bet · GF01FiU20 · 1992-02-27 00:00:00 — Den ekonomiska politiken och budgetregleringen(prop.1991/92:100bil.1) Den ekonomiska politikenI betänkandet behandlar utskottet förslagen till riktlinjer för denekonomiska politiken och budgetregleringen.Den internationella återhämtningen går långsammare än väntat. I FörentaStaterna har bl.a. krisen på kredit- och fastighetsmarknaden hållit tillbakaefterfrågan från både hushåll och företag. minskar tillväxten iTyskland och . Mot den bakgrunden går det inte att utesluta attåterhämtningen i OECD-området ytterligare fördröjs.Sverige befinner sig i en recession. Även 1992 blir med fallandeproduktion och en negativ utveckling av investeringarna. Problemen påarbetsmarknaden växer och någon förbättring i det avseendet kan inte förväntasunder . Den mycket svåra situation som den svenska ekonomin befinner sigi är ett resultat av strukturella svagheter i förening med de problem somskapades genom överhettningen och den lågkonjunktur somdrabbat världsekonomin.Det ekonomiska läget ställer stora krav på den ekonomiska politiken. Deåtgärder som regeringen nu vidtar för att förbättra läget påarbetsmarknaden ser utskottet som helt nödvändiga. Utskottet vill dockunderstryka att den ekonomiska strategi som måste följas innebär attkortsiktiga åtgärder motiverade av de problem som lågkonjunkturen skapar skallligga i linje med en långsiktig strategi. Den centrala uppgiften för denekonomiska politiken är att åstadkomma en tillväxt som leds av dekonkurrensutsatta företagen. En sådan utveckling är nödvändig för att undvikaatt de nuvarande problemen inte förstärks och permanentas. Utskottettillstyrker regeringens förslag till inriktning av den ekonomiska politiken.I motioner från Socialdemokraterna och föreslås en inriktningav den ekonomiska politiken som inte, enligt utskottets mening, i tillräckligutsträckning beaktar de strukturella problemen. Framför allt saknas imotionerna insikt om att höga skattetryck är en viktig orsak tillekonomins försämrade utvecklingskraft. Utskottet avvisar den i dessa motionerföreslagna inriktningen av den ekonomiska politiken.I sin partimotion ställer sig Ny demokrati i stort bakom den politik somförordas i finansplanen. Som utskottet ser det föranleder motionen ingensärskild åtgärd från sida.Företrädarna för Socialdemokraterna och Ny demokrati reserverar sig tillförmån för sina resp. förslag till inriktning av den ekonomiska politiken.BudgetpolitikenTrots vidtagna åtgärder sker en viss försvagning av både statens budget ochav den offentliga sektorns finanser. Framför allt har detta sin grund i denekonomiska stagnationen som försvagar statens inkomster. Budgetunderskottet äremellertid också strukturellt betingat och fortsatt stora ansträngningar måsteinriktas på att komma till rätta med detta problem. En stram finanspolitikbaserad på skattehöjningar är oacceptabel eftersom detta skulle försämraförutsättningarna för tillväxten. Den strama finanspolitiken måste därför byggapå begränsningar i de offentliga utgifterna. Genom utgiftsminskningar kanstrukturella obalanser undanröjas och ekonomins funktionssätt förbättras. Föratt varaktigt säkra en låg inflation måste utgiftspolitiken vara stram.Utgiftsminskningar måste emellertid också komma till stånd för att skapautrymme för fortsatta skattesänkningar. Utskottet instämmer i regeringenspreliminära bedömning att skattesänkningar i storleksordningen 10 miljarderkronor bör genomföras fram till mitten av 1990-talet.Såsom utskottet med stöd ovan framhållit bör det fortsattabesparingsarbetet bedrivas enligt en långsiktig utgiftsstrategi. Tregrundläggande principer är vägledande för den strategi som regeringen lagt fastför sitt fortsatta arbete. Utskottet ansluter sig till dessa principer sominnebär att:socialförsäkringssystemet skall reformeras på ett sådant sätt att