bet · GF01UbU22 · 1992-05-26 00:00:00 — Utskottet finner det därför anmärkningsvärt attregeringen i sitt arbete med propositionen underlåtit attefterhöra och ta hänsyn till Svenska kommunförbundetsuppfattning vad gäller förslaget till bidrag för friståendeskolor. I en skrivelse till utbildningsutskottet har framfört starka invändningar mot regeringensförslag. I skrivelsen anför man bl.a. följande:Genom att från statens sida via lagstiftning precisera och"specialdestinera" de fristående skolornas resursbehov tillminst av kommunens genomsnittliga kostnad per elev i denegna är man på väg att återinföra en på centrallikformighet grundad detaljstyrning som förefaller mycketotidsenlig och som knappast har förutsättningar att leda tillnågon samhällsekonomisk lönsamhet.I skrivelsen till utskottet har bl.a. anförtatt en behovsdifferentierad resursfördelning är ett av deviktigaste instrumenten för att uppnå en mer kostnadseffektivkommunal verksamhet. Med utgångspunkt i en sådan fördelningbedriver ett projekt kallat "Skolval,elevbidrag och utvärdering", i vilket man utarbetar en modellsom kommer att införas helt eller delvis i fyra /93. Den del av de samlade resurserna som idenna modell avses bli fördelad helt proportionellt efterelevantal (det s.k. elevbidraget) utgör ca 60--. Vidareplaneras i nämnda projekt en differentiering av elevbidragetefter stadium.Såväl Kommunförbundets projekt som vad som anförs i motion1991/92:Ub65 visar enligt utskottets mening att spännvidden närdet gäller kostnaden per elev mellan olika skolor inom en ochsamma kommun -- när strävan är att åstadkomma en fördelningefter behov -- är betydande. En tillämpning av regeringensförslag till 85-procentsregel vid kommuners bidragsgivning tillfristående skolor kan därför komma att leda till att friståendeskolor garanteras större resurser än vissa av de kommunalaskolorna, utan att detta har sin grund i någon skillnad iresursbehoven. I Svenska kommunförbundets skrivelse anförsvidare:Genom förslagen i den föreliggande propositionen kommerresurstilldelningen till de fristående skolorna också attvariera -- dock inte som ett resultat av att deras egnakostnader är olika -- utan med hänsyn till att de kommunalakostnaderna ser olika ut. Friskolor i kommuner med högaskolkostnader får följaktligen mer resurser än de som finns ikommuner med låga kostnader. Ju fler av "kostnadskrävande" barnsom finns i den kommunala skolan, desto högre blir kommunensgenomsnittskostnad och desto högre blir därmed -- automatiskt-- tilldelningen till friskolor. I extremfallet blirsituationen naturligtvis helt orimlig.I en kommun med lika många "dyra" som "billiga" skolor fårfriskolan automatiskt mer resurser än de billiga men mindre ände dyra skolorna, alldeles oavsett vilka faktiska kostnader manhar. I kommuner med höga skolkostnader kan det bli en god affäratt starta friskola. I andra blir det kanske inga friskoloralls -- och därmed heller inga valmöjligheter för barn ochföräldrar.Regeringen uttalar i propositionen förhoppningen att "ettstörre inslag av fristående skolor också skall kunnabidra till en mer effektiv resursanvändning inom det samladeskolväsendet". Regeringen anför ingen analys till stöd fördetta påstående.Enligt utskottets uppfattning finns starka skäl att anta detmotsatta, nämligen att ett system med ett större antalfristående skolor finansierade enligt regeringens modell kommeratt leda till ökade kostnader för kommunerna.De fristående skolorna kommer med regeringens förslag att kunnaanpassa verksamheten till en omfattning som blir maximaltlönsam för dem. Om varje tillkommande elev garanteras sammabidrag oberoende av marginalkostnaderna kan följande situationinträffa. Eleven lämnar för att gå till enfristående skola. Därmed tvingas kommunen att betala bidragettill denna skola utan att, annat än i undantagsfall, kunna göramotsvarande besparing i det kommunala skolväsendet.Kommunen måste nämligen driva verksamhet även om klasserna inteär fyllda, så kostnaderna finns där ändå.Med utskottets förslag till bidrag efter behov kan hänsyn tastill de skilda förutsättningar som gäller för en friståendeskola och kommunens skolor vad gäller omfattningen påverksamheten och kommunen därmed uppnå en kostnadseffektivfördelning av bidragen till skolorna inom kommunen.I sin skrivelse till utskottet berör Svenska kommunförbundetäven denna fråga och skriver att utöver att detaljregleringensom införs i propositionen "leder till ett allvarligt ingrepp iden kommunala självstyrelsen finns det mycket som talar för attpropositionens förslag leder till