bet · GF01BoU23 · 1992-05-26 00:00:00 — Statens stöd för bostadsfinansieringen Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ett reformeratsystem för finansiering för bostadsbyggnadsprojekt som påbörjasefter utgången av . Reformen innebär bl.a. att statensstöd i form av räntebidrag avseende ny- och ombyggnad avbostäder bestäms utifrån vissa schabloner. Statlig kreditgarantiskall liksom kunna lämnas för en viss del avfinansieringen. Kreditgarantier kan även lämnas för vissomfördelning av ränteutgifterna. görs enavstämning av utfallet av systemet.Utskottet gör tre tillkännagivanden. Det gällerfördjupningsreglerna, vissa överväganden om den regionalabostadspolitiska administrationen samt den s.k. nettoaviseringenav vissa räntebidrag.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om s.k. extraupptrappningar för hus med räntebidrag enligt vissa äldre reglersamt förslaget om avveckling av investeringsbidraget för ny- ochombyggnad av bostäder.I reservationer från utskottets företrädare förSocialdemokraterna yrkas avslag på regeringsförslagen.Företrädaren för instämmer i en meningsyttringmed vad i de flesta reservationer föreslagits. I en reservationfrån företrädaren för Ny demokrati föreslås att görett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör lämnariksdagen information om bostadsfinansieringsreformen.SJUNDE HUVUDTITELN Regeringen föreslår i proposition 1991/92:100 bilaga 8() att till Räntebidrag m.m. /93 anvisar ett förslagsanslag på29310000000 kr.Regeringen föreslår i proposition 1991/92:150 bilaga 1:5avsnitt 2 (s. 31--72) att godkänner vad ipropositionen förordats i fråga om1. räntebidrag för nybyggnad av bostäder (avsnitt 2.4.3),2. räntebidrag för ombyggnad m.m. av bostäder (avsnitt 2.4.4),3. statliga kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder(avsnitt 2.4.5),4. höjd garanterad ränta m.m. för hus med räntebidragenligt äldre bestämmelser (avsnitt 2.5),5. avveckling av investeringsbidrag för ny- och ombyggnad avbostäder (avsnitt 2.7). I betänkandet behandlasdels den under allmänna motionstiden väckta motionen1991/92:Bo232 av m.fl. (s) vari yrkas7. att beslutar avslå förslaget om att bil. 8 anslagG 4 Ungdomsbostadsstöd avskaffas samt medger att bil. 8 anslagG4 tillförs 25 milj.kr. för ungdomsbostadsstöd (yrkandetbehandlas i vad avser anslagsfrågan; i övrigt har det behandlatsi betänkandet 1991/92:BoU16).dels de med anledning av proposition 1991/92:150 väcktamotionerna1991/92:Bo14 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den sociala bostadspolitiken,2. att beslutar att införa räntelånen i enlighet medriksdagens beslut och ochdärmed upphäva beslut av och 9april 1992,3. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att föreslå ett långsikigtbostadsfinansieringssystem,5. att beslutar att återinföra anslagetUngdomsbostadsstöd samt medger att anslaget tillförs 25 milj.kr.för ungdomsbostadsstöd,6. att beslutar att upphäva tidigarebeslut om att höja den garanterade räntan om sammanlagt3,per helår,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att markvillkoret och den kommunalabostadsanvisningsrätten skall hävdas som krav för statligt stödi bostadsfinansieringssammanhang samt att en försöksverksamhetmed produktionskostnadsprövning påbörjas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en regional organisation förbostadsförsörjningen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om flexibilitet med bibehållande avfunktionskraven vid byggande av gruppbostäder,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ungdomsbostadsdelegationen böråterupprättas,11. att hos regeringen begär förslag som möjliggörbosparande för hyresgäster i de allmännyttiga bostadsföretagen.1991/92:Bo15 av och () variyrkas att , med anledning av proposition 1991/92:150med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /93 m.m., som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utformning av den statligakreditgivningen avseende krediter för ny- och ombyggnad avbostäder.1991/92:Fi41 av m.fl. (s) vari yrkas12. att beslutar att investeringsbidraget förbostadsbyggande skall utgå fr.o.m. ,13. att beslutar att återinföra anslaget Tilläggslånför vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder för hyres- ochbostadsrättshus som är med en beslutsram på 425milj.kr. för /93,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att även allmännyttiga bostadsföretag gesmöjligheter att inrätta fonder för att motverka problