bet · GG01KrU3 · 1992-10-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas två motionsyrkanden som syftar tillatt --Tornionlaaksolaisetskall erkännas som en organisation för en inhemskkulturminoritet och erhålla statligt stöd för sin verksamhet.Utskottet framhåller att det är viktigt att de ansträngningarsom görs för att bevara kulturen och språket i fårett aktivt stöd från ansvariga myndigheter. I betänkandet lämnasen redovisning av olika tornedalska verksamheter som uppbäroffentligt kommunalt stöd. Utskottet avstyrker emellertidförslagen i motionen. 1991/92:Kr236 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att STR-T skall erkännas som enorganisation för en inhemsk kulturminoritet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd till STR-T:sverksamhet.Vissa uppgifter i anslutning till motionenSvenska --Tornionlaaksolaiset(STR-T) bildades för att tillvarata de svenskatornedalingarnas språkliga och kulturella intressen. Sedanbildandet har STR-T främst arbetat med att förändra de negativaattityder som funnits och delvis fortfarande finns till detfinska språket och den finska kulturen. STR-T:s målsättning äratt skapa ett tvåspråkigt med ett levande kulturliv.STR-T är partipolitiskt och religiöst obundet. Förbundet harcirka 3000 medlemmar och två lokalavdelningar, varav en iStockholm och en i . Förbundet ger uttidningen , som utkommer med fyra nummer . Förbundetanordnar seminarier och kurser inom olika ämnen,musikfestivaler, lägerskola m.m.På initiativ av STR-T bildades Stiftelsen --Academia Tornedaliensis. Stiftelsen har i uppgift attförvalta kulturarvet på , i första hand dentornedalska och kvänska kulturen. Stiftelsen skall såväl ihistoriskt som i nutids- och framtidsperspektiv initiera ochgenomföra aktiviteter på olika områden som folkbildning,utbildning och dokumentation.Enligt språkligt-kulturellt synsätt omfattas avHaparanda, och kommuner samt av delar avnuvarande kommun, nämligen och Jukkasjärvi.Termerna tornedalsfinsk och tornedaling avser i regel personermed finskspråkig bakgrund uppvuxna i nämnda område.Den historiska bakgrunden till dagens språkliga situation kankortfattat beskrivas på följande sätt.Den politiska gränsdragningen krig kom att gåmitt i och klöv på så sätt ett tidigare enhetligtområde i två delar. Det finska språket var ihuvudsak allenarådande även inom den svenska halvan avTornedalen liksom i den s.k. finnbygden i övrigt. Fram till1880-talet bedrevs skolundervisningen i finskspråkiga bygderpraktiskt taget undantagslöst på finska. Därefter skedde ensuccessiv övergång till svenskspråkig undervisning motiveradbl.a. av säkerhetspolitiska skäl. inrättades s.k.statsskolor i , som bekostades av staten på villkoratt undervisningen helt kunde äga rum på svenska. I början på1920-talet var skolväsendet helt försvenskat.På 1930-talet infördes möjligheten att studera finska ifortsättningsskolorna. upphävdes förbudet att talafinska under rasterna eller i skolhemmen (cirkulär frånSkolöverstyrelsen ).I samband med att regering och riksdag lade fast principernaför hemspråksundervisning inkl. särskilda åtgärder förfinskspråkiga elever (prop. 1984/85:100, bil. 10, bet. UbU1984/85:12, rskr. 1984/85:149) beslöts på grundval av förslagfrån Språk- och kulturarvskommittén om särskilda åtgärder förfinskspråkiga elever i . Beslutet innebar attsärskild pedagogisk utvecklingsverksamhet skulle inledas i vissakommuner, bl.a. , med tonvikt på tornedalsfinskan.Regeringen har föreskrivit att kommun isamverkan med stad får anordna försöksverksamhet medtvåspråkig undervisning inom i underläsåren 1987/88--1992/93. Denna försöksverksamhet inleddes försthösten och pågår alltjämt.Reglerna för