högre, snarare än lägre,kostnader för den samlade skolverksamheten. I ett läge därstatens bidragssystem är på väg att förändras blir dessamerkostnader en fråga för kommunerna att lösa".Att den föreslagna regleringen verkligen inskränker denkommunala självstyrelsen framhålls även i lagrådets yttrandeöver propositionen där det konstateras att regleringen"otvivelaktigt utgör en begränsning av kommunernasrörelsefrihet på det berörda området".Utskottet anser i likhet med flera av motionärerna samtSvenska kommunförbundet att regeringens förslag innebär ettingrepp i kommunernas frihet att disponera sina resurser sominte är befogat.Utskottet anser därför att skollagens reglering av friståendeskolors rätt att få medel av kommunen bör utformas som enskyldighet för kommunen att tillämpa samma beräkningsgrundernär man fördelar medel till fristående skolor som när manfördelar medel till de kommunala skolorna.Utskottet utgår från att kommunerna vid sin medelsfördelningbeaktar de skillnader i skyldigheter som finns mellanfristående skolor och kommunens skolväsen och som påtalas pås.15 i propositionen. Liksom regeringen anser utskottet attdet är rimligt att anta att kommunen -- när alla kostnader förgrundskoleverksamheten, inkl. planering och elever medsärskilda behov, är inräknade -- får en högregenomsnittskostnad per elev än som normalt bör uppstå vid denfristående skolan.Självfallet skall kommunen inte kunna vägra att tilldela enfristående skola medel under hänvisning till att skolan, om denhade varit , hade lagts ned t.ex. av kostnadsskäl ellermed hänsyn till efterfrågan från elever och föräldrar.Yrkande 3 i motion 1991/92:Ub67 bygger på en missuppfattningav uttrycket "den genomsnittliga kostnaden per elev i kommunensgrundskola". Enligt utskottets uppfattning menas med dettauttryck totalsumman av kommunens kostnader för grundskolaninkl. lokalkostnader, dividerad med antalet elever i denna.Utskottet utgår från att kommunerna har tillräckligmotivation för att försöka begränsa sina kostnader utan , så som föreslås i motion 1991/92:Ub67 yrkande 4, tillåteravsteg från den grundläggande principen om likvärdigmedelstilldelning till kommunala och fristående skolor.Utskottet anser att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett nytt lagförslag som beaktar vad utskottet här haranfört. Regeringen bör därvid också överväga möjligheterna attundanröja de olägenheter som påtalats i motion 1991/92:Ub68yrkande 5.I avvaktan på en lagreglering av kommunens skyldighet ienlighet med vad utskottet här förordat bör de friståendeskolor som godkänts för vanlig skolplikt även under budgetåret1992/93 tilldelas bidrag direkt av staten. På grundval avelevantalet i fristående skolor på grundskolenivå har ibudgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 9) beräknats 122,7milj.kr. under anslaget B 8. Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet, anslagsposten Sektorsbidrag.Enligt budgetpropositionen har därmed de fristående skolorna pågrundskolenivå förts upp till den genomsnittliga nivån förelever i , när det gäller statens bidrag. Dessamedel bör stå till regeringens disposition och således intefördelas till kommuner så länge inte dessa i lag har givitsskyldighet att tilldela fristående skolor medel.Utskottet finner det naturligt att räkna med att de kommunersom har skolpliktiga barn i fristående skolor frivilligtbeslutar att tilldela dessa skolor kommunala medel intill dessatt enhälliga uttalande vid föregående (bet. 1990/91:UbU17 s. 25) realiserats i lagform.Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1991/92:Ub62 yrkandena 1 och 4, 1991/92:Ub65 och 1991/92:Ub225yrkande 15 samt med avslag på proposition 1991/92:95 ochmotionerna 1991/92:Ub67 yrkandena 1, 2, 3 och 4 och1991/92:Ub291 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffande lagregleringen av kommuns skyldighet attlämna bidrag till fristående skolor, godkända för vanligskolplikt enligt 9 kap. 2 § skollagenatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub62yrkandena 1 och 4, 1991/92:Ub65 och 1991/92:Ub225 yrkande 15samt med avslag på proposition 1991/92:95 och motionerna1991/92:Ub67 yrkandena 1, 2, 3 och 4 och 1991/92:Ub291 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Principer för tilldelning av extra resurser (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Skyldighet för" och slutar med "6 och 7" bort haföljande lydelse:Skyldighet för kommunen att i utbildningen ta hänsyn tillelever med särskilda behov finns inskriven i skollagen (1 kap.2 § andra stycket). Utskottet anser att detta bör återspeglas ikommunernas resursfördelning. De fristående skolorna i enkommun skall därvid få tillgång till extraresurser efter precissamma principer som kommunernas egna skolor. Utskottet anservidare att alla extraresurser skall fördelas på individuellbasis efter elevens behov. Schablontilldelning bör alltså intefå förekomma. Slutligen anser utskottet att extraresurser skallkunna ges till elever med särskilda möjligheter lika väl som deges till elever med särskilda svårigheter.