bet · GG01JoU19 · 1992-05-12 00:00:00 — mening kommer värnandet om miljön i Sverigesnärområde att växa till att bli en av huvuduppgifterna för vårtinternationella samarbete framöver.Enligt utskottets mening har motionärerna aktualiserat mycketviktiga frågor. Miljösituationen i närområde är ägnadatt inge oro. De kärnkraftverk som finns i och Rysslandär behäftade med svagheter som måste åtgärdas omedelbart.Alternativ till dessa miljöfarliga anläggningar behöver ocksåtas fram. I har atomavfall dumpats. På Kolahalvönoch i är atomdrivna skepp stationerade.Energisystemen i de baltiska staterna och kännetecknasav stort slöseri och brister i alla led från utvinning ochproduktion till användning. Det är angeläget att åtgärdersnarast vidtas för att åstadkomma effektivare användning avenergi och ökat utnyttjande av förnybara energislag. Ett nyttmindre miljöfarligt och mer effektivt energisystem behövs. påpekade i sitt betänkande 1992/93:UU16 har värdefullaerfarenheter av miljövårdssamarbete redan vunnits genom insatsersom gjorts eller pågår i de baltiska staterna och . Det ärnaturligt att dessa erfarenheter utnyttjas i det fortsattaarbetet och att berörda myndigheter nära samarbetar för atttillgängliga kunskaper och erfarenheter utnyttjas på effektivastmöjliga sätt. Utskottet förutsätter vidare att regeringenfortsatt prioriterar arbetet med att tillsammans med övriganordiska länder medverka till att bindande internationella avtalom den kärntekniska verksamheten kommer till stånd.Med det ovan anförda anser utskottet att motionerna U237 (fp),U243(s) och U603(v) yrkande2 kan besvaras.Jordbruksutskottet vill i sammanhanget erinra om de avsevärdaresurser som satsar på miljöinsatser inkl. kärnsäkerhetoch strålskyddssamarbete i de baltiska staterna och Östeuropa.Riksdagen beslöt att för innevarande budgetår anvisa108 för uppbyggnad av ett eller flerareningsverk i de baltiska staterna samt förkärnsäkerhets- och strålskyddssamarbete med de baltiska staternaoch (prop. 1992/93:99, JoU11, rskr.243). Förslagen iden nu aktuella propositionen innebär att totalt 234 miljonerkronor skall avsättas för insatser i Central- och Östeuropaunder /94. Härtill kommer de insatser påmiljöområdet som görs inom ramen för stödet för samarbete medländer i under Utrikesdepartementetshuvudtitel. För innevarande budgetår beräknas dessa medel uppgåtill drygt 75 miljoner kronor.Jordbruksutskottet delar den oro som kommer till uttryck imotionerna U237, U243 och U603 för miljösituationen i framförallt de baltiska staterna, ochBarentsregionen. Kärnkraftverken i , , Litauenoch är behäftade med svagheter som måste åtgärdasomedelbart och alternativ till dessa miljöfarliga anläggningarbehöver tas fram. I likhet med utrikesutskottet vill utskottetframhålla det angelägna i att åtgärder vidtas för attåstadkomma effektivare användning av energi och ökat utnyttjandeav förnybara energislag. Utskottet vill även peka på behovet avett nytt mindre miljöfarligt och mer effektivt energisystem. framhåller är det naturligt att ta tillvara devärdefulla erfarenheter som gjorts och utnyttja dem i detfortsatta arbetet. För att tillgängliga kunskaper ocherfarenheter används på ett så effektivt sätt som möjligtförutsätter utskottet ett nära samarbete mellan berördamyndigheter. Utskottet förutsätter vidare att regeringenfortsättningsvis prioriterar arbetet med att tillsammans medövriga nordiska länder medverka till bindande internationellaavtal om den kärntekniska verksamheten. Med det anförda finnerutskottet att syftet med motionerna U237, U243 och U603yrkande2 kan tillgodoses utan något särskilt riksdagensuttalande i frågan. Motionerna bör inte påkalla någonytterligare åtgärd från sida.I propositionen framhålls att åtgärderna för att bygga upp ettmiljöanpassat energisystem i de baltiska staterna kommer att hadirekta tillväxtfrämjande effekter i mottagarländerna. Svenskainsatser kan också bidra till att öppna nya och på siktexpansiva marknader för den teknik och det kunnande som harutvecklats i svensk industri som en följd av den pågåendeomställningen av det svenska energisystemet. inom tillverkningsindustrin bör enligt propositionen hamycket goda förutsättningar att spela en aktiv roll, varförinsatserna bör kunna verka stimulerande för export av svensktkunnande och svenska produkter.Utrikesutskottet har i sitt betänkande 1992/93:UU16 gjortbedömningen att de satsningar som bl.a. gör inom ramenför det nordiska samarbetet har förutsättningar att ocksåpositivt påverka sysselsättningsläget i Sverige.I betänkandet har utrikesutskottet även behandlat förslag om attarbetslösa svenskar skall kunna erbjudas beredskapsarbete ellerliknande i de baltiska staterna och . Utrikesutskottetframhöll att det pågår en tvåårigförsöksverksamhet med beredskapsarbete vid iMalmöhus län. Vidare redovisade utrikesutskottet att regeringenundersöker möjligheterna att ytterligare kompletterabiståndsinsatser med olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utrikesutskottet underströk att det är positivt om svenskabiståndsinsatser kan bidra till att öka sysselsättningen iSverige men att detta emellertid inte är biståndets syfte. Olikaarbetsmarknadspolitiska insatser kan emellertid, anfördeutrikesutskottet, ofta med fördel kompletterabiståndssamarbetet. I sitt yttrande till jordbruksutskottetvidhåller utrikesutskottet dessa synpunkter och anser att isammanhanget aktuella motioner kan besvaras med det anförda.I likhet med utrikesutskottet anser jordbruksutskottet att detgivetvis är positivt om svenska biståndsinsatser kan bidra tillatt öka sysselsättningen i eller, vilket framförs imotion U656 yrkande10, gynnar svenska småföretagare. Det böremellertid understrykas att detta inte bör vara syftet medbiståndet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo86yrkande11 och U656 yrkandena10, 12 och13 i den mån de intekan anses tillgodosedda.Det får anses vara en tradition i svensk biståndspolitikatt åtgärdsprogram och projekt utformas i nära samarbete med deländer som blir föremål för insatserna. Med anledning av motionU656 yrkande11 vill utskottet erinra om de diskussioner som påolika nivåer har ägt rum och ständigt pågår, och där önskemålhar framförts från de berörda länderna i Central- och Östeuropaom prioriteringar och utformningen av samarbetet på såvälmultilateral som bilateral nivå. Med det anförda avstyrkerutskottet motionsyrkandet i den mån det inte kan ansestillgodosett.Av vad utskottet anfört inledningsvis i detta avsnitt framgåratt medel till Östeuropasamarbetet på miljöområdet anvisas frånUtrikesdepartementets, Miljö- och naturresursdepartementets,och Näringsdepartementetshuvudtitlar. Ansvaret för genomförande av insatserna på olikaområden ankommer på en rad myndigheter -- främst BITS, SIDA,, , , och Svenska institutet.I sitt yttrande anför utrikesutskottet att utskottet... är medvetet om att Östeuropasamarbetet på miljöområdet ivid mening endast pågått . Utskottet kan dockinstämma i motionärernas synpunkt att det ärsvårt att få en samlad bild av hur arbetet fortskrider. Det ärdärför enligt utskottets mening angeläget -- inte minst medhänsyn till de stora resurser som satsas -- att en samladredovisning av de totala statliga satsningarna inommiljösamarbetet med lämnas till . Utskottetutgår från att så kommer att ske. Med det anförda anserutskottet att motionerna Jo86(s) yrkande10 och U656(nyd)yrkande8 kan besvaras.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetförslagen i propositionen i de delar som berör utrikesutskottetsansvarsområde.Jordbruksutskottet gör för sin del följande bedömning. Medeltill de svenska satsningarna på miljöförbättrande åtgärder iÖsteuropa anvisas över fyra olika huvudtitlar, ochansvaret för genomförandet ankommer på ett flertal myndigheter.Som utrikesutskottet anför är det därför förenat med vissasvårigheter att på ett tillfredsställande sätt bilda sig enuppfattning om miljösamarbetets omfattning och effektivitet.Inte minst med hänsyn till problemens storlek och de avsevärdaresurser som avsätts bör en samlad redovisning av de totalastatliga satsningarna inom miljösamarbetet med lämnastill . Utskottet förutsätter att så kommer att ske ochförväntar sig att en redovisning framläggs för underhösten1993. Något särskilt uttalande i fråganfinner utskottet emellertid inte påkallat. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Jo86 yrkande10 och U656yrkande8 i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda.Det ovan anförda tillgodoser enligt utskottets mening syftetäven med motion Jo643 yrkande2. Motionsyrkandet avstyrks.Med anledning av motion U656 yrkande7 vill utskottet erinraom behandling hösten1992 av ett regeringsförslag omvissa åtgärder inom klimatområdet och i (prop.1992/93:99, JoU11, rskr. I propositionen redovisades detinternationella arbete som pågår för att bilda en multilateralfond i syfte att åtgärda omedelbara behov av insatser förförbättrad säkerhet vid kärnkraftverken i Central- ochÖsteuropa. Fonden förutsätts administreras av . Härutövervill utskottet hänvisa till ett uttalande som miljöministernnyligen gjorde i samband med den europeiskamiljöministerkonferensen. I uttalandet framhöll miljöministernbehovet av en miljövårdsfond, "Ecofund for Europe", förtillfredsställande resultat i det europeiska miljöarbetet. Meddet anförda avstyrker utskottet motion U656 yrkande7 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.En viktig förutsättning för att effektiva miljöåtgärder skallkunna genomföras i är att ländernaförfogar över en förvaltnings- och institutionsuppbyggnad somkan svara för en långsiktig miljöstrategi. Flertalet nyligensjälvständiga länder befinner sig i ett skede där man håller påatt bygga upp sina förvaltningar, utarbeta lagstiftning ochregelverk och utforma lösningar vad gäller bl.a. uppföljning ochövervakning av olika miljöåtgärder. I det åtgärdsprogram förÖstersjön som antog framhålls att olikaformer av kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd är enförutsättning för att kunna genomföra nödvändiga åtgärder. Isammanhanget betonade utskottet även nödvändigheten avskyndsamma åtgärder för att öka miljömedvetenheten inomjordbruket och framhöll bistånd med utbildning som en viktiginsats (1992/93:JoU11). Utskottet anförde vidare att det svenskautbildningsprogram för miljöförbättrande åtgärder inomjordbruket som , ochJordbruksverket har utarbetat för informatörer ochutbildningsansvariga vid myndigheter ochrådgivningsorganisationer bör kunna läggas till grund förutbildningsinsatser anpassade till de särskilda förhållanden somföreligger i de olika länderna. Med hänvisning härtill finnerutskottet syftet med motion Jo631 yrkandena6 och 7tillgodosett. Motionsyrkandena bör inte påkalla någonytterligare åtgärd från sida.Frågan om miljöpolitisk styrning i form av utsläppsramar ellers.k. bubblor, ofta i kombination med överlåtbara utsläppskvoterhar väckt ökat intresse. Utsläppsramar är iförsta hand lämpliga att använda då de samlade utsläppen av ettämne behöver minskas, men när det från miljösynpunkt saknarbetydelse var utsläppsminskningen sker inom det aktuellaområdet. I princip har utsläppsramar formen av ettadministrativt styrmedel. I samband med förra åretsriksdagsbehandling av kompletteringspropositionen, bilaga I:2,behandlades frågan av utskottet. Utskottet hade ingen erinranmot miljöministerns avsikt att uppdra åtNaturvårdsverket att närmare utarbeta konkreta förslag om ökadanvändning av utsläppsramar i några områden (prop.1991/92:150,JoU24, rskr.355). Det är givetvis ingenting som hindrar attden i det fortsatta miljösamarbetet iÖstersjöregionen verkar för användning av utsläppsramar i defall denna teknik befinns vara den för ändamålet mest effektiva.Något särskilt uttalande härom finner emellertid utskottet intepåkallat. Motion Jo86 yrkande9 avstyrks i den mån den inte kananses tillgodosedd.Med anledning av motion Jo643 vill utskottet, utövervad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan, hänvisa till sinbehandling hösten1992 av regeringens förslag om vissa åtgärderinom klimatområdet och i (1992/93:JoU11). Härutövervill utskottet erinra om den internationellafinansieringskonferens inom ramen för HELCOM som ägde rum iGdansk . Konferensen ägnades huvudsakligen åtåtgärdsprogrammets finansiering. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo643 yrkande1 i den mån motionsyrkandet intekan anses tillgodosett.Hösten1992 konstaterade utskottet att de åtaganden Sverigedå hade gjort när det gäller Östersjösamarbetet utgör ett led idet konsekventa och målmedvetna arbete som är nödvändigt och somkommer att kräva stora insatser . En avförutsättningarna för att detta arbete skall kunna bedrivas påett effektivt och framgångsrikt sätt är en långsiktig planeringav arbetets finansiering. kräver förhållandena iregionen att miljöinsatser kan påbörjas och utan hinderav att finansieringsfrågorna inte har hunnit lösas(1992/93:JoU11). Inte minst mot bakgrund av miljöproblemensstorlek och allvar betonar regeringen i den nu aktuellapropositionen vid upprepade tillfällen vikten av åtgärdernaseffektivitet. Utskottet finner härvidlag inte någon skillnadmellan den inställning som präglar regeringens arbete och deambitioner som kommer till uttryck i motionerna Jo630yrkande9, Jo631 yrkande2 och U283 yrkande6. Med hänvisninghärtill och till vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovanfinner utskottet att motionerna inte bör påkalla någon vidareåtgärd från sida.Utskottet har inte funnit anledning att frångå regeringensförslag när det gäller åtgärdernas inriktning och fördelningenav medel på olika anslag. Utskottet avstyrker således motionJo86 yrkande12.Vissa anslagsfrågor för /94 (fjortondehuvudtiteln)Miljöinsatser i (nytt anslag)PropositionenRegeringen föreslår att 122,5miljoner kronor för budgetåret1993/94 anvisas under ett nytt reservationsanslag, benämntMiljöinsatser i . Av dessa medel föreslås5miljoner kronor för det bilaterala samarbetet omkunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd i (s.55), 12miljoner kronor för fortsatt strålskyddssamarbetemed de baltiska staterna och (s.57f.) och105,5miljoner kronor för insatser i Östersjöområdet(s.58f. ).MotionenSocialdemokraterna begär i motion Jo86 yrkande12 inrättandeav ett nytt anslag för miljöanpassad energiförsörjning iBaltikum (se ovan s.35). I enlighet härmed bör förevarandeanslag minskas med 17miljoner kronor (yrkande13).Utskottets övervägandenUtskottet har ovan (s.36f.) tillstyrkt regeringens förslagnär det gäller visst samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa. Därmed tillstyrker utskottet även förslagen ommedelsanvisning för /94 under förevarande anslag.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motion Jo86yrkande13.Utredningarm.m. (A2)PropositionenFör klimatrelaterad information och utbildningm.m. harregeringen föreslagit att 5miljoner kronor anvisas /94 under förevarande anslag (s.43).MotionenI enlighet med sitt förslag om inrättande av ett nytt anslagför miljöanpassad energiförsörjning i , begärSocialdemokraterna i motion Jo86 yrkande14 att riksdagenavslår regeringens förslag om anslagshöjning.Utskottets övervägandenUtskottet har på annan plats i detta betänkande (s.30f. )tillstyrkt regeringens förslag om insatser för ökad kunskap hosallmänheten om bl.a. effekten av ett förändrat klimat. Härigenomtillstyrker utskottet även den föreslagna medelsanvisningen ochavstyrker således motion Jo86 yrkande14.Bidrag till internationellt samarbete kring den byggdamiljönm.m. (F1)Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisning(prop.s.55f. och59).Bilaga2, KommunikationsdepartementetInternationellt arbete på trafikområdetPropositionenVid föreslogs att världsvisa konferenser omtrafik och miljö bör genomföras. Regeringen har tagitinitiativ för att en sådan konferens skall kunna genomföras år1995. EG har beslutat om en s.k. vitbok omtrafikpolitiken. I rapporten prioriteras trafikens miljöproblem.