bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — har -- efter attha tagit del av propositionen och motionerna -- ej funnitanledning att avge något yttrande.Som ett led i ärendets beredning har utskottet den 21 april1992 hållit en offentlig utfrågning om Radio.Vid utfrågningen lämnades information av delsstatssekreteraren i , dels företrädareför , , det nyaljudradiobolaget, och Radiotjänst iKiruna AB, dels företrädare för Folkrörelsernas ägargrupp,Pressens ägargrupp och Näringslivets ägargrupp.Vilka personer som deltagit i utfrågningen och vad somförekommit vid denna framgår av bilaga 3 till betänkandet.Företrädare för , Föreningen , och har vid en uppvaktning inför utskottet framställthandikappades krav på den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten inför den kommande avtalsperioden.Företrädare för två avdelningar inom Statsanställdas förbundoch -- på utskottets begäran -- sektorn Rundradio inomTeleverket Radio har framfört synpunkter påpropositionens förslag att överföra delar av den för TeleverketRadios samtliga tjänster gemensamma teknikserviceorganisationentill det föreslagna nya bolaget bakgrundsuppgifterSveriges Radio utgör en koncern med och fyra dotterbolag som programföretag, nämligenSveriges , , och . Dessutom ingår ikoncernen i som handhar uppbörden avTV-avgifter för innehav av TV-mottagare och avgiftskontrollen.För närvarande gäller avtal dels mellan staten och det ickesändande moderbolaget, dels mellan staten och ettvart av de fyraprogramföretagen, dels mellan staten och Radiotjänst i KirunaAB. Avtalen med moderbolaget och programföretagen skall enligtriksdagens beslut förlängas till (prop.1990/91:149, KU39, rskr. Avtalet med Radiotjänst i KirunaAB gäller tills vidare. Slutligen finns ett avtal medmoderbolaget om det finansiella samordningsansvaret förrundradiorörelsen och ett avtal om verksamheten i krig och vidkrigsfara samt en överenskommelse i vissa detaljfrågor mellanstaten och moderbolaget. De sistnämnda avtalen gäller tillsvidare resp. som huvudavtalet med moderbolaget.I proposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågor föreslogsriktlinjer inför ett beslut om nya avtal mellanstaten och Radio-företagen. En redovisning för de pågrundval av propositionen fastlagda riktlinjerna (bet.1990/91:KU39, rskr. 370) lämnas i konstitutionsutskottetsyttrande i det nu aktuella ärendet. I propositionen föreslogsbl.a. att och Lokalradio ABskulle föras samman i ett ljudradioföretag. hade ingetatt erinra mot förslaget.I proposition 1991/92:140 och i detta betänkande användsbenämningen eller på det nyaljudradioföretaget, om det inte uttryckligen anges attmoderbolaget avses eller detta framgår av sammanhanget. I någrafall används som en sammanfattande beteckning förkoncernen. Med uttrycket public service-företag avsesprogramföretagen , ochSveriges Utbildningsradio. Utskottet följer i huvudsakpropositionens disposition. Dock behandlas avsnitt 10.5 föreavsnitt 10.4. De siffror som anges i betänkandets rubrikerhänför sig till motsvarande avsnittsnumrering i propositionen. Propositionens huvudsakliga innehållPropositionen innehåller förslag till villkor och riktlinjerför företagen inom den nuvarande (public service-företagen) under kommande avtalsperiod. Deninnehåller också förslag om bildandet av ett nytt statligtaktiebolag med huvudmannaskap för rundradionätet och om bolagetsverksamhet m.m. Vidare tas i propositionen upp frågan omförvaltningen av rundradiomedlen samt vissa särskilda frågor.Avtalsperioden föreslås bli begränsad till . Periodenskall börja och upphöra den 31 december 1996.Uppdraget för public service-företagen föreslås vara ihuvudsak oförändrat i förhållande till det uppdrag som har gälltunder den senaste avtalsperioden. Det innebär bl.a attprogramföretagen skall tillgodose alla publikgrupper med ettmångsidigt programutbud av hög kvalitet.Frekvenstillgången för public service-företagen bör liksom numöjliggöra två TV-kanaler och fyra radiokanaler.Public service-företagen bör även i