arbete ochsparande stimuleras,åtgärder som stimulerar näringslivets tillväxt i hela landet skallprioriteras, dvs. offentliga utgifter för investeringar i infrastruktur,utbildning och forskning samt miljöförbättring skall prioriteras,av de offentliga konsumtionsutgifterna skall utgifter för vård, utbildningoch omsorg prioriteras.Utskottet tillstyrker finansplanens förslag till inriktning avbudgetpolitiken.Företrädarna för Socialdemokraterna och Ny demokrati reserverar sig tillförmån för sina resp. budgetalternativ.En meningsyttring från suppleanten från har också fogats tillbetänkandet.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1991/92:100 (budgetpropositionen), i vad avser bilaga 1Finansplanen, mom. 1, 2 och 4--12,dels följande under allmänna motionstiden väckta motioner:1991/92:Fi201 av m.fl. (s)Privatisering av bostadssektorn1991/92:Fi202 av m.fl. (s)Riktlinjer för den ekonomiska politiken1991/92:Fi203 av m.fl. (m)Kredit- och valutapolitiken1991/92:Fi205 av m.fl. (c)Regional balans inom den ekonomiska politiken1991/92:Fi206 av m.fl. (v)Nedskärning av statlig verksamhet1991/92:Fi207 av ()Utvecklingen i län1991/92:Fi208 av m.fl. (nyd)Den ekonomiska politiken, yrkandena 1--4, 7, 8, 10 och 201991/92:Fi209 av m.fl. (v)Den ekonomiska politiken, yrkandena 1--3, 5, 6, 16 och 19--211991/92:Fi504 av m.fl. (s)Utveckling av offentlig sektor, yrkandena 4 och 51991/92:Fi702 av ()Användningen av miljöskatterna1991/92:Fi707 av m.fl. (nyd)Statens rätt att lånefinansiera infrainvesteringar1991/92:Fi708 av ()Uppdelning av statsbudgeten1991/92:Fi710 av m.fl. (c)Samhällets resurser1991/92:Sk351 av m.fl. (v)Skattepolitik för arbete och välfärd, yrkande 111991/92:Sk352 av m.fl. (v)Skattepolitiken, yrkande 41991/92:T226 av m.fl. (c)Trafikpolitiken och den regionala utvecklingen, yrkande 21991/92:T810 av m.fl. (s)Posten och , yrkande 31991/92:T819 av och ()Postens verksamhet, yrkande 41991/92:U532 av m.fl. (m)EG och kvinnorna, yrkande 31991/92:U534 av m.fl. (v), EES och EG, yrkande 5 I proposition 1991/92:100 (budgetpropositionen) föreslår regeringen ibilaga 1 Finansplanen () -- efter föredragning avstatsrådet --dels att riksdagen1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somförordats i propositionen,2. godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som har förordats ipropositionen,4. godkänner riktlinjerna beträffande ramar för myndigheternasförvaltningskostnader (avsnitt 4.3.1),5. bemyndigar regeringen att för /93, genom ,ta upp lån för investeringar för förvaltningsändamål intill ett sammanlagtbelopp av . (avsnitt 4.3.4),6. godkänner att regeringen beslutar om avveckling av postgirots ensamrätttill de statliga betalningarna (avsnitt 5),7. godkänner riktlinjerna beträffande ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken(bilaga 1.5),dels att bereds tillfälle att ta del av vad i propositionenanförts om8. styrning av statsförvaltningen och de finansiella förutsättningarna förmyndigheterna (avsnitt 4),9. det statliga betalningssystemet och statliga betalningar,finansinspektionens tillsyn av postgirot och postgirots verksamhetsområde(avsnitt 5),10. utbetalning av de svenska bidragen till EG (avsnitt 6),11. statliga garantier (avsnitt 7),12. lönenivån i anslagsberäkningarna (avsnitt 8). Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken1991/92:Fi202 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att med avslag på prop. 1991/92:100 godkänna deriktlinjer för den ekonomiska politiken som föreslås i denna motion, i berörddel,4. att hos regeringen begär förslag till ett ekonomisk-politisktprogram för arbete och utbildning, som i en första etapp minskar arbetslöshetentill cirka 3 %.1991/92:Fi208 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordas i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föra en mycket stram finanspolitik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skattetrycket måste sänkas med 1--1,av BNP,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den ekonomiska politikens viktigaste uppgift är att skapaförutsättningar för företagen att verka och kunna expandera i syfte att ökasysselsättningen och därmed tryggad ekonomi för alla,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att privat pensionssparande bör stimuleras.