Överväganden görs om skärpta avgasregler för motorfordon och omnormer för bränsleeffektivitet, och system för miljökontrolldiskuteras. Enligt rapporten bör ekonomiska styrmedel tillämpas.Kommissionen lyfter också fram idéer om s.k. tillträdesavgifter,och överväganden görs om särskilda miljöavgifter och om behovetav miljökonsekvensbeskrivningar.MotionernaSocialdemokraterna framför i motion Jo86 yrkande8 krav påaktivt deltagande från sida i det internationellaarbetet med att införa ekonomiska styrmedel i trafiken. Enligtmotion U656(nyd) yrkandel bör verka för attinternationella avtal ingås beträffande förhöjd internationellmiljöstandard på fordon i syfte att påskynda förnyelsetakten avvärldens fordon.Utskottets övervägandenUtskottet välkomnar regeringens initiativ för att genomföra envärldsvis konferens om trafik och miljö i enlighet med förslagetvid . Utskottet finner det ocksåtillfredsställande att trafikens miljöproblem prioriteras i EG:ss.k. vitbok om trafikpolitik. Enligt rapporten bör bl.a.ekonomiska styrmedel tillämpas. I sammanhanget vill utskottetäven erinra om det arbete som pågår inom med ettförslag om direktiv om koldioxidutsläpp från personbilar. Reglerför koldioxidutsläpp är enligt utskottets mening en möjligåtgärd för att minska vägtrafikens bidrag till utsläppen. Det ärgivet att sådana regler får störst effekt om de samordnas mellanolika länder, varför en samordning med EG är viktig. Som anförsi propositionen bör regeringen på olika sätt bidra till attkommande gemensamma europeiska fordonskrav får en utformning sommedför en påtaglig minskning av koldioxidutsläppen. I denavsikten har den ordförandeskapet i den s.k.Stockholmsgruppen, som utgörs av representanter på expertnivåfrån länder med särskilt höga ambitioner på bilavgasområdet.Gruppen har tidigare utarbetat ett förslag om obligatoriskaemissionsgränser för koldioxidutsläpp, där hänsyn tas tillfordonens vikt. Med det anförda finner utskottet syftet medmotion Jo86 yrkande8 i väsentliga delar tillgodosett utannågot särskilt uttalande från sida. Motionsyrkandetavstyrks.På annan plats i detta betänkande behandlar utskottet frågorom försök med motoralkohol som fordonsbränsle (s.48f.). Idet sammanhanget konstaterar utskottet bl.a. att världensbilindustri nu efter hand anpassar sig till de mycketlångtgående avgaskrav som kommer att införas i Californienfr.o.m. Med hänvisning härtill och till vad utskottet itillämpliga delar anfört ovan avstyrks även motion U656yrkande1.En strategi för 1900-talet inom transportsektornPropositionenKommunikationsministern anför att en strategi för reduceringav koldioxidutsläppen inom transportsektorn skall läggas fast.Strategin bör omfatta ökad användning av biobränslen ochekonomiska styrmedel, energieffektivisering, förbättradkollektivtrafik samt utökad forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet.MotionernaI motion Jo88(-) begärs förslag om en trafikstrategi medutgångspunkt från de kaliforniska pionjärinsatserna på området(yrkande14). Nödvändigheten av ett nytt beslut om enÖresundsförbindelse betonas i yrkande16. Systemen förhastighetsbegränsning på vägarna bör enligt yrkande19 ändrasså att utsläpp av koldioxid och föroreningar begränsas. Enligtmotion Jo92(kds) yrkande3 bör ytterligare satsningar göraspå utveckling av energisnålare teknik, framför allt inomtransportsektorn. Motionärerna i motion Jo703(s) vill införaskärpta regler för svavelhalt, utsläpp av kväveoxider ochkolväten (yrkande2). Trafiksystemet bör läggas om så att detmedverkar till bl.a. fordon med effektivare rening, introduktionav alternativa bränslen och minskning av utsläppen (yrkande3).Utskottets övervägandenDe åtaganden som en ratificering av klimatkonventionen innebärnödvändiggör enligt utskottets mening en strategi för reduceringav koldioxidutsläppen inom transportsektorn. Som anförs ipropositionen bör den första huvudlinjen vara att genom ökadenergieffektivitet minska koldioxidutsläppen. Åtgärderna pådetta område har inriktats på en minskning av trafikensbränsleförbrukning, vilket har uppnåtts speciellt för bussar ochlastbilar. Det finns ett ekonomiskt incitament för minskadbränsleförbrukning. Att införa ekonomiska styrmedel i form avdifferentierade skatter för