bet · GG01NU19 · 1992-12-08 00:00:00 — Kapital för nya företag, m.m. 1992/93NU19ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:82 om kapital för nya företag,m.m.,dels 19 motioner som har väckts med anledning avpropositionen.Upplysningar och synpunkter har inför utskottet lämnats avföreträdare för Fonden för industriellt utvecklingsarbete(Industrifonden), , Närings- ochteknikutvecklingsverket (), Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling (SIFU), ochUtvecklingsfondernas VD-råd. Från ,, ochSveriges redovisningskonsulters riksförbund har skrivelserinkommit. Utskottet ansluter sig i princip till regeringens förslag attIndustrifonden skall ombildas till Industri- ochnyföretagarfonden. I en meningsyttring (v) avvisas detta.Industri- och nyföretagarfondens verksamhet skall, enligtregeringens förslag, ha två olika huvudinriktningar. Den ena ärfinansiering för att stödja utveckling av nya produkter ochmarknadssatsningar; den andra är en verksamhet mednyföretagarlån. Den första verksamheten bör, anser utskottet, ilinje med vad regeringen föreslår, i första hand inriktas påinnovativa små och medelstora företag med tillväxtmöjligheter.Även befintliga företag bör emellertid, liksom , kunnakomma i fråga för stöd. Stöd bör också, enligt utskottetsmening, i undantagsfall kunna lämnas till produktutveckling inomstörre företag, främst i sådana fall då underleverantörerförutsätts medverka vid produktutvecklingen. I en reservation(s) krävs klarare och mer entydiga uttalanden om att stödetskall kunna lämnas till såväl befintliga som nya företag. Vidarekrävs att stora företag skall ha samma möjligheter som andraföretag att erhålla stöd.Förslaget om införande av ett nyföretagarlån -- för aktiebolag-- tillstyrks av utskottet. I en reservation (s), medinstämmande i en meningsyttring (v), krävs att även kooperativaföretag och ekonomiska föreningar skall kunna få del avnyföretagarlånen.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag om Industri-och nyföretagarfondens organisation. Därvid sägs attberedningen, liksom den löpande uppföljningen, i många fall börkunna delegeras till sådana regionala organ som har kompetens påområdet, t.ex. regionala utvecklingsfonder, handelskamrar ochbanker. Behovet för Industri- och nyföretagarfonden att inrättalokala filialkontor kommer därmed, anser utskottet, att varamycket litet. I en reservation (s) anförs beträffandenyföretagarlånen att beslutsfunktionen bör tilldelas deregionala utvecklingsfonderna.Utskottet anser att den modell som regeringen valt för atttillföra Industri- och nyföretagarfonden erforderliga medel ärett lämpligt tillvägagångssätt. Fonden kommer attförfoga över ett kapital på , varvidhälften kommer från Industrifondens nuvarande medel och hälftenfrån Småföretagsfonden. Den sistnämnda fonden kommer senare attavvecklas. I en meningsyttring (v) föreslås attSmåföretagsfondens medel i stället skall fördelas påutvecklingsfonderna.I propositionen aviseras också en parlamentarisk utredning meduppgift att överväga utvecklingsfondernas framtida ställning ochroll. Utskottet ser positivt på detta. I en reservation (s), medinstämmande i en meningsyttring (v), anförs att en utgångspunktför utredningsarbetet bör vara att utvecklingsfonderna skallfinnas kvar i framtiden.Regeringen föreslår vidare att det statliga engagemanget somhuvudman för för Företagsutveckling (SIFU)skall upphöra. Detta kan lämpligen ske genom att huvuddelen avSIFU:s verksamhet övergår i bolagsform, och att statensengagemang därefter avvecklas. Utskottet tillstyrker förslagetoch utgår från att avvecklingen sker på ett sådant sätt att denstår i överensstämmelse med den träffade överenskommelsen ifråga om försäljning av statliga företag och fastigheter. I enreservation (s) avvisas en privatisering av SIFU med hänvisningtill den nämnda överenskommelsen. Reservanterna motsätter sigdäremot inte en bolagisering. En privatisering av SIFUaccepteras av suppleant i utskottet, dock underförutsättning att personalen ges möjlighet att ta öververksamheten. I proposition 1992/93:82 föreslår regeringen -- efterföredragning av näringsminister -- att riksdagen1. godkänner de ändrade riktlinjer för StiftelsenIndustrifonden med angivna konsekvenser för stiftelsenskapitalbehov som regeringen förordar (avsnitten 4 och 5),2. godkänner de riktlinjer för verksamhet med nyföretagarlånsom regeringen förordar (avsnitten 4 och 5),3. godkänner de riktlinjer för ändrad medelsanvändning ochsenare avveckling av Stiftelsen Småföretagsfonden som regeringenförordar (avsnitt 5),4. godkänner att de medel som Småföretagsfonden förutsättsåterföra