fortsättningen ha ägaresom är fristående från staten. Fördelningen mellan olikaägargrupper föreslås vid avtalstidens början vara förnäringslivet, för pressen, för folkrörelserna och för en ny ägargrupp bestående av konstnärliga ochvetenskapliga akademier samt oberoende kulturellasammanslutningar.Under den kommande avtalsperioden bör företagens styrelservara mindre än . bör bestå av niopersoner, varav verkställande direktören och tvåpersonalrepresentanter är självskrivna. Av de återstående börfyra ledamöter, inklusive ordföranden, utses av regeringen,medan två utses av bolagsstämman.För att möjligheten för allmänheten att lämna synpunkter påpublic service-företagens verksamhet skall förbättras föreslåsatt ett särskilt publikråd skall inrättas.Public service-företagens organisation bör förenklas genom attmoderbolaget upphör. I enlighet med förra årets riksdagsbeslutbör vidare de nuvarande bolagen för lokalradio och riksradioföras samman till ett.Finansieringen av public service-verksamheten föreslås liksomhittills huvudsakligen ske med TV-avgiftsmedel. Programföretagenbör inte få finansiera sin verksamhet med reklam.Medelstilldelningen för avtalsperioden bör följa de riktlinjersom beslöts av . Det innebär attverksamheten skall tillföras ytterligare 150 milj.kr. per årunder vartdera av de inledande tre åren. skall gällaett rationaliseringskrav om 100 milj.kr. under år 1993och 1994. Medelstilldelningen bör liksom nu vara värdesäkrad medett index. Den årliga medelsanvisningen föreslås uppgå till ca2,för , till knappt 1,5miljarder kronor för och till i storleksordningen200 milj.kr. En höjning av TV-avgiftenföreslås.Övergripande redovisning av de ändringsförslag som väckts imotionerSåväl under den allmänna motionstiden som med anledning avpropositionen har väckts ett antal motioner rörande SverigesRadio.I en under allmänna motionstiden väckt motion, Kr299 (nyd),framställs en rad yrkanden som sammantagna måste ses som etthuvudalternativ till den public service-verksamhet som nubedrivs av . Merparten av yrkandenabehandlas i nästa avsnitt i betänkandet. I en socialdemokratiskpartimotion, Kr5, framställs en rad yrkanden främst avorganisatorisk natur som innebär att flera av de centralaförslagen i propositionen bör ändras i syfte att beslutet omSveriges Radio i högre grad skall följa de riktlinjer som ladesfast av än vad som är fallet ipropositionen. Yrkandena behandlas i det följande i anslutningtill motsvarande yrkanden i propositionen. Slutligen har väcktsett antal motioner som innehåller yrkanden om ändringar,kompletteringar eller förtydliganden av förslag i propositionen.Alternativ till den nuvarande public service-verksamheten inomSveriges , m.m.I den i det föregående nämnda motionen, Kr299 (nyd), föreslåsmycket långtgående förändringar i fråga om ochdess verksamhet och finansiering. Kraven framställs medutgångspunkt i principen att det är angeläget med fria medierutan politisk styrning och med hänvisning till den utveckling pådet tekniska området som innebär bl.a. att det finns mycket godamöjligheter att i hemmen ta emot satellitsändningar. Isammanfattning kan förslagen redovisas på följande sätt.TV 2 bör säljas ut till privata intressen ochreklamfinansieras i syfte att ge och konkurrens omtittare och annonsörer. Kanal bör få ett uppdrag sominnefattar krav på ett ökat utbud av kulturprogram. Den bör varareklamfri även i fortsättningen. Kanalen bör drivas iaktiebolagsform. Möjligheterna att ombilda det nuvarandetelevisionsföretaget till ett folkaktiebolag, i vilket allasvenska medborgare kan beredas tillfälle köpa aktier, börutredas. Detta gäller också förutsättningarna för att gå övertill betal-TV.Även på ljudradiosidan föreslås en långtgående utförsäljning,nämligen av Lokalradion, av P2 och P3 samt av Utbildningsradion.Den kvarvarande ljudradiokanalen, P1, bör nå alla människor iSverige och sända dygnet runt. Även frågan om möjligheterna attomvandla denna kanal till ett folkaktiebolag bör utredas. Vidarebör en skattefinansiering av ett sådant nytt allmäntljudradioföretag utredas. Yrkandet behandlas i detta sammanhangmed hänsyn till det nära sambandet med övriga yrkanden imotionen.För att inte hindra en förnyelse av företagen bör avtalstidenmed Radio-företagen vara . I formellt hänseendebehandlas detta yrkande under nästa avsnitt i betänkandet.Då det gäller det närmare innehållet i motionsmotiveringenhänvisar utskottet till motionen.Utskottet gör följande bedömning.Den snabba tekniska utvecklingen på medieområdet som ägt ruminte minst och som med all säkerhet kommer attfortsätta (se bl.a. prop. s. 37) har förändrat och kommer attförändra förutsättningarna för den public service-verksamhet sombedrivs av och för uppdraget till deföretag som i fortsättningen skall ha ansvaret för verksamheten.Det är därför uppenbart att det kan bli aktuelltmed förändringar av uppdragets innehåll och den frekvensmässigatilldelningen på såväl TV- som ljudradiosidan. --då det etablerats en privat markkanal för TV och dåställning till privata ljudradiokanaler skall tas inom en näraframtid -- är det dock svårt att överblicka utvecklingen. Detvore, anser utskottet, mindre lämpligt att i det nuvarande lägetfatta beslut om så långtgående förändringar av SverigesRadio-företagen som föreslås i motionen. Denna synpunkt står iöverensstämmelse med vad utskottet i det följande anför ompublic service i den nya mediesituationen. Vad som anförs imotionen kan -- även om man inte godtar kraven i övrigt imotionen -- tas till intäkt för en något avkortad avtalsperiodmed Radio-företagen, en fråga till vilken utskottetåterkommer. är det viktigt att understryka attföretagen måste få sådana förutsättningar i fråga om avtalstidoch förutsägbar finansiering att de får rimliga möjligheter attplanera sin verksamhet i den rådande mediesituationen.I enlighet med det anförda avstyrker utskottet motion Kr299yrkandena 1--5 och 7--13.Utskottet avstyrker även motion K432 (fp) yrkande 3 om enomedelbar utförsäljning av de nuvarande lokalradiostationerna.Utskottet hänvisar till beslutet om att ett nytt ljudradiobolagskall bildas genom sammanslagning av ochSveriges och till de överväganden som kommer attgöras i anslutning till den framlagda promemorian (Ds1992:22) Regler och villkor för privatradio.Ny avtalsperiod (avsnitt 10.2.1)I propositionen föreslås att avtalen mellan staten och publicservice-företagen skall omfatta perioden --. Den nya avtalsperioden bör enligtpropositionen bli något kortare än vad som tidigare beslutatsmot bakgrund av de initiativ som regeringen tagit förreklamfinansierade kabelsändningar och enreklamradiolagstiftning. Vidare anförs att det också ärlämpligare att den prövning i fråga om finansieringen avSveriges Televisions verksamhet som diskuterades i proposition1990/91:149 om radio- och TV-frågor -- den s.k.kontrollstationen inför medelstilldelningen för -- görsi samband med inledningen av en ny avtalsperiod i stället förmitt under avtalsperioden.I flera motioner -- K431, Kr5, Kr7 och den i föregåendeavsnitt delvis behandlade Kr299 -- förordas en annanavtalsperiod än den som föreslagits i propositionen.I motion K431 (m) yrkande 2 föreslår motionären att detkommande avtalet mellan staten och programbolagtecknas för av i stället . Som skälanförs att mycket har hänt och händer inom medieutvecklingen ochatt en grundlig översyn av struktur, organisation, finansieringoch reglering av public service-verksamheten därför är starktpåkallad. En kortare avtalsperiod innebär enligt motionären inte låser upp sig alltför innanförändringsprocessen kan påbörjas.Enligt motion Kr299 (nyd) bör -- som angetts i föregåendeavsnitt -- avtalstiden bestämmas till endast för att enförnyelse av företaget inte skall förhindras (yrkande 6).I motion Kr5 (s) anförs att villkoren för Radiosverksamhet bör medge framförhållning och långsiktig planering.Om programföretagen skall kunna uppfylla sina åtaganden får intevillkoren för verksamheten kunna ändras genom plötsliga beslut.Motionärerna anför att regeringen inte redovisar några sakskältill att frångå riksdagsbeslutet om en sexårig avtalsperiod meden kontrollstation av finansieringen . De anserdärför att skall hålla fast vid sitt tidigare beslut(yrkandena 9 och 17).Även i motion Kr7 (v) yrkande 1 förespråkar motionärerna enavtalsperiod om sex år.I motion Kr4 (fp) anförs att det uppenbarligen ochofrånkomligen torde uppkomma stora problem med att inrymma denlokala radioverksamheten inom de angivna ekonomiska ramarna.Motionären förespråkar därför en s.k. kontrollstation mitt iavtalsperioden då verksamheten kan utvärderas, ekonominavstämmas och förändringsåtgärder vid behov kan aktualiseras.Yrkandet överensstämmer med yrkande 17 i motion har i sitt yttrande anfört följande.Vid föregående uttalade sig för en sexårigavtalsperiod. En prövning i fråga om finansieringen av SverigesTelevisions verksamhet förutsattes böra ske införmedelstilldelningen år 1996.Efter beslut har emellertid reklamfinansieradekabelsändningar blivit tillåtna. En lagstiftning som tillåterreklamfinansierad radio förbereds. Som anförs i propositionentalar detta för att avtalstiden blir kortare. Utskottet hardärför ingen erinran mot att avtalstiden bestäms till fyra år.Härigenom kan prövningen i fråga om finansieringen av SverigesTelevisions verksamhet göras i samband med inledningen av en nyavtalsperiod i stället för under en pågående avtalsperiod.Kulturutskottet -- som också hänvisar till vad som anförts idet föregående avsnittet -- ansluter sig till den avkonstitutionsutskottet gjorda bedömningen.Detta innebär dels att utskottet i fråga om avtalstiden medavstyrkande av motionerna Kr5 yrkande 9, Kr7 yrkande 1 och Kr299yrkande 6 samt med anledning av motion K431 yrkande 2tillstyrker att godkänner vad som föreslagits ipropositionen, dels att utskottet i fråga om en kontrollstationefter avstyrker motionerna Kr4 och Kr5 yrkande 17.Radio och TV i allmänhetens tjänst -- public service i den nyamediesituationen (avsnitt 10.2.2)I propositionen föreslås att programföretagens publicservice-uppdrag i huvudsak skall vara oförändrat även underden kommande avtalsperioden. Även om situationen ändratsradikalt i genom tillkomsten av t.ex. TV-sändningar viasatellit och kabel samt en markdistribuerad tredje TV-kanal ärdet enligt föredragande statsrådet för tidigt att överväga enmera radikal omprövning av public service-uppdraget. Om publicservice-begreppet uttalar kulturministern bl.a. följande (s.45).Den svenska modellen för public service har som grundstenarradiolagens krav på opartiskhet och saklighet. Andraviktiga utgångspunkter är den i avtalen med programbolagenföreskrivna skyldigheten att låta programverksamheten i sinhelhet präglas av en skälig balans mellan olika åsikter ochintressen. I görligaste mån skall minoritetsintressen avolika slag tillgodoses. Grundläggande är vidare kraven pågeografisk rättvisa (dvs. att utbudet skall kunna tas emotav hela befolkningen) och en hög kvalitet.-- -- -- --Under alla förhållanden måste den redaktionella integritetengaranteras och finansieringen av verksamheten ske i former sominte lämnar utrymme för otillbörlig påverkan.Radionämndsgranskningen är en viktig del av publicservice-verksamheten, och gällande principer förmedelstilldelning och finansieringskällor har samma syften.I två motioner behandlas frågan om public service-uppdraget iden nya mediesituationen. I motion K422 (s) framhålls bl.a. attdet förhållandet att flera radio- och TV-kanaler kommer att varatillgängliga för en svensk publik inte försvagar betydelsen avpublic service-uppdraget. De nya kanalerna kan enligtmotionärerna inte förväntas ta det ansvar som följer av publicservice-uppgiften. Motionärerna anser att basen för dennationella etermediepolitiken också måste vara ettradio- och TV-företag i allmänhetens tjänst, som har i uppgiftatt förse såväl den stora publiken som de många mindrepublikerna med bra program. För att public service-företagetskall klara denna dubbla uppgift är det viktigt att det förfogaröver flera kanaler (yrkande 1 