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som i motionenförordas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demokratisk arbetsorganisation och konkurrenskraft,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om "marknadens" villkor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sparandets uppgift och betydelse,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattepolitikens inriktning,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitikens prioriteringav arbete åt alla.1991/92:Sk351 av m.fl. (v) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om olämpligheten av interna devalveringar och sänktaarbetsgivaravgifter som ett ekonomiskt-politiskt instrument.1991/92:Sk352 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 7 om skattekvot och skattetryck.Kredit- och valutapolitiken1991/92:Fi202 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att med avslag på prop. 1991/92:100 godkänna deriktlinjer för den ekonomiska politiken som föreslås i denna motion, i berörddel.1991/92:Fi203 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger fullmäktige i till känna vad i motionen anförts omkredit- och valutapolitiken.Privatisering1991/92:Fi201 av m.fl. (s) vari yrkas att avvisarde i motionen berörda privatiseringarna.Ekonomiska styrmedel i politiken1991/92:Fi202 av m.fl. (s) vari yrkas5. att med avslag på punkt 7 i hemställan i prop. 1991/92:100,bilaga 1, godkänner de riktlinjer beträffande ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken som föreslås i motionen.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillväxt och miljö som utgångspunkt för den ekonomiska politiken.Regional balans som mål för den ekonomiska politiken1991/92:Fi205 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regional balans somett mål för den ekonomiska politiken.Högt skattetryck och hög kvinnlig förvärvsfrekvens1991/92:U532 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattetrycket och den offentliga sektorn.Genomförande av en samhällskalkyl1991/92:U534 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär en utredning om de samhällsekonomiskaför- och nackdelarna för av ett EU-medlemskap.Ekonomisk generalklausul för att motverka sektorstänkande1991/92:Fi710 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samlad bedömningöver departementsgränserna av de samhällsekonomiska effekterna av olikaåtgärder.Utvecklingen i län1991/92:Fi207 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om och dessberoende av en ekonomisk politik som befrämjar svensk konkurrenskraft.Allmänna riktlinjer för budgetregleringen1991/92:Fi202 av m.fl. (s) vari yrkas2. att beslutar att med avslag på prop. 1991/92:100 godkänna deallmänna riktlinjer för budgetregleringen som föreslås i denna motion.1991/92:Fi206 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag om besparingar inom statlig verksamhet om1500000000 kr.1991/92:Fi208 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somförordas i motionen.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas2. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som i motionen förordas,16. att avslår regeringens förslag att från kommunerna /93 dra in 3 750 milj.kr. (7,/år).Ramar för myndigheternas förvaltningskostnader1991/92:Fi504 av m.fl. (s) vari yrkas4. att beslutar avslå regeringens förslag beträffande punkt 4 ihemställan i finansplanen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett nytt förslag om utgiftsramar bör läggas fram för riksdagen.Statliga betalningar och postgirot1991/92:Fi202 av m.fl. (s) vari yrkas3. att beslutar att med avslag på punkterna 6 och 8 i hemställan iprop. 