till staten får tillföras den nuvarande Industrifonden,5. bemyndigar regeringen att avveckla statens engagemang iStiftelsen , , samt vidtade åtgärder som behövs för att därefter avveckla stiftelsen ienlighet med de riktlinjer som regeringen förordar (avsnitt 7). De motioner som har väckts med anledning av propositionen ärföljande:1992/93:N17 av m.fl. (s, m, kds) vari yrkasatt riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en regionalisering av StiftelsenIndustrifondens verksamhet,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en lokalisering av ett filialkontor till Norrköping.1992/93:N18 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de medel som ställs till Industri- ochnyföretagarfondens förfogande på totalt fårriktas till nyföretagande och även till förnyelseprojekt ibefintliga företag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de former för finansiering ur Industri- ochnyföretagarfondens medel som fastställs blir så flexibla attrimlig företagsanpassning kan ske regionalt eller lokalt,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det betonas särskilt att Industri- ochnyföretagarfonden bör använda utvecklingsfondernas redanuppbyggda kompetens, resurser och kontaktnät för att fågenomslagskraft i målgruppen.1992/93:N19 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utvecklingsfondernas roll och de nya lånemöjligheternasinriktning.1992/93:N20 av m.fl. (c, s, m, fp, kds) variyrkas att beslutar att staten t.o.m. behållersitt engagemang som huvudman i Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling, SIFU.1992/93:N21 av () vari yrkas att riksdagen1. beslutar att den föreslagna Industri- ochnyföretagarfondens medel kan användas till insatser i såväl nyasom befintliga företag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de regionala utvecklingsfondernas roll i hanteringenav de medel som kommer att ställas till Industri- ochnyföretagarfondens förfogande.1992/93:N22 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. beslutar att de medel på som föreslåsför statens medverkan vid finansiering av företagsetablering ochutvecklingsprojekt riktas till såväl nya som befintliga företag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de statliga riskvilliga lånen skall kompletterabanksystemet och riskkapitalmarknaden,3. avvisar den kraftiga centraliseringen av beslut förnyföretagarlån och småföretagsfinansiering och i ställetförordar den rollfördelning mellan riks- och regional nivå somredovisas i motionen,4. avvisar förslaget att låta Industri- och nyföretagarfondenskapa nya egna filialkontor och i stället förordar att manbygger på befintliga fungerande organ på sätt som beskrivs imotionen,5. beslutar att medlen från Småföretagsfonden på 1,2 miljarderkronor överförs till regionala nivån att användas till såvälnyföretagarlån som finansiering av utvecklingssatsningar ibefintliga företag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om flexibla och kundanpassadefinansieringsformer,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förestående parlamentarisk utredning omutvecklingsfondernas framtida roll.1992/93:N23 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medlen på som ställts tillIndustri- och nyföretagarfondens förfogande riktas till såvälnya som befintliga mindre företag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfondernas utökade roll vad gällerförmedlingen av Industri- och nyföretagarfondensfinansieringsverksamhet.1992/93:N24 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omminimigränser för nyföretagarlån och kvotering avnyföretagarlån.1992/93:N25 av och (båda m)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagens behov av riskkapital,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beslut rörande riskkapital.1992/93:N26 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kapital till företag,2. beslutar att medlen på som ställtstill Industri- och nyföretagarfondens förfogande riktas tillsåväl nya som befintliga företag,3. beslutar att Utvecklingsfonden, genom tilläggsavtal, fårföreträda den nya Industri- och nyföretagarfonden regionalt,4. beslutar att Utvecklingsfonden ges dragningsrätt frånIndustri- och nyföretagarfonden till både nyföretagande ochbefintliga företag,5. beslutar att den föreslagna nya låneformen också skallgälla för kooperativa företag och ekonomiska föreningar.1992/93:N27 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om organisation och uppgifter förIndustri- och nyföretagarfonden samt för de befintligautvecklingsfonderna.1992/93:N28 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. beslutar