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1991/92:Ub67 yrkandena 5, 6 och 7 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande principer för tilldelning av extraresurseratt med bifall till motion 1991/92:Ub67 yrkandena5, 6 och 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Samhällets möjligheter att förverkliga det offentligaskolväsendets mål, m.m. (mom. 6), , , EwaHedkvist , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "yrkande 4" bortha följande lydelse:Utskottet anser att det är av särskilt stort värde att barnoch ungdomar i skolan möter andra erfarenheter, värderingar ochen annan livssyn än den som i övrigt präglar derasuppväxtvillkor. Det ger skolan en viktig roll för att utvecklarespekten för andra människor och för att träna förmågan tillsamarbete. Detta sker bäst i en skola där elever med olikasocial bakgrund, skilda kulturella och religösa traditionerarbetar tillsammans. Den svenska har tilldelats enuppgift som en av samhällets viktigaste demokratiserande ochjämlikhetsskapande krafter.I regeringens proposition motiveras förslagen med detövergripande målet att ge barn och föräldrar största möjligafrihet att välja skola. Enligt utskottets mening kan dock dennaambition inte överordnas skolans allmänna mål. Utskottet anseratt de konsekvenser denna förändring kan få för den gemensammagrundskolan borde ha analyserats, t.ex. konsekvenserna av enökning av antalet skolor med t.ex. konfessionell inriktningeller med speciell ämnesprofil. Den viktiga frågan om det ärtill fördel eller nackdel för demokratin med ett mer segregeratskolväsende diskuteras inte. Värdet av den goda skola somskolreformatorer kämpat för, den gemensammagrundskolan för alla barn, förefaller ha minskat för dennuvarande regeringen och underordnats idén om att privatiseraoffentlig verksamhet.Det hade varit värdefullt om regeringen gjort internationellautblickar och närmare beskrivit hur t.ex. det engelskaskolsystemet, det danska eller det amerikanska skolsystemetpåverkat dessa samhällen. Det är enligt utskottets meningangeläget att de nya villkoren för fristående skolor noga följsupp och konsekvenserna av dessa, särskilt när det gällerinverkan på det offentliga skolväsendet och riskerna försegregering, analyseras. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med redovisning av resultatet av denna uppföljningoch analys. Vad utskottet här anfört bör medanledning av motionerna 1991/92:Ub62 yrkande 3 och1991/92:Ub68 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:6. beträffande samhällets möjligheter att förverkliga detoffentliga skolväsendets mål, m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Ub62yrkande 3 och 1991/92:Ub68 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Hemkommunens skyldighet att ersätta annan kommun för desskostnader för elev i fristående skola (mom. 7), , , EwaHedkvist , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "det avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning. Regeringen börgenom uppdrag till eller på annat sätt tillse att ensådan uppföljning och analys kommer till stånd.Utskottet föreslår att med anledning av motion1991/92:Ub62 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande hemkommunens skyldighet att ersätta annankommun för dess kostnader för elev i fristående skolaatt med anledning av motion 1991/92:Ub62 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Avgifter i fristående skolor (mom. 9), , , EwaHedkvist , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkande 1" bortha följande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna att avgiftsfrågan ifristående skolor på grundskolenivå kommer i ett nytt läge närkommunerna genom lag åläggs att tilldela dessa skolor medel påsamma sätt som de kommunala skolorna. som behovet avavgifter i de fristående skolorna bortfaller, när dessa får enmed de kommunala skolorna likvärdig offentlig finansiering,föreligger otvivelaktigt en risk för att avgifter förstärkersegregeringen och motverkar det svenska samhällets strävan attbarn och ungdomar i skolan oberoende av bakgrund skall kommasamman och arbeta tillsammans. Fristående skolor som får sådanoffentlig finansiering bör därför inte få ta ut avgifter.Även om regeringen i förevarande proposition inte har lagtfram något förslag i avgiftsfrågan anser utskottet attriksdagen med bifall till motionerna 1991/92:Ub62 yrkande 2,1991/92:Ub68 yrkande 2, 1991/92:Ub299 samt 1991/92:Ub810yrkande 1, med anledning av motion 1991/92:Ub225 yrkande 16 idenna del och med avslag på motion 1991/92:Ub67 yrkandena 8, 9och 10 som sin mening bör ge regeringen till känna vadutskottet här anfört.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:9. beträffande avgifter i fristående skoloratt med bifall till motionerna 1991/92:Ub62 yrkande2, 1991/92:Ub68 yrkande 2, 1991/92:Ub299 samt 1991/92:Ub810yrkande 1, med anledning av motion 1991/92:Ub225 yrkande 16 idenna del och med avslag på motion 1991/92:Ub67 yrkandena 8, 9och 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Avgifter i fristående skolor (mom. 9)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkande 1" bortha följande lydelse:Utskottet erinrar om att regeringen i förevarande propositioninte lagt fram något förslag i avgiftsfrågan. böremellertid redan nu klargöra sin uppfattning att statsmakternainte skall reglera rätten för fristående skolor att ta utavgifter. I ett fritt demokratiskt samhälle skall en sådanfråga helt och hållet avgöras av de berörda själva, dvs. defristående skolorna och de föräldrar som väljer att sätta sinabarn i sådana skolor. Inte heller finns det skäl att skolverketi sin tillsyn skall gå in på i vilken utsträckning defristående skolorna har utnyttjat sin frihet i detta avseende.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1991/92:Ub67 yrkandena 8, 9 och 10 och med avslag på motionerna1991/92:Ub62 yrkande 2, 1991/92:Ub68 yrkande 2, 1991/92:Ub225yrkande 16 i denna del, 1991/92:Ub299 och 1991/92:Ub810 yrkande1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:9. beträffande avgifter i fristående skoloratt med bifall till motion 1991/92:Ub67 yrkandena8, 9 och 10 och med avslag på motionerna 1991/92:Ub62 yrkande2, 1991/92:Ub68 yrkande 2, 1991/92:Ub225 yrkande 16 i dennadel, 1991/92:Ub299 och 1991/92:Ub810 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Skyldighet för fristående skolor att medverka iuppföljning och utvärdering (mom. 10), , , EwaHedkvist , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att kommunerna, både genom sin uppgift attutöva den omedelbara tillsynen över fristående skolor och genomden skyldighet de nu åläggs att tilldela sådana skolor medel,har ett självklart behov av insyn i de fristående skolornasverksamhet. Utskottet anser därför att de fristående skolorna ilag bör åläggas att medverka i den uppföljning och utvärderingsom kommunerna bedriver. Detta är helt nödvändigt, inte minstmot bakgrund av att kommunerna måste ha en fullständig insyn iskolorna för att på ett rättvisande sätt kunna bedöma derasbehov. Till detta kommer att kommunens förtroendevalda har debästa förutsättningarna att fånga upp synpunkter och omdömen omde skolor som finns inom kommunen oberoende av om de ärkommunens egna eller fristående skolor.Utskottet föreslår att dels antar det iproposition 1991/92:95 framlagda lagförslaget såvitt avser 5och 6 §§ med den ändringen att paragraferna erhåller i bilaga 2som Utskottets förslag betecknade lydelse, dels med bifalltill motion 1991/92:Ub225 yrkande 16 i denna del och medanledning av motionerna 1991/92:Ub62 yrkande 5 och 1991/92:Ub68yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande skyldighet för fristående skolor attmedverka i uppföljning och utvärderingatt dels antar det i proposition 1991/92:95framlagda lagförslaget såvitt avser 9kap. 5 och 6§§ med denändringen att paragraferna erhåller i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelse, dels med bifall till motion1991/92:Ub225 yrkande 16 i denna del och med anledning avmotionerna 1991/92:Ub62 yrkande 5 och 1991/92:Ub68 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Rätt till skolskjuts (mom. 12)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Vid sin" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Att inte ge elever i fristående skolor -- eller elever somväljer annan skola än den närmast belägna -- rätt tillkostnadsfri skolskjuts innebär en diskriminering av dessaelever och en urholkning av deras reella valfrihet. Utskottetfinner det därför självklart att alla elever -- i friståendeliksom i kommunala skolor -- skall omfattas av samma reglerkring rätten till skolskjuts. Regeringen bör föreläggariksdagen ett förslag till lagreglering av denna rätt.