bet · GF01BoU23 · 1992-05-26 00:00:00 — Schablonerna har avdetta skäl bestämts så att de tillsammans med det förutsattaegna kapitalet ligger i underkant av de produktionskostnader somman har att räkna med.Beträffande räntebidrag för ombyggnad föreslås i propositionenatt sådana bidrag i princip skall lämnas enligt samma grundersom för nybyggnad med följande undantag.Bidragsunderlaget får uppgå till av den faktiskakostnaden för ombyggnadsåtgärderna till den del den överstiger50000 kr. per projekt och kostnaden är skälig.Bidragsunderlaget får inte överstiga av bidragsunderlagetför nybyggnad, minskat med värdet av byggnaden före ombyggnad.Utgångspunkten för en sådan värdering bör normalt vara dettaxeringsvärde för byggnaden som hänförs till bostäder.Utöver vad nu sammanfattningsvis redovisats omombyggnadsfinansieringen anges i propositionen att dessa frågorbehöver övervägas ytterligare men att det i avvaktan på dessaöverväganden finns skäl att genomföra de reglersom nu refererats.Det föreslås också i propositionen att statligakreditgarantier, liksom , skall kunna erbjudas förviss del av finansieringen. I denna del innebärregeringsförslaget följande.Statliga kreditgarantier erbjuds även fortsättningsvis förviss del av den slutliga finansieringen vid ny- och ombyggnad avbostäder. Garantibeloppet får utgöra högst avbidragsunderlaget för huset.Kreditgarantin ges formen av fyllnadsborgen. För garantinsgiltighet krävs att kreditgivaren har säkerhet för detgaranterade lånet i form av panträtt i fastigheten ellertomträtten inom av pantvärdet. Som pantvärde användsbidragsunderlaget med vissa tillägg. Tilläggen får avse värdetav vissa lokaler samt värdet av de nyttigheter som ingick ieller hörde till fastigheten innan projektet påbörjades, omvärdet av lokalerna eller nyttigheterna inte ingår ibidragsunderlaget.Säkerheten för det garanterade lånet skall iförmånsrättshänseende alltid ligga närmast efter säkerheten förden kredit som långivaren lämnar mot säkerhet endast av panträtti fastigheten. Kommunalt förlustansvar krävs inte för garantinsgiltighet. För lån eller lånedel som har bättre förmånsrätt änden garanterade lånedelen får inte ha lämnats annan säkerhet änpanträtt i fastigheten.Kreditgaranti erbjuds även för omfördelningslån, dock högstmed ett belopp som motsvarar av bidragsunderlaget. Utrymmetför kreditgarantin föreslås kunna vidgas med ett belopp som motsvarar av bidragsunderlaget.Det därigenom tillgängliga utrymmet föreslås få utnyttjas närsom helst under de som kreditgaranti föreslås lämnas.Regeringen föreslås ges ett bemyndigande att besluta omytterligare former för statlig kreditgaranti för bostäder inomramen för ett i huvudsak oförändrat statligt risktagande iförhållande till vad som gäller för kreditgarantier enligthuvudreglerna.Ovan har i två tabeller redovisats de beräknade effekterna avde föreslagna förändringarna av det statliga stödet för tvåbostäder som byggs . Med de förutsättningar på vilkaberäkningarna bygger anges att den egna kapitalutgiften för enlägenhet i flerbostadshus och i småhus blir . högreper månad i det av regeringen föreslagna systemet än omnuvarande system behålls. Tas hänsyn till den maximalaomfördelningsmöjligheten blir den egna månatliga kapitalutgiftenca . lägre avseende lägenheten i flerbostadshus och ca 700kr. lägre när det gäller småhus. Statens kostnader för det nubeskrivna systemet väntas minska jämfört med omdagens regler skulle gälla även efter utgången av år 1992.Riksdagen föreslås godkänna vad i propositionen förordats ifråga om räntebidrag för nybyggnad av bostäder, räntebidrag förombyggnad m.m. av bostäder och om statliga kreditgarantier förny- och ombyggnad av bostäder.I motion Bo14 (s) och i partimotion Fi44 yrkasavslag på propositionen och förordas en utredning om ett nyttbostadsfinansieringssystem. I avvaktan på att nytt system införsbör det av och beslutaderäntelånesystemet gälla fr.o.m. för nya husoch för hus i beståndet. Enligt s-motionen börriksdagen göra ett tillkännagivande av vad i motionen anförts omden sociala bostadspolitiken.