delvis). Motionärerna bakom motionKr5 (s) för fram liknande förslag (yrkande 1).I nämnda motion, K422, förs även fram ett förslag om attålägga public service-företagen ett förnyelseansvar. Utskottetbehandlar förslaget i ett senare avsnitt i detta betänkande (s.22--23).Konstitutionsutskottet delar regeringens uppfattning attprogramföretagens public service-uppdrag i huvudsak skall varaoförändrade och förordar att godkänner vad som anförsi propositionen i denna del. Enligt börden fortsatta utvecklingen av public service-verksamheten byggapå de överväganden som förs fram i propositionen.Kulturutskottet ansluter sig till den avkonstitutionsutskottet gjorda bedömningen. bör såledesgodkänna propositionsförslaget. Motionsyrkandena blirtillgodosedda i aktuella delar.Public service-verksamhetens omfattning, sändningsnät m.m.(avsnitt 10.2.3)Public service-företagens sändningsrätt bör enligtpropositionen medge oförändrad verksamhet. föreslås sålunda sända i två rikstäckande TV-kanaler inkl.text-TV, varav en kanal även skall ha regional täckning. Det nyaljudradioföretaget, , föreslås sända i fyrarikstäckande kanaler för ljudradio, varav en skall ha lokaltäckning. föreslås sändautbildningsprogram i och Radioskanaler.Med rikstäckning avses i propositionen att 99,eller merav den fast bosatta befolkningen i landet skall nås avsändningarna, vilka bör ske med hög säkerhet. Den tekniskakvaliteten på sändningarna bör enligt propositionen vara hög.Enligt propositionen bör det ankomma på regeringen att angevillkor för hur eventuell överkapacitet i sändningsnäten kandisponeras.Utskottet föreslår att godkänner vad som förordats ipropositionen i här aktuell del.Finansiering (avsnitt 10.2.4)Liksom hitintills varit fallet skall enligtpropositionsförslaget public service-företagen finansieras medmedel som anvisas från rundradiokontot och de skall intetillåtas sända betalda annonser. Deras sidoaktiviteter tillsändningsverksamheten skall vara självbärande.Enligt propositionen bör vidare sponsring i begränsad omfattningfå förekomma i och det nyaljudradiobolagets sändningar. Nuvarande villkor för SverigesRadios sändningar när det gäller hur sponsorsmeddelanden fårutformas bör i vissa avseenden preciseras, föreslås detslutligen i propositionen.I motion Kr251 (m) föreslås att TV-avgiften skall slopas ochatt radio- och TV-verksamheten skall finansieras överstatsbudgeten. Enligt motionären skulle ett bifall tillförslaget innebära en årlig besparing på omkring 150 milj.kr.eftersom Radiotjänst i kunde läggas ner. Byråkratinskulle också minskas.Utskottet vill erinra om att den av motionären upptagna fråganom skattefinansiering av verksamheten behandlats vid en radtillfällen tidigare, bl.a. i eller i samband med depropositioner som lagts fram inför de båda senasteavtalsperioderna (se senast bet. KrU 1985/86:21 s. 47).Kulturutskottet är -- med beaktande av de integritetsaspektersom finns -- inte berett att föreslå något riksdagsinitiativ medanledning av motionsförslaget. Detta bör därför inte föranledanågon åtgärd.Som framhålls i propositionen har public service-företagen enfördel framför privat radio och TV genom att de är garanteradeen viss på förhand känd tillförsel av medel. Utskottet vill isammanhanget inskjuta att andra förslag i propositionen innebäratt framförhållningstiden skall förbättras ytterligare. Publicservice-företagen är i enlighet med det sagda inte beroende avatt maximera antalet tittare och lyssnare för att genereraintäkter. Utskottet, som i ett annat avsnitt behandlar frågor omprograminnehållet, vill understryka att den angivnaomständigheten självfallet har stor betydelse bl.a. för att ävenprogram som vänder sig till små lyssnargrupper skall förläggastill vad som betraktas som god sändningstid.Efter förslag av regeringen -- och efter initiativ avkulturutskottet (se yttr. 1990/91:KrU7y s. 4 samtbet. 