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1991/92:Ub67 yrkande 11 och med avslag på motion 1991/92:Ub63yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande rätt till skolskjutsatt med bifall till motion 1991/92:Ub67 yrkande 11och med avslag på motion 1991/92:Ub63 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Bidragsgivning till internationella skolor, godkända förvanlig skolplikt enligt 9 kap. 4 § skollagen (mom.13)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "motion1991/92:Ub66" bort ha följande lydelse:Utskottet noterar att den särskilde utredaren i betänkandetFristående skolor. Bidrag och elevavgifter (SOU 1992:38) kommitfram till (s.113) att regeringens utgångspunkt för undantagetbeträffande de internationella skolorna är oriktig. Enmajoritet av barnen i internationella skolor är stadigvarandebosatta i . Det finns då ingen anledning att dessaskolor, när det gäller skolpliktiga barn, skall behandlasannorlunda än andra fristående skolor för sådana barn.Regeringen bör återkomma till med förslag om denändring i skollagen som föranleds av detta ställningstagande.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1991/92:Ub66 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13. beträffande bidragsgivning till internationella skolor,godkända för vanlig skolplikt enligt 9 kap. 4 § skollagenatt med bifall till motion 1991/92:Ub66 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeLagregleringen av kommuns skyldighet att lämna bidrag tillfristående skolor, godkända för vanlig skolplikt enligt 9 kap.2 § skollagen (mom. 2)(nyd) anför:Ny demokratis grundläggande inställning är att friståendeskolor skall ha samma av samhället givna ekonomiskagrundförutsättningar som offentliga skolor. Dessa skolor ochderas elever får inte i något hänseende diskrimineras iförhållande till de kommunala skolorna och deras elever. Dettahar vi givit uttryck för i yrkandena 1 och 2 i motion1991/92:Ub67.Regeringens förslag i proposition 1991/92:95 garanterar intedetta fullt ut. Utan en lagreglering nu av kommunernasskyldigheter att lämna medel till de fristående skolornariskerar man emellertid att dessa inte heller nästa budgetårfår de medel av kommunerna som behövs för att de skall kunnafungera som de konkurrenter till de kommunala skolorna som jaganser att de skall vara. Jag har därför anslutit mig tillregeringens förslag när det gäller 4 a § i 9 kap. skollagen(1985:1100).LAGRÅDET Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1992-05-14Närvarande: f.d. regeringsrådet ,justitierådet , regeringsrådet AndersSwartling.Enligt protokoll vid sammanträde harriksdagens utbildningsutskott beslutat inhämta lagrådetsyttrande över regeringens proposition 1991/92:95.Det genom propositionen framlagda förslaget till lag omändring i skollagen (1985:1100) har inför lagrådet föredragitsav hovrättsassessorn föranleder följande yttrande av lagrådet:Enligt den föreslagna 4a§ i 9kap. skollagen skall enskola, som är godkänd för elever som har vanlig skolplikt,tilldelas medel av den kommun där skolan är belägen med ettbelopp för varje elev i skolan som motsvarar den genomsnittligakostnaden per elev i kommunens grundskola. Vid tilldelningenfår kommunen göra ett avdrag som uppgår till högst 15 procentav den framräknade genomsnittskostnaden. Om det finns särskildaskäl får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer medge ett större avdrag.Den sålunda föreslagna regleringen utgör otvivelaktigt enbegränsning av kommunernas rörelsefrihet på det berördaområdet. Frågan är i vad mån en sådan begränsning kan ansestillåten eller ej.Den kommunala självstyrelsen är i 1kap. 1§regeringsformen angiven som en av det svenska statsskicketsgrunder och i 7§ samma kapitel slås fast att kommunerna harbeskattningsrätt. Emellertid ansågs det vid regeringsformenstillkomst inte möjligt att i grundlag dra gränser kring enkommunal självstyrelsesektor. Arbets- ochbefogenhetsfördelningen mellan staten och kommunerna borde,ansågs det, kunna ändras i takt med samhällsutvecklingen (prop.1973:90 s.190). 5§ regeringsformen stadgas ocksåatt föreskrifter om kommunernas befogenheter och om derasåligganden meddelas i lag.Regeringsformens bestämmelser om den kommunala självstyrelsenhar inte ansetts utgöra hinder för begränsning av den i 1kap.7§ grundlagsfästa beskattningsrätten (lagen 1990:608 omtillfällig begränsning av kommunernas rätt att ta ut skatt;förslaget i prop. 1991/92:150 till lag om begränsning avkommunernas rätt att ta ut skatt för ).