1991/92:100 begär att regeringen skall återkomma till medförslag i enlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:T810 av m.fl. (s) vari yrkas3. att avslår propositionens förslag om nytt anslag K 1 Ersättningtill postverket för rikstäckande betalnings- och kassaservice.1991/92:T819 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna att postgirot ävenframgent i huvudsak bör förmedla statens betalningar för att kunna upprätthållarikstäckande kassa- och bankservice.Uppdelning av statsbudgeten i drift- och kapitalbudget1991/92:Fi208 av m.fl. (nyd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att investeringar i fungerande kommunikationer bör betraktas justsom investeringar och inte som en kostnad över årsbudgeten.1991/92:Fi707 av m.fl. (nyd) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lånefinansieringoch lönsamhetsbedömning av investeringar i den svenska infrastrukturen.1991/92:Fi708 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdelning av statsbudgeteni en drift- och en kapitalbudget.Säkerhet för lån till investeringar i infrastruktur1991/92:T226 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att finansiera ytterligare investeringar iinfrastrukturer genom upplåning i riksgälden med den kommande utförsäljningenav statlig verksamhet som säkerhet.Omprövning av budgetperioder till kalenderår1991/92:Fi208 av m.fl. (nyd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en omprövning av budgetperioder till kalenderår bör övervägassamtidigt som ett långtidsperspektiv införs.Användningen av miljöskatterna1991/92:Fi702 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pröva möjligheterna attavsätta vissa medel, som inflyter genom energibeskattningen, tillmiljöförbättrande åtgärder.PropositionenI propositionen konstateras att den svenska ekonomin utvecklasmycket svagt. Efterfrågan viker inom de flesta sektorer och produktionenminskar. Resultatet blir en stigande arbetslöshet. En kombination avkonjunkturella och strukturella faktorer ligger bakom nedgången. Någon snabbkonjunkturuppgång kan inte skönjas.Den ekonomiska politiken ställs inför tvåhuvuduppgifter. Den första är att öka tillväxt- och utvecklingskraften iden svenska ekonomin. Den andra uppgiften är att säkra en varaktigt låginflationstakt. Denna inriktning bygger på en stram finanspolitik och en fastvalutapolitik.Penningpolitiken har till uppgift att upprätthålla och skapa förtroendeför den fasta växelkursen. Det sker genom anpassningar i räntenivån som gerbalanserade valutaflöden. Penningpolitiken kan således inte användas för attpåverka den inhemska efterfrågan, vilket innebär en skärpning av kraven påfinanspolitiken.Den ekonomiska politiken måste inriktas på att långsiktigt och varaktigtsäkra en låg inflation. Bara låga prisökningar i kombination med godproduktivitetsökning kan i längden upprätthålla och förbättra näringslivetskonkurrenskraft och skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt i helalandet.En rad strukturella förändringar som bidrar till en snabbproduktivitetsökning genomförs. Detta är särskilt angeläget inom den offentligasektorn. En offensiv konkurrenspolitik, avregleringar och slopade monopol,privatiseringar av statliga företag liksom omfattande satsningar på en utbyggdinfrastruktur samt utbildning och forskning är centrala inslag i denna politik.I propositionen läggs fram eller aviseras förslag inom alla dessa områden.Skattepolitiken inriktas på en successiv sänkning av skattetrycket föratt gynna sparande, företagande och investeringar. Detta är nödvändigt både föratt förbättra ekonomins funktionssätt