Överväganden om ett nytt finansieringssystem enligt motionBo14 (s) bör göras av en parlamentarisk utredning. Utredningensuppgift föreslås vara att lämna förslag till ett nyttfinansieringssystem som är så utformat att samhället i framtidenkan ta det övergripande ansvar som är nödvändigt för att detskall finnas goda bostäder åt alla även för dem med begränsadeekonomiska möjligheter. I motionerna hävdas också att densociala bostadspolitiken kommer att avskaffas eller ges enmindre framträdande roll om regeringens förslag genomförs. Vadnu i stark sammanfattning redovisats omfattar yrkandena 1--3 imotion Bo14 (s) och yrkandena 33--35 samt 38 i Vänsterpartietspartimotion Fi42. På s. 12--16 i detta betänkande lämnas en meraomfattande redogörelse av förslagen i motionerna.Utskottet anför följande. I avvaktan på den av motionärernaförordade översynen av bostadsfinansieringssystemet bör enligtvad i s-motionen förordas räntelånesystemet införas för nya hus och /93 förhus i beståndet. har inte mindre än fyra gånger påmindre än haft att ta ställning till ett förslag om atträntelånesystemet skall införas (se bet. 1990/91:BoU4,1990/91:BoU20, 1991/92:BoU9 och 1991/92:BoU16). I reservationerfrån företrädare för Moderata samlingspartiet, ochCenterpartiet i bostadsutskottet och samtefter val från en majoritet i bostadsutskottetbestående förutom av dessa tre partier också av företrädare förKristdemokraterna och Ny demokrati har förslag om att införa etträntelån tillbakavisats.Sålunda anförde utskottsmajoritet (m, fp, c, kds, nyd) hösten1991 (bet. 1991/92:BoU9 s. 6) följande med anledning av ettregeringsförslag om att det tidigare fattade riksdagsbeslutet omatt införa ett system med räntelån borde rivas upp.Utskottet konstaterar att det finansieringssystem --räntelånesystemet -- som under förra beslötskulle införas för nya bostäder i princip från den 1 januari1992 hade stora brister; brister som skulleblivit kännbara både för de boendes ekonomi och församhällsekonomin. Dessutom är effekterna av systemet svåra attbedöma för den enskilde. Den grundläggande svagheten iräntelånesystemet är enligt utskottets mening att det, som ocksåanförs i propositionen, skulle kunna bidra till att minskakraven på en kraftfull antiinflationspolitik. Vid låg inflationoch höga räntor skulle det, fortfarande enligt propositionen,medföra betydande statsfinansiella påfrestningar. Som framgåttovan framfördes liknande synpunkter ireservationen (m, fp, c) i vilken föreslogs att etträntelånesystem inte skulle införas. Ett scenario med eninflation på 3 à eller lägre under de närmaste årenoch med bostadslåneräntor på eller mera är fullt möjligt.En sådan utveckling skulle i räntelånesystemet ha inneburitrealräntebidrag i en omfattning som skulle ha gjort detnödvändigt att ompröva systemet av statsfinansiella skäl efternågra år. De farhågor som yppats om att den s.k. skuldfällan iräntelånesystemet skulle komma att drabba många boende och dåinte minst boende i glesbygd och mindre tätorter måste bedömassom i hög grad realistiska. Svårigheten att bedöma utvecklingenav boendekostnaderna är, som anförts ovan, avsevärt större iräntelånesystemet än i ett system med räntebidrag.Det kan finnas anledning att erinra om att vi under perioden1968--1974 hade ett bostadsfinansieringssystem -- det s.k.paritetslånesystemet -- i vilket kapitalkostnaderna omfördeladesöver tiden. Detta system övergavs bl.a. därför att det inteansågs möjligt att bemästra problemet med skuldökningarna inomlånesystemet.Vad i detta betänkande anförts om de negativa effekterna avett räntelånesystem har tilltagit i styrka under våren1992. Utskottet vill också erinra om vad i propositionen ochovan i detta betänkande anförts om vikten av attbostadsfinansieringssystemet inordnas i den ekonomiska