anser i motion A4 att en ofinansieradlönegaranti inte uppnår sitt syfte och att lönegarantin därförbör avvecklas. bör utbetalningarna"begränsas till gällande arbetslöshetsersättningar".Som ovan nämnts antog en ny lönegarantilag.Den började gälla . Att efterikraftträdandet ta initiativ till en avveckling av lagen är enåtgärd som inte bör övervägas av . En sådan åtgärdtorde för övrigt strida mot åtaganden enligt det avriksdagen godkända att genomföra bl.a.EG-direktivet om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarensinsolvens. Utskottet avstyrker följaktligen motion A4 i dendelen.Det kan tilläggas att även med den nya lagen kan ändringar ilönegarantisystemet komma att aktualiseras. Insolvensutredningenhar lagt fram sitt slutbetänkande (SOU 1992:113) medförslag till lag om företagsrekonstruktion. Utredningenbehandlar den statliga lönegarantins roll i det sammanhanget ochvad som kommit att benämnas överutnyttjandet av lönegarantin,däribland frågan i vad mån lönegarantin medverkar till osundkonkurrens. Regelsystemet kan dessutom komma att ses över ocksåi annat sammanhang. Detta förutskickades avarbetsmarknadsministern liksom av lagutskottet i vårenslagstiftningsärende.Med avstyrkandet av motionens huvudyrkande saknar utskottetanledning att gå in på det andra yrkandet om att begränsa deanställdas ersättningsrätt lönegarantin skulleavvecklas. Det kan påpekas att med den nya lagen hargarantibeloppet för den enskilde arbetstagaren begränsats fråntidigare högst till högst 100 000 kronor.Begränsningen omfattar anställda i företag som har försatts ikonkurs från den 1 juli 1992.Utskottet avstyrker alltså motion A4 i dess helhet. beträffande lönegarantifondens rörliga kreditatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:A3 i motsvarande del -- med ändring avvad tidigare beslutat (prop. 1991/92:150 bil. I:8,bet. 1991/92:FiU30 hemställan mom. 16, rskr. 1991/92:350) --medger att under /93 en rörlig kredit fårdisponeras i om högst 4000000000 kronorför utbetalningar enligt lagen (1970:741) om statlig lönegarantivid konkurs och lönegarantilagen (1992:497),2. beträffande avveckling av lönegarantinatt avslår motion 1992/93:A4.Stockholm den 1 december 1992På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), (), (), CharlotteCederschiöld (m), (), (),(nyd), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeAvveckling av lönegarantin (mom. 2)(nyd) anför:Vår anslutning till medför i det avseende som äraktuellt i detta ärende att har förbundit sig att beredaarbetstagarna ekonomiskt skydd vid arbetsgivarens konkurs. Jagvill för min del understryka att åtagandet inte innebär att mandärmed från svensk sida har låst fast sig vid detlönegarantisystem som vi har och som har lett tillnackdelar av det slag påtalar i motion A4.Mot den bakgrunden noterar jag med gillande utskottetsskrivning om att i sitt nya betänkandetagit upp frågor om överutnyttjandet av lönegarantin. Jagförutsätter att utredningens förslag i den delen leder tilllagstiftning som bidrar till att minska lönegarantins oönskadeeffekter.Med hänvisning till uttalanden av arbetsmarknadsministern ochlagutskottet påpekar utskottet vidare att lönegarantisystemetskall tas upp till fortsatt översyn. Jag utgår från att man vidden kommande översynen diskuterar lönegarantins omfattning föratt begränsa statens åtaganden och regeländringar som motverkarmissbruk utan att man därmed frångår garantins sociala syfte.Som jag ser det är det angeläget att en översyn avlönegarantin med den inriktning jag angett kommer i gång utandröjsmål, och jag räknar med att så kommer att bli fallet.