hemspråksundervisning innebär att en kommun ifortsättningen inte är skyldig att anordna undervisning i etthemspråk som ämne, om lämplig lärare i hemspråket inte finns atttillgå eller om antalet elever i en undervisningsgrupp är mindreän fem. Enligt grundskoleförordningen (1988:655) gäller dockinte den andra regeln i fråga om undervisning i hemspråk församiska, tornedalsfinska eller zigenska elever. Entornedalsfinsk elev har -- med avvikelse från vad som iallmänhet gäller -- rätt att få hemspråksundervisning i det egnaspråket även om det inte är umgängesspråk i hemmet.Vid i är undervisningen inriktad motflera kulturer och då främst mot de egna minoriteterna, sameroch tornedalingar. Till viss del bedrivs även forskning ochutveckling med mångkulturell inriktning. I lärarutbildningeningår en obligatorisk kurs som tar upp livsvillkoren påNordkalotten. Inom en utbildningslinje ges fördjupad utbildningi tornedalsfinska och samiska.Tornedalens folkhögskola i har en viss inriktningmot tornedalsk kultur. Nordkalottstudier ingår i skolansallmänna kurs. I skolans styrelse finns representanter för STR-Toch Academia Tornedaliensis.Statsbidrag till tornedalska kulturella projekt lämnas avStatens kulturråd i form av tidskriftsstöd till -- tidskriftför och malmfälten. Vidare har utgivningsstödlämnats för utgivning av tornedalska boktitlar. Ett särskiltbidrag utgår till . Stöd har ävenlämnats till Tornedalsteatern i Pajala.Bland övriga av stöddatornedalska projekt kan nämnas utgivningen av ett lexikon somupptar tornedalsfinska ord samt motsvarigheterna på båderiksfinska och rikssvenska. Lexikonet som givits ut på ettförlag tillhörande STR-T har även stötts av andra statligainstitutioner såsom t.ex. Språkvetenskapliga sektionen enda tvåspråkiga tidning, , sominnehåller en helsida på tornedalsfinska, har budgetår erhållit 1370000kr i driftsstöd.Länsstyrelsen i har ekonomisktstött flera olika kulturella tornedalska projekt. Som exempelkan nämnas att bidrag lämnats för flera teaterprojekt(Tornedalsteatern, Norrbottensteatern m.fl.), för seminarier,för insamling av visor, ramsor och sagor från samtför dokumentation av folkmusik från Tornedalen.Vid Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i (DAUM)har visst arbete ägnats åt att dokumentera den tornedalskadialekten samt tornedalska ortnamn, folkmusik m.m. Ianslagsframställningen inför /94 begärs medel fören tjänst med inriktning på tornedalsfinska förhållanden.Även har lämnat bidrag tilltornedalska kulturprojekt, nämligen bl.a. bidrag tillTornedalsteatern för medverkan i en internationellteaterfestival, verksamhetsbidrag till Tornedalsteatern samtytterligare ett antal bidrag till olika riktade kulturinsatser.Verksamhetsstöd till riksförbundet, STR-T, lämnas av såvälNorrbottens läns landsting som av kommun.Radio lokalredaktion i producerar varjevecka programmet Pohjoiskalotti (= ) som sänds påsöndagar mellan 9.00 och 11.00. Programmet, som är avsett förtornedalingar, är ett samhällsprogram som även innehållerkulturella inslag. Lyssnarundersökningar visar att cirka hälftenav den finsktalande befolkningen i alltid lyssnar påprogrammet. Vissa planer på att starta dagliga sändningar påtornedalsfinska har på grund av bristande resurser inte kunnatrealiseras.Frågan om tornedalingarna skall betraktas som en etniskminoritet har behandlats av ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO), som i en skrivelse till STR-T den 27februari 1990 framfört uppfattningen att tornedalingarna utgören etnisk minoritet.I den i detta betänkande behandlade motionen berörs de norskakvänernas ställning. Enligt vad utskottet har inhämtat frånKommunaldepartementet i anses de norska kvänerna intetillhöra en etnisk minoritetsgrupp och jämställs därför inte medsamerna.Tidigare riksdagsbehandlingMotionsförslag om insatser för att bevara och stärka dettornedalsfinska språket och kulturen i har behandlatsav utskottet vid ett flertal tillfällen. I sitt betänkande1990/91:KrU3 var utskottet inte berett att tillmötesgåmotionärens önskemål som syftade till att de finsktalandetornedalingarna skulle erkännas som en inhemsk minoritet ilikhet med samerna.Hösten 1991 uttalade utskottet att det är viktigt att deansträngningar som görs för att bevara kulturen och språket iTornedalen får ett aktivt stöd från ansvariga myndigheter (bet.1991/92:KrU8). Utskottet fann att det finns vägande skäl att ipositiv anda pröva konkreta förslag ägnade att bevara ochutveckla det tornedalsfinska kulturarvet. Utskottet var däremotinte berett att tillmötesgå motionärens önskemål som syftadetill att de finsktalande tornedalingarnas organisation, STR-T,skulle erkännas som en organisation för en ursprunglig inhemskkulturminoritet. Vidare uttalade utskottet att det är angelägetatt ekonomiskt stöd till och insatser av annat slag för attbevara den torndalska kulturen även i fortsättningen lämnas avansvariga myndigheter. Utskottet ansåg emellertid inte att detvar erforderligt med någon åtgärd i fråga omekonomiskt stöd till STR-T. Enligt motion Kr236 (s) har --Tornionlaaksolaiset (STR-T) till skillnad frånt.ex. de samiska organisationerna inte blivit erkänt som enorganisation för en inhemsk minoritet och har därför enmarginell ställning. I motionen hemställs därför attorganisationen skall erkännas som en organisation för en inhemskkulturminoritet (yrkande 1).Motionären framhåller att -- utöver erkännandefrågan --möjligheten för STR-T att kunna utveckla sin verksamhet är avstor betydelse. För detta behövs ekonomiskt stöd från samhället(yrkande 2).Kulturutskottet konstaterade bl.a. att dentornedalsfinska befolkningen historiskt sett anses representeraden ursprungliga inhemska befolkningen (bet. 1991/92:KrU8).Utskottet fann att det är viktigt att de ansträngningar som görsför att bevara kulturen och språket i får ett aktivtstöd från ansvariga myndigheter. Utskottet var emellertid inteberett att föreslå att göra en sådan framställningtill regeringen som innebar att STR-T skulle erkännas som enorganisation för en inhemsk kulturminoritet. Utskottet intarsamma ståndpunkt som vid föregående och är därför inteheller nu berett att förorda en sådan framställning. Utskottetavstyrker därför motionen i denna del (yrkande 1).När det gäller förslaget att ekonomiskt stödja STR-T:sverksamhet vill utskottet hänvisa till den redovisning somlämnats i det föregående av de tornedalska verksamheter som förnärvarande uppbär statligt stöd. ,och i är några avde myndigheter som på olika sätt stöder den tornedalskakulturen. Utöver de statliga stöden utgår även stöd frånNorrbottens läns landsting och kommun stöd till olikaprojekt samt till STR-T:s verksamhet. Utskottet har i detföregående även redovisat de särskilda regler som gäller förhemspråksundervisningen.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att ekonomisktstöd lämnas och insatser i övrigt görs för att bevara dentornedalska kulturen och det tornedalska språket även ifortsättningen. Utskottet anser det emellertid inte förnärvarande vara erforderligt med något initiativ idetta syfte. Utskottet avstyrker därför motionen även i dennadel (yrkande 2). Utskottet hemställerbeträffande Tornedalsfrågoratt avslår motion 1991/92:Kr236.Stockholm den 22 oktober 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), BeritOscarsson (s), (), (), GöranÅstrand (m), (nyd), (),(), (), (),() och ().