politikenoch att det därvid utformas så att det inte bidrar till en ökadinflation och press uppåt på räntan. Varken i motionerna ellereljest har någonting nytt framkommit som föranleder utskottetatt ändra sin uppfattning om räntelånesystemet. Det bör inteinföras.Vad därefter gäller frågan i motionerna om en översyn avfinansieringssystemet -- av en parlamentarisk kommitté eller iandra former -- delar utskottet uppfattningen i motion Bo14 (s)om det önskvärda i att ett system kan skapas som inte ändrastill följd av "ekonomiska och politiska konjunktursvängningar".Det är utskottets uppfattning att det av regeringen nuföreslagna finansieringssystemet är så robust och stabilt attdet verksamt bör kunna bidra till att skapa den stadga somskäligen kan krävas för att aktörerna på bostadsmarknaden, dvs.de boende, de sysselsatta i byggprocessen, byggföretagen och desom har att förvalta bostadsfastigheter m.fl. skall kunna fattade långsiktiga beslut som ofta är nödvändiga när det gällerfrågor om boendet i vid mening. Det måste därför ses sompositivt att ett system för räntebidrag för nybyggnad avbostäder nu läggs fast.I propositionen anges att det är regeringens avsikt att efterår 1995 göra en avstämning av utfallet av reformen inför detfortsatta genomförandet av omdaningen av finansieringssystemet.Utskottet har positivt noterat att regeringen då kan komma attöverväga ytterligare insatser i fråga om bostadsbidragen om såskulle visa sig nödvändigt. Även om utskottet således delarmotionärernas uppfattning om att det är till fördel med en bredpolitisk majoritet vid utformningen avbostadsfinansieringssystemet bör erinras om att detta praktiskttaget ständigt varit föremål för översyn av olika utredningarsedan mitten av . Utredningar som haft parlamentarisktdeltagande eller som gjorts av tjänstemän och då i näraanknytning till regeringens kansli.Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla vikten av attstatsmakterna nu tar sitt ansvar och lägger fast ett system förde närmaste åren. Därmed finns goda förutsättningar att skapaden stadga som är grunden för utvecklingen av bostadsbyggandetoch undanröja den osäkerhet om finansieringssystemet som, enligtvad utskottet erfarit, inte sällan harinneburit att i och för sig goda bostadsbyggnadsprojekt intekommit att förverkligas. Utskottet avstyrker med det anfördayrkandena om utredning i partimotion Fi42 och imotion Bo14 (s). Utskottet vill slutligen understryka den viktsom bör tillmätas möjligheten till utvärdering och analys av detnu förordade systemet som avses komma till stånd efter år 1995.Om dessa överväganden ger vid handen att vissa revideringar avsystemet bör göras finns alltså anledning för attöverväga hur reformen därefter skall genomföras.Med anledning av yrkandet i s-motionen om ett tillkännagivandetill regeringen om vad i motionen anförts om den socialabostadspolitiken, en fråga som tagits upp också i motiveringen iVänsterpartiets partimotion, vill utskottet erinra om att en avde utgångspunkter som väglett utformningen av regeringsförslagetär att bostadspolitiken skall utformas så att alla ges möjlighettill en god bostad till ett rimligt pris, med ökad valfrihet ochstärkt inflytande över det egna boendet. Vad nu refereratsligger enligt utskottets mening väl i linje med den målsättningsom varit grunden för det bostadspolitiskareformarbetet. Utskottet kan inte finna att något väsentligtskulle stå att vinna på ett tillkännagivande enligt förslaget imotionerna.Med hänvisning till vad nu anförts föreslår utskottet attriksdagen godkänner vad i proposition 1991/92:150 förordats omett reformerat bostadsfinansieringssystem i vad avserräntebidrag för nybyggnad av bostäder, om räntebidrag förombyggnad av bostäder m.m. samt om statliga kreditgarantier förny- och ombyggnad av bostäder allt i den del regeringsförslageninte behandlas nedan. Utskottet avstyrker med det anförda motionBo14 (s) yrkandena 1--3 samt