olika miljöklasser för fordon ochbränslen kan enligt utskottets mening vara ett medel för attuppnå kostnadseffektiva åtgärder för att minskakoldioxidutsläppen. Den andra huvudlinjen är att successivtöka användningen av biomassebaserade bränslen. Utskottet villbetona vikten av att arbete redan nu inleds med att ersättafossila bränslen med bränslen som inte ger något nettotillskottav koldioxid. Ett alternativ som bör övervägas är därför attinföra biomassebaserade drivmedel i . Utan en sådanövergång kan enligt utskottets mening en kraftig och varaktigminskning av trafikens koldioxidutsläpp inte förverkligas. Idetta arbete är insatser för att främja användningen avbiobränslen, t.ex. ökad användning av ekonomiska styrmedel samtforskning och utveckling, mycket viktiga inslag. I sammanhangetbör påpekas att introduktionen av biomassebaserade motorbränslenförutsätter att energiåtgången i de nya bränslenas produktions-och förädlingsled är förhållandevis låg. Den tredjehuvudlinjen innebär satsningar på kollektivtrafiken, inteminst i storstadsområdena. Även i övrigt bör emellertidkollektivtrafikens långsiktiga förutsättningar stödjas. Av storbetydelse är härvid att järnvägstrafikens långsiktigaförutsättningar förbättras. Beslutsunderlaget på trafik- ochmiljöområdet vad gäller olika åtgärder, konsekvenser ochkostnader behöver utvecklas. Utskottet välkomnar därför den ipropositionen aviserade särskilda utredningen om trafik ochmiljö. Vad utskottet nu anfört tillgodoser i allt väsentligtsyftet med motionerna Jo92 yrkande3 och Jo703 yrkande3.Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet avstyrker med det anförda även förslagen i motionJo88 yrkandena14 och 16. När det gäller Öresundsförbindelsernabör resultatet av den prövning som pågår med stöd av fleraolika lagar avvaktas.Med vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan avstyrksäven motion Jo703 yrkande2.I den framlagda propositionen om trafiksäkerheten påvägarna inför 2000-talet (1992/93:161) uttalar regeringen sinavsikt att ge i uppdrag att följa utvecklingen vadgäller hastighetsgränser. I sammanhanget nämnerkommunikationsministern att arbete successivt börinriktas mot information för att öka insikten hos allmänheten omsambandet mellan hastigheter, trafiksäkerhet och miljö.Propositionen bereds av trafiksutskottet (TU29). Sambandetmellan hastigheter, buller och utsläpp från fordon är väldokumenterat. Det är därför enligt utskottets mening av vikt attdetta samband också beaktas i miljöarbetet och görs tydligt förallmänheten. Utskottet vill i sammanhanget erinra om denmöjlighet som länsstyrelse och kommun har att medstöd av 147§ vägtrafikkungörelsen (1972:603) besluta om lägrehastighetsgränser om det är motiverat bl.a. av hänsyn tillmiljön. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo88yrkande19 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Ekonomiska styrmedelPropositionenEn översyn av skatter och avgifter inom alla trafikslag börenligt kommunikationsministern bl.a. ha som inriktning attytterligare stimulera miljöanpassade alternativ. Nivån för derörliga vägtrafikskatterna bör i tillägg till trafiksäkerhetoch vägslitage bestämmas utifrån målet att begränsa utsläppen avkoldioxid. Skatter på drivmedel skall även i fortsättningen varaett styrmedel för att bidra till att koldioxidmålet nås.MotionernaMotionären i motion Jo88(-) yrkande18 begär förslag omförändring av skattesystemet för tjänstebilar och reseavdrag såatt en bättre miljöanpassning kan uppnås. Enligt motion Jo91(kds) yrkande6 bör sådana regler för tjänstebilsförmånerutarbetas som motverkar onödigt bilåkande.Utskottets övervägandenEkonomiska styrmedel har den effekten att de kan påskyndateknisk utveckling i miljöanpassad riktning, men de kan ocksåmedverka till en fördelning mellan trafikslagen som bättreöverensstämmer med en effektiv resursanvändning. I arbetet medatt ytterligare stimulera miljöanpassade alternativ kan därförrätt avvägda skatter och avgifter utgöra verkningsfullaekonomiska styrmedel på trafikområdet.