och för att klara anpassningen tillmedlemskap i och en alltmer integrerad världsekonomi. Beslut har också fattats om att sänka ettantal för företagsamheten strategiska skattesatser. Skattekvoten beräknas 1993ha sjunkit till av bruttonationalprodukten. Fortsattaskattesänkningar är nödvändiga, och regeringen kommer att redovisaomfattning och inriktning av dessa. Skattesänkningarna måste finansieras. Enlångsiktig utgiftsstrategi läggs därför fast. Den bygger på en bedömning av delångsiktiga utgiftstrenderna, av utgiftsutrymmet samt en politisk prioriteringbland olika utgifter.De viktigare inslagen i budgetförslagen kan sammanfattas på följande i kombination med högkostnadsskydd införs isjukpenningförsäkringen från i stället för de tre förstadagarnas reducerade ersättningsregler. Effekten beräknas till drygt 4,5miljarder kronor på helår eller /93.Tandvårdsförsäkringens ersättningsbestämmelser förändras. Effekten uppgårtill ca på helår liksom på budgetår.Prissystemet och egenavgifterna för läkemedel ändras så att subventionernaav likvärdiga läkemedel sker med utgångspunkt från det billigaste läkemedletsamt att en viss avgift erläggs för varje läkemedel. Därigenom minskar statensutgifter med ca under budgetåret och ca 0,9 miljarderkronor på helår.Administrativa förenklingar kommer att föreslås inom föräldraförsäkringen.Utgifterna minskar med ca under budgetåret och ca 0,4miljarder kronor på helår.Den s.k. egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen fördubblas från den 1januari 1992 från av dagpenningen. Från skeren ytterligare höjning motsvarande en tredubbling i förhållande till 1992.Avgiften uppgår då till i genomsnitt ca . Därigenom förstärksarbetsmarknadsfonden med sammanlagt ca 2,8 miljarder kronor.Under våren kommer förslag att läggas fram om att avskaffa möjligheten attfå delpension. Möjligheterna att gå i pension begränsas dåtill reglerna för förtidspension av medicinska skäl och till s.k. förtida uttagav folkpension. Redan utgående delpensioner påverkas inte. Utgifterna fördelpension kommer därigenom att avta för att slutligen haminskat med nära per år.Bostadssubventionerna minskas med ca från den 1 januari1993. Effekt på /93 är ca 1 miljard kronor.Under våren kommer förslag att läggas fram som reducerarstatsbidragen till kommunerna med 5--från den 1 januari1993. Beräkningstekniskt har antagits på helår och 3,8miljarder kronor på /93.Statsbidragen till företagshälsovården avskaffas. Bidragen till fackligaorganisationer och studieförbund minskas.Det selektiva näringspolitiska stödet minskas.I propositionen framhålls att trots den hårda budgetprövningen har utrymmeskapats för förstärkning av handikappolitiken samt insatser för ensamståendeföräldrar med barn. Anslagen för infrastruktur, utbildning och miljö höjs.Insatser för fattiga länder, framför allt länderna i samt Öst- ochCentraleuropa, förstärks. Nedsättningen av socialavgifterna vidgas till flernäringar och större geografiskt område. Regionalpolitiken blir mera generell.Utrymme har avsatts för fortsatta sänkningar av för näringslivet strategiskaskattesatser. Det gäller främst sänkningar för mindre och medelstora företag isyfte att underlätta riskkapitalförsörjning och expansion.Det långsiktiga arbetet med att uppnå strukturella förändringar inom viktigaområden fortsätter. Det gäller både offentliga utgiftssystem och andra områden.Besparingsförslag samt i budgetpropositionen 1992Miljarder /93 100>Helår 199300>Karensdagar 64>2,3 100>4,700>Tandvård 64>0,6 100>0,600>Läkemedel 64>0,7 100>0,900>Föräldraförsäkringen 64>0,3 100>0,400>Minskade statsbidrag till00>03>organisationer m.m. 64>0,8 100>0,800>Minskade bostadssubventioner64>1,0 100>2,000>Minskade statsbidrag till00>03>kommunerna 64>3,8 100>7,500>Uppskjuten höjning av barn-00>03>och studiebidrag 64>1,1 100>-00>Avskaffande av statsbidrag till00>03>företagshälsovård 64>0,6 100>1,200>Minskat branschstöd 64>0,7 100>1,100>Minskat investeringsbidrag 64>0,2 100>4,400>Övrigt 64>0,4 100>0,200>Summa effekt på statsbudgeten 64>12,5 100>23,800>Arbetslöshetsförsäkringen* 64>1,7 100>2,800>Delpension* 64>0,0 100>0,300>Totalt 64>ca 14 100>ca 27* Ingår ej i statsbudgeten.Effekter på den offentliga sektorns finanserUnder ökade de offentliga utgifterna kraftigt. sjönkbruttonationalprodukten, så att utgiftskvoten (utgifterna som andel av BNP)steg till . liggerutgiftskvoten kvar på denna nivå trots de föreslagna utgiftsbegränsningarna.Betydande förändringar sker emellertid inom ramen för nominellt oförändradeutgifter. Den del av transfereringarna till hushållen som utgörs avarbetslöshetsersättning m.m. ökar kraftigt liksom utgifterna för investeringari infrastrukturen. Övriga utgifter, med undantag för utgifterna för räntor påstatsskulden, minskar således i nominella belopp. Statsbudgetens utgifter,exkl. statsskuldsräntor, beräknas både innevarande budgetår och för budgetåret1992/93 till knappt 420 miljarder kronor.Statsbudgetens inkomster beräknas för innevarande budgetår till närmare 435miljarder kronor. För /93 beräknas de minska till knappt 420miljarder kronor. Orsaken är främst den ekonomiska stagnationen. Exkl.statsskuldsräntor är således statsbudgetens inkomster och utgifter lika storaför /93. Statsskuldsräntorna beräknas till ca 70 miljarderkronor. Budgetunderskottet uppgår därmed till 70,8 miljarder kronor.MotionernaSocialdemokraternas partimotion Fi202I motion Fi202 (s) anförs att uppgiften för den ekonomiska politiken nu äratt åstadkomma tillväxt, full sysselsättning och rättvis fördelning avinkomster och välfärd mellan medborgarna. Den uppgiften måste lösas på ettsådant sätt att näringslivets internationella konkurrenskraft förstärks och atten exportinriktad expansion säkerställs. har goda förutsättningar attåstadkomma en sådan utveckling. Kostnadsutvecklingen är under kontroll.Inflationen har knäckts och har en prisstabilitet på god europeisknivå. Räntorna har sänkts bortsett från en viss uppgångunder hösten. Den låga inflationstakten ger utrymme för en fortsatt sänkning avräntorna. Konkurrenskraften förbättras nu månad för månad. Utrikeshandeln gerett stort överskott och bytesbalansen utvecklas i rätt riktning.Hushållssparandet har förstärkts kraftigt.Motionärerna framhåller att de goda förutsättningarna för en period medexportledd tillväxt har åstadkommits genom de politiska beslut som har fattatsunder den socialdemokratiska regeringsperioden. Som exempel kan nämnasskattereformen, stabiliseringsavtalet, ecu-anslutningen, ,satsningen på infrastruktur och ökningen av yrkesutbildning och högreutbildning. Dessa åtgärder ger full effekt under de närmaste åren.I sin kritik av finansplanen understryker motionärerna att den politik somden borgerliga regeringen nu har lagt fram för motverkar såvältillväxt som sysselsättning och en rättvis fördelning. Regeringen genomförsålunda en åtstramning av ekonomin, som inte är motiverad. Det leder till enökning av arbetslösheten i ett läge när alla insatser i stället borde sättas inför att bekämpa arbetslösheten. Det leder till långtidsarbetslöshet med storasociala skadeverkningar. Ingen svensk regering i modern tid har satsat såmycket pengar på passivt kontantstöd och så låg andel på aktiva åtgärder somden nuvarande borgerliga regeringen. Resultaten av denna politik framgår, sägsdet i motionen, av regeringens egna bedömningar. Som en följd av åtgärderna harregeringen tvingats sänka sina tidigare prognoser för tillväxten 1992 och 1993och höja prognosen för arbetslösheten. Denna politik riskerar att rasera degoda förutsättningar som har skapats och är inte hellerpå till gagn för landet. De fördelningspolitiska åtgärderna ledertill orättvisor och otrygghet.