partimotion Fi44yrkandena 33--35 samt yrkande 38.Vissa övriga frågor om ett reformeratbostadsfinansieringssystemI fortsättningen behandlar utskottet i detta avsnitt förslag imotioner samt förslag som aktualiserats under utskottetsberedning av frågan om bostadsfinansieringssystemets utformning.I partimotion Fi44 yrkande som sin mening ge regeringen till känna att ett nyttbostadsfinansieringssystem inte får innebära en risk förförsämrad boendekvalitet.Utskottet, som givetvis inte har någon annan uppfattning änmotionärerna när det gäller vikten av att uppnå godboendekvalitet, vill erinra om vad i propositionen (bil. I:5 s.47) anförts. Vad utskottet syftar på är uttalandet ipropositionen att byggherren -- när subventionerna frikopplasfrån de faktiska produktionskostnaderna -- kommer att fånaturliga incitament att utforma bostaden på det sätt som möterde boendes önskemål. Utöver vad i propositionen anförts villutskottet erinra om att kvaliteten i boendet ytterst styrs av deny- och ombyggnadsregler som hävdas med stöd av plan- ochbygglagen. Dessa regler skall beaktas vid bygglovsprövningen.Det finns enligt utskottets mening inte tillräckliga skäl förriksdagen att tillstyrka partimotion Fi44yrkande 40 om kvalitetsaspekten vid utformningen avbostadsfinansieringssystemet.Utskottet vill något beröra frågan om räntebidrag förombyggnad m.m. Som framgått ovan skall räntebidrag i dessasammanhang i princip ges samma utformning som beträffandenybyggnad. Emellertid föreslås att husets byggnadsvärde i vissafall skall beaktas vid bestämmande av underlaget förombyggnadssubventionen. Den ram som ger det maximalabidragsunderlaget för ombyggnad skall nämligen minskas med ettbelopp som motsvarar detta värde. Normalt bör, enligtpropositionen, utgångspunkten för värderingen kunna vara dettaxeringsvärde för byggnaden som hänför sig till bostäder. Vadnu refererats innebär alltså att ett högre taxeringsvärde, alltannat lika, kommer att innebära ett lägre bidragsunderlag.Ytterligare en fråga beträffande ombyggnadslångivning bör tasupp. I propositionen anförs att nyinvesteringar som görs i ettbefintligt hus och som i väsentlig mån förbättrar sådanagrundläggande funktioner som krävs för att huset skall fungeratillfredsställande för bostadsändamål skall berättiga tillombyggnadsstöd. Med grundläggande funktioner förstås ipropositionen sådana funktioner som normalt finns i en nybyggdbostad och kan förutsättas rymmas inom vad som stöds mednybyggnadsstödet. Ombyggnadsstöd bör enligt propositionen intekunna lämnas för att tillföra huset ytterligare kvaliteter överdenna nivå eller för att dubblera eller ersätta funktioner somredan finns. Som utskottet uppfattat förslaget innebär vad nurefererats att det inte blir möjligt att i ombyggnadsfalletbelåna åtgärder som avser t.ex. utbyte av fasaders ytskick,fönster och balkonger. Ambitionen från regeringens sida äruppenbarligen att klarare än skilja mellan nyinvesteringarå ena sidan samt underhåll och reparation å den andra.Utskottet, som ovan redovisat regeringens uppfattning om attombyggnadsfrågorna kräver ytterligare överväganden, förutsätteratt vad nu anförts om bidragsunderlaget för ombyggnad och omvilka kvaliteter som skall kunna grunda belåning kommer attaktualiseras i dessa överväganden. Bl.a. har i en utredning den20 föreslagits vissa åtgärder avseende denskattemässiga behandlingen av underhålls- ochreparationsåtgärder i bostadsfastigheter. Utskottet förutsätteratt regeringen, när beredningen av frågan avslutats, skyndsamtlämnar sin syn på den i förening med eventuellaförslag om utformningen av räntebidragen vid ombyggnad.Utskottet har emellertid förståelse för regeringens önskan attutforma räntebidraget för ombyggnad med målsättningen attunderhållsåtgärder i princip inte skall grunda räntebidrag.I motion Bo15 (c) tas upp frågan om vidgning av kreditgarantini vissa fall. Som framgått ovan innebär regeringens förslag attstatlig