att medlen som ställs till Industri- ochnyföretagarfondens förfogande riktas till såväl nya sombefintliga mindre företag,2. beslutar i enlighet med vad i motionen anförts omutvecklingsfondernas utökade roll vad gäller förmedling avIndustri- och nyföretagarfondens finansieringsverksamhet,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts med anledning av en förestående parlamentarisk utredningom utvecklingsfondernas framtida roll,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfondernas framtida roll.1992/93:N29 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kapital till företag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfondernas utökade roll vad gällerIndustri- och nyföretagarfondens finansieringsverksamhet,3. beslutar att medlen som ställs till Industri- ochnyföretagarfondens förfogande riktas till såväl nya sombefintliga företag,4. beslutar att den föreslagna nya låneformen också skallgälla för kooperativa företag och ekonomiska föreningar,5. avvisar förslaget om en privatisering av SIFU.1992/93:N30 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medel om , som ställts tillIndustri- och nyföretagarfondens förfogande, riktas till såvälnya som befintliga, mindre företag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfondernas utökade roll angående förmedlingav Industri- och nyföretagarfondens finansieringsverksamhet,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfondernas dragningsrätt, besluts- ochkommissionärsroll beträffande Industri- och nyföretagarfondensmedel.1992/93:N31 av och (bådac) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Industri- och nyföretagarfonden skall rikta sigtill nya och befintliga småföretag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfondernas ansvar i samband medkreditgivningen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfonderna i framtiden.1992/93:N32 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. beslutar att medlen på som ställs tillIndustri- och nyföretagarfondens förfogande riktas till såvälnya som befintliga mindre företag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfondernas utökade roll vad gällerförmedlingen av Industri- och nyföretagarfondensfinansieringsverksamhet,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förestående parlamentarisk utredning omutvecklingsfondernas framtida roll.1992/93:N33 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. avslår regeringens förslag vad gäller Industrifonden,2. avslår regeringens förslag till centralisering avnyföretagarlånen och i stället fördelar lånen överutvecklingsfonderna,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det privata risktagandet,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om andra juridiska former,5. beslutar att lånen även skall kunna användas tillbefintliga företag enligt vad i motionen anförts,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om SIFU,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regelreformering.1992/93:N34 av och (båda kds)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av nyföretagarlånen,2. avvisar förslaget att låta Industri- och nyföretagarfondenskapa nya egna filialkontor i stället för att tills vidare byggapå befintliga fungerande organ.1992/93:N35 av (-) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkapital för nya företag, m.m. Kapital för nya företagBakgrundEtt företags utvecklingsfaser kan förenklat indelas i fyrastadier -- projektfas (inkl. idé- och prototypfas),företagsstart, utvecklings- eller expansionsfas ochfortlevnads-/tillväxtfas. I alla dessa faser krävs normaltextern finansiering i varierande omfattning. Utskottet redogörhär översiktligt för olika finansieringsformer ochfinansieringsorgan, med koncentration på sådana med statliganknytning. Det stöd som staten, inom ramen förregionalpolitiken, lämnar till företag i vissa delar av landet iform av olika typer av lån och bidrag och som uppgår till totaltca medtas inte här.I projektfasens första skede, dvs. i tidiga utvecklingsskedendär det föreligger såväl teknisk som kommersiell risk, kan stödtillhandahållas av (). låg denna uppgift hos Styrelsen för tekniskutveckling (STU). Stödet utgår i huvudsak från ett av , Program 3 (Nya produkter). Huvuddelen av detta programinriktas på stöd till teknikbaserade affärsutvecklingsprojekthos nya och befintliga småföretag.De finansiella stödformer som använder sig av ärvillkorslån, tillskott mot royaltyavtal och garantier. Inomproduktutvecklingsområdet samarbetar med , Industrifonden, de regionalautvecklingsfonderna och s.k. teknopoler (utvecklingsparker,vilka ofta är knutna