1990/91:KU39 s. 52--53) -- skapades de nuvarandesponsorsreglerna för . I den nu aktuellapropositionen framförs synpunkter av innehåll att vissajusteringar bör göras av reglerna med ledning av de erfarenhetersom vunnits. I motion Kr7 (v) understryks -- dock utanatt något formellt yrkande framställs i detta hänseende -- attdet är av synnerlig vikt att sponsorsmeddelanden är diskreta ochendast visas i form av text utan logotyp eller annan symbol.Det är enligt utskottets mening rimligt att erfarenheternafrån arbete med sponsringsfrågorna tas tillvara i utformningen av nytt avtal mellan staten och SverigesTelevision. Utskottet delar den i propositionen redovisadeuppfattningen att risken för att sponsorsmeddelanden förväxlasmed sedvanlig TV-reklam bör motverkas. är det enligtutskottets mening av stor betydelse att de eventuellaförändringar som görs står i samklang med den utveckling inomsponsringsområdet som sker i övriga . Denna utvecklingavser frågor om användning av bl.a. logotyper.Utskottet tog också initiativ till att närmareöverväganden skulle komma till stånd om huruvida sponsring börtillåtas i det nya ljudradiobolaget (se hänvisningen ovan).Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund förslag i propositionenom att nämnda bolag bör ges rätt att träffa uppgörelser omsponsring i fråga om program på i huvudsak samma villkor somgäller för Television.I enlighet med det anförda föreslår utskottet att riksdagenmed anledning av vad som förordats i propositionen i fråga omfinansieringen bör godkänna vad utskottet anfört.Programverksamheten (avsnitt 10.3)Programverksamhetens oberoende garanteras (avsnitt 10.3.1)I propositionen uttalas att den särskilda roll som publicservice-företagen har, när det bl.a. gäller att granska detallmännas verksamhet, gör att dessa företag bör ha stor frihetför sitt agerande. Regering och riksdag bör inte styraprogramverksamheten. Enligt kulturministern finns det ingenanledning att frångå den principiella inställning som lagts fasti föregående propositioner och utskottsuttalanden från riksdagenoch som innebär att staten inför en ny avtalsperiod endast börange allmänna riktlinjer i fråga om public service-företagensprogramverksamhet.Utskottet ansluter sig till den i propositionen gjordabedömningen.När det gäller placeringen av utbildningsradions program utgårutskottet från att detta sker med beaktande av TV- ochradiokanalernas komposition, karaktär och den publik de vändersig till.Allmänna riktlinjer för programverksamheten (avsnitt 10.3.2)I propositionen föreslås att public service-företagen skallerbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av högkvalitet. Vidare skall programföretagen ta hänsyn till resp.mediums särskilda genomslagskraft när det gäller programmensämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. Iövrigt föreslås att nuvarande riktlinjer behålls i principoförändrade. Detta innebäratt programmen skall utformas så att de genom tillgänglighetoch mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behovoch intressen hos landets befolkning,att även mindre gruppers behov i görligaste mån skalltillgodoses,att programutbudet som helhet skall präglas avfolkbildningsambitioner,att programutbudet skall utformas så att utrymme ges åt enmångfald av åsikter och meningsinriktningar och så att hänsyntas till olika förutsättningar hos befolkningen ochatt ett mångsidigt utbud av program på svenska språket skalltillhandahållas och svenska artister och verk av svenskaupphovsmän skall förekomma i betydande omfattning.Beträffande det närmare innehållet i förslaget hänvisas tillpropositionen (s. 53--60) och till framställningen i detföljande.Innan utskottet tar upp frågor som uppmärksammats motionsvägenvill utskottet särskilt nämna följande. I propositionen erinrasom att ett mångsidigt programutbud får som konsekvens att vissaprogram kommer att uppskattas av en stor andel av befolkningen,medan andra program intresserar färre. Kulturministern betonarvikten av att även programbehoven från mindre publikgrupper kantillgodoses då de flesta har möjlighet att tittaoch lyssna. Detta uttalande understryker vad utskottet uttaladei samma fråga (yttr.