kreditgaranti skall kunna erbjudas för ett belopp sommotsvarar av bidragsunderlaget. Enligt propositionen finnsinte längre behov av att fördjupa kreditgarantin. Motivet ipropositionen för uppfattningen att behov av fördjupning inteföreligger är att kreditgarantierna knyter an till denmarknadsmässiga värderingen som långivaren lägger till grund försitt erbjudande om krediter utan annan säkerhet än panträtt ifastigheten.Som också framgått ovan innebär regeringsförslaget vidare attkreditgaranti skall kunna erbjudas även för omfördelningslån medett belopp som motsvarar högst av bidragsunderlaget.Förutom i motionen har frågan om en vidgning av kreditgarantintagits upp bl.a. vid den offentliga utfrågning som utskottetarrangerade som ett led i arbetet med förslaget ombostadsfinansieringssystemets utformning. Därvid uttrycktesfarhågor bl.a. för att krediter på orter och i områden ochregioner i vilka värdeutvecklingen på fastigheter är svag inteskulle kunna erhållas i den omfattning som är erforderlig föratt utveckla och bevara bostadsbeståndet på sådana orter m.m.Det befarades att kreditgivarna inte skulle vara beredda attlämna underliggande kredit av pantvärdet. Om dennasituation inträffar finns enligt propositionen två vägar förlåntagaren att gå. Den ena är att han går in med högre egeninsats. Det andra är att han erbjuder kreditgivaren ytterligaresäkerhet, t.ex. i form av panträtt i annan fastighet.Utskottet, som anser att ytterligare en väg bör vara möjlig,föreslår en lösning som går ut på att kreditgarantin för detföreslagna omfördelningslånet i stället, helt eller delvis, påsådana orter, områden och regioner och beroende påomständigheterna i det enskilda fallet, skall få användas föratt utöka kreditgarantin. Vad nu förordats innebär att detkommer att bli möjligt att som mest utöka kreditgarantin med10%. Den nu förordade ordningen knyter i viss mån an tilldagens regler om fördjupning. Utskottet föreslår att riksdagenmed anledning av regeringens förslag i denna del och motion Bo15(c) som sin mening ger regeringen till känna vad nu anförts omvidgning m.m. av kreditgarantin i vissa fall. Det börankomma på regeringen att utfärda de närmare reglerna för närden nu förordnade ordningen skall tillämpas. Utskottet villockså erinra om vad ovan redovisats om att regeringen avser attöverväga vissa former -- utöver dem som diskuteras ipropositionen -- beträffande den statliga kreditgarantin.Beträffande ikraftträdande av regeringsförslaget anförs ipropositionen att räntebidragen för ny- och ombyggnad i detreformerade finansieringssystemet skall gälla för projekt sompåbörjas efter år 1992.I partimotion Fi44 yrkande 39 föreslås attikraftträdandet skall skjutas upp och alltså tillämpas påhus som påbörjas efter år 1993.Enligt utskottets mening bör det nya finansieringssystemetbörja tillämpas i enlighet med vad i propositionen förordas. Detär viktigt att detta system praktiskt kan börja tillämpas utanonödig tidsutdräkt. Med tanke -- mera än -- som förflyter mellan beslut och ikraftträdandethar det enligt utskottets uppfattning skapats en rimlig tid föranpassning till de nya reglerna.Utskottet finner det dock mindre lämpligt att knytapåbörjandet till det enskilda huset. En rimligare ordning voreatt relatera påbörjandet till ett projekt. De nu förordadereglerna bör därför tillämpas på projekt som påbörjas efterutgången av . Om projektet etappindelas bör dock varjeetapp anses som ett projekt. Det får ankomma på regeringen attutarbeta de närmare föreskrifter som kan behövas. Vad utskottetnu anfört om ikraftträdandereglerna bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet är inte beretttillstyrka förslaget i partimotion Fi44 yrkande39 om senareläggning av reformen.Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt förslaget i Nydemokratis partimotion Fi42 yrkande 5. Motionärerna anser attdet regeringsförslaget verkar genomtänkt och väl avvägt. Deföreslår emellertid att skall få en förstaavstämning av utfallet av regeringsförslaget och att riksdagendärefter skall informeras om utfallet av reformen eftervarje årsskifte. Ett tillkännagivande till regeringenbeträffande informationen till ombostadsfinansieringen bör enligt motionen göras.Utskottet delar uppfattningen i motionen när det gäller viktenav att hålls informerad om det praktiska utfallet avden nu förordade reformen. Emellertid bör erinras om attriksdagen, i samband med den årliga behandlingen av anslagettill räntebidrag, i huvudsak torde komma att erhålla sådaninformation som motionärerna efterlyser. Något tillkännagivandetill regeringen enligt förslaget i Ny demokratis partimotionFi42 yrkande 5 kan inte anses meningsfullt. I den månmotionsförslaget inte kan anses tillgodosett med vad nu anförtsbör den avstyrkas. Utskottet vill dessutom erinra om att ipropositionen förutsatts att en avstämning av det nu diskuteradefinansieringssystemet skall göras efter år 1995.Räntebidrag för hus med bidrag enligt äldre regler m.m.Förslag i budgetpropositionen och i motion från allmännamotionstidenI årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 8) framladesförslag om att räntebidragsanslaget för /93 skallfastställas till 29310 milj.kr. Regeringens beräkning avanslagsbehovet bygger bl.a. på dels de presenteradeförslagen om avveckling av vissa äldre stödformer, dels vissabesparingar av förändrade villkor för räntebidrag resp.räntestöd. Den närmare utformningen av dessa villkorpresenterades dock inte i budgetpropositionen utan avsågsredovisas i ett annat sammanhang.Bostadsutskottet har tidigare i vår (se 1991/92:BoU16)behandlat samtliga förslag i budgetpropositionen avseenderäntebidrag utom frågan om räntebidragsanslagets storlek.Utskottets avsikt har varit att ta ställning i denna fråga efterregeringens redovisning av hur de aviserade besparingarna skalluppnås. Frågan om lämpligheten att genomföra en begränsning avräntebidragen för ny- och ombyggnad av bostäder behandladesemellertid redan i betänkandet BoU16 i samband med attmotionsförslag om att avslå besparingsförslagen övervägdes.Utskottet avstyrkte dessa motionsförslag (se BoU16 s. 36--37)med motiveringen att utskottet i rådande statsfinansiella lägeinte ville medverka till en utebliven utgiftsbegränsning.I betänkandet BoU16 tillstyrkte utskottet även regeringensförslag om avveckling av vissa äldre stödformer som belastarräntebidragsanslaget. I detta sammanhang avstyrktes ett antalmotionsyrkanden om avslag på regeringens förslag i dessaavseenden, bl.a. avstyrkte utskottet motion Bo232 (s) yrkande 7såvitt avser förslaget om ett bibehållet ungdomsbostadsstöd.Förslaget i samma yrkande om att höja räntebidragsanslaget med25 milj.kr. för att finansiera stödformen kvarstår dock förutskottet att behandla i detta betänkande.Ytterligare en fråga av betydelse för räntebidragsanslaget harbehandlats av utskottet tidigare i vår. Utskottet avstyrkte ettförslag i budgetpropositionen (bil. 13) om att stödet föravhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus skulle avskaffas(se 1991/92:BoU14 s. 5--7). Utskottet uttalade i dettasammanhang att de ökade åtagandena för staten som följer av enfortsatt bidragsgivning borde finansieras genom en besparing påräntebidragsanslaget. Regeringen anmodades att i lämpligtsammanhang lägga fram förslag om hur denna besparing skallläggas ut. beslutade i enlighet med utskottetsförslag.Förslag i kompletteringspropositionen och motionerFörslaget om vilka åtgärder som bör vidtas för att uppnå debegränsningar av statens utgifter för räntebidrag somförutskickades i budgetpropositionen läggs fram ikompletteringspropositionen (bilaga I:5 s. 61--66). Förslaget,som beräknas innebära en besparing på ca 3,4 miljarder kronorper helår, utgår även från att beslut angående stödettill fukt- och mögelskador i småhus skall finansieras genom enbesparing på räntebidragsanslaget.