till högskolor).Riksdagen beslöt , på förslag i budgetpropositionen(prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. NU20), om minskat anslag tillteknisk forskning och utveckling, i vilket det nyssnämndaprogrammet Nya produkter ingår. I regleringsbrev för budgetåret1992/93 har tagits upp för detta program,jämfört med föregående budgetår. Vidutskottsbehandlingen avgavs reservation (s) och meningsyttring(v) med krav på högre anslag än vad regeringen hade föreslagit.NUTEK har inom det aktuella programmet prioriterat verksamhetmed tekniskt nydanande projekt som bedöms ha stor kommersiellpotential. Prioriterade områden är produktutveckling inominformationsteknik, biomedicinsk teknik, bioteknik, miljö ochEurekas småföretagsprojekt. Allmän rådgivning till innovatöreroch den speciella stödformen innovatörsbidrag har upphört vidNUTEK. Rådgivning till innovatörer ombesörjs i stället av des.k. produktråden -- ett i varje län. Produktrådens verksamhetfinansieras via bidrag från samt länsstyrelser ochutvecklingsfonder i de olika länen. lämnar även stöd tillSvenska uppfinnareföreningens verksamhet.I projektfasens senare skede -- i övergången till nästa fas,företagsstarten -- och en bit in i den tredje fasen,utvecklings-/expansionsfasen -- kan stöd erhållas från Fondenför industriellt utvecklingsarbete, Industrifonden. Fondenär en stiftelse som inrättades (prop. 1978/79:123, bet.NU59). Staten har sedan starten tillfört fonden sammanlagt 950miljoner kronor, varav totalt har betalatstillbaka till staten. Regeringen fastställer stadgar och utserstyrelse.Industrifondens mål är att bidra till långsiktigt ökandelönsamhet och tillväxt i svensk industri. Fondens uppgift är attåstadkomma detta genom riskdelning i lovande men riskfylldaindustriella utvecklingsprojekt, som inte kan finansieras påannat sätt. Riskdelningen sker i form av delfinansiering avprojekt eller genom projektgaranti (projektförsäkring). Fondensfinansieringsformer är villkorslån och kapital mot royalty.Följande fem projektkategorier prioriteras i fondens verksamhet:projekt i andra företag än de största, projekt med särskiltavancerat teknikinnehåll, projekt i underleverantörsbranschen,projekt inom det europeiska samarbetsprogrammet Eureka ochprojekt av teknikupphandlingskaraktär.Riksdagen beslöt om ändrade riktlinjer förIndustrifondens verksamhet och om minskning av kapitalet (prop.1990/91:87, bet. Beslutet innebar att 350 miljoner kronorskulle återföras från fonden till staten under budgetåren1991/92--1994/95. Av dessa medel har fonden inbetalat100 . I den nu aktuella propositionen föreslåsatt den fortsatta inbetalningen till staten skall avbrytas.Värdet av fondens nuvarande kapital uppgår till ca 1200miljoner kronor.En särskild utredare, professor , har påregeringens uppdrag utvärderat Industrifondens verksamhet. Ibetänkandet Den svenska marknaden för projektkapital -- statensnuvarande och framtida roll (SOU 1992:95) konstateras bl.a. attIndustrifondens verksamhet har fyllt en viktig funktion och attden har bedrivits effektivt. Utredaren föreslår bl.a. attIndustrifonden skall kvarstå i statlig ägo och att verksamhetenskall koncentreras till små företags och enskilda personersprojekt.I den andra fasen, företagsstarten, och under den tredjefasen, utvecklings-/expansionsfasen, kan riskkapital erhållasfrån såväl privata som statliga källor. På den svenskamarknaden finns det ca tio privata s.k. venturecapital-bolag, varav endast ett mindre antal är inriktade påsmå företag. Utmärkande för dessa företag är att de satsar egetkapital i expansiva, onoterade småföretag.På den statliga sidan har fattat beslut omriktlinjer för utskiftning av medel ur de förutvarandelöntagarfonderna, som skall användas för små och medelstoraföretags riskkapitalförsörjning (prop. 1992/93:41, bet. FiU3).Sammanlagt kanaliseras genom tvånyinrättade portföljförvaltningsbolag och sex direktinvesteranderiskkapitalbolag.Portföljförvaltningsbolagen skall i första hand bidra tillfinansiering av riskkapitalbolag, såväl befintliga som nya. Vartoch ett av portföljförvaltningsbolagen skall disponera ettkapital på ca . Bolagen skall ha möjlighetatt också lämna lånegarantier. Dessutom skall de gemensamt ellervart för sig kunna bedriva verksamhet med s.k. mellankapital,dvs. utlåning utan säkerhet, som betraktas ligga mellan egetkapital och traditionellt lånekapital.Styrelser har utsetts i de två bolagen, AtleAB ochBure AB, vilka skall ha säte i resp. Göteborg.Överföringen av medel från de förutvarande löntagarfonderna harnu genomförts.Riskkapitalbolagen bygger vidare på de sex bolag somstaten har förvärvat av Småföretagsfonden (se vidare idet följande). Riskkapitalbolagen skall investera i små företagoch genom aktivt ägarengagemang medverka tillinvesteringsobjektens tillväxt. Bolagen skall även kunna göraindirekta placeringar via andra riskkapitalbolag. Vart och ettav de sex bolagen skall ha ett eget kapital på ca 400 miljonerkronor. Överföringen av medel från de förutvarandelöntagarfonderna pågår . Investeringarna skallhuvudsakligen göras via aktier eller aktierelaterade instrument,men möjlighet att indirekt arbeta med mellankapital skall ocksåfinnas.På det statliga venture capital-området finns också tillsvidare Småföretagsfonden -- en stiftelse som inrättades år1984 (1983/84:135, bet. Därvid överfördes 100 miljonerkronor som stiftelsekapital till fonden från allmännapensionsfonden. 1986/87:74, bet. NU30) tillfördesfonden ytterligare . beslöt (prop. 1989/90:88, bet. NU30) att Småföretagsfonden under enfemårsperiod med början skulle tillföras ytterligaresammanlagt . En förutsättning förresurstillskottet var att huvuddelen placerades i de regionalariskkapitalbolag som fattade beslut om.Småföretagsfonden har haft till uppgift att bistå små ochmedelstora företag med riskkapital. Fonden har delvis arbetatmed investment- och utvecklingsbolag, som i sin tur är inriktadepå att göra placeringar av riskkapital i företag inomsmåföretagssektorn. Regeringen fastställer stadgarna.Riksdagen instämde i regeringens uppfattning attSmåföretagsfonden borde avvecklas (prop. 1991/92:51,bet. Vidare angavs att Småföretagsfondens medel tillsvidare skulle förvaltas av (se vidare i detföljande). I den nu aktuella propositionen föreslås attSmåföretagsfonden skall avvecklas och dess medel tillföras denföreslagna Industri- och nyföretagarfonden.De sex regionala riskkapitalbolagen, som Småföretagsfondenstod som ägare till, är Capital -- säte iStockholm, -- säte i (med kontor iStockholm), Partinvest (Partnerinvesteringar i ) AB --säte i , -- säte i , -- säte i , och -- säte i (medkontor i ). Riskkapitalbolagen har disponeratca per bolag genom bildades som ett kreditbolag i enlighetmed ett avtal mellan staten och affärsbankerna (prop.1972:101, bet. Aktiekapitalet uppgår till 20 miljonerkronor och reservfonden till . Statens andel avaktiekapitalet utgör . Staten och bankerna utservardera halva styrelsen; ordföranden utses av regeringen.Bolagets uppgift är att medverka vid finansieringen avverksamheten hos små och medelstora företag genom förvärv avminoritetsposter av aktier eller liknande rättigheter. Bolagetkan också lämna krediter och ställa garantier. Bolaget ingårbland de företag i vilka statens aktier får säljas enligtriksdagens bemyndigande till regeringen (prop.1991/92:69, bet. Enligt överenskommelsen i september 1992mellan företrädare för regeringen och Socialdemokraterna skalldet nu emellertid i princip införas ett moratorium förförsäljning av statliga företag och fastigheter. Regeringen hari proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera densvenska ekonomin begärt godkännande av detta. Beslutkommer att fattas inom kort.Andra organ som är verksamma på finansieringsområdet under deandra och tredje faserna, dvs. företagsstarten ochutvecklings-/expansionsfasen, är de regionalautvecklingsfonderna. Dessa bildades genom ombildningav företagarföreningar i länen med staten resp. landsting -- ochi förekommande fall kommuner -- som stiftare och huvudmän (prop.1977/78:40, bet. Utvecklingsfonderna är stiftelser, ochdet finns en fond i varje län. Styrelserna utses av landstingen.Verksamheten regleras genom avtal mellan staten, landstingenoch berörda kommuner. Statens huvudmannaskap utövas av NUTEK.Nuvarande avtal omfattar fyraårsperioden --1994. Därefterförlängs avtalen i perioder , såvida inte uppsägningsker av någondera parten. Uppsägning skall göras senast ett årinnan ny avtalsperiod inleds.Utvecklingsfonderna bedriver finansieringsverksamhet enligtföreskrifter i förordningen (1987:894) om statlig finansieringgenom regional utvecklingsfond. De kan lämna lån, garantier ochs.k. För samtliga finansieringsformer gälleratt risknivån skall vara så hög att banker och andra privatakreditinstitut inte är beredda att medverka i finansieringen.Fonderna skall i första hand finansiera företag som har högst200 anställda. Lånefonderna skall hållas skilda frånutvecklingsfondernas övriga medel och förvaltas så attavkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses. Enligtuttalanden från statsmakterna innebär detta att varjeutvecklingsfond långsiktigt skall bevara sitt kapital.Utvecklingsfondernas samlade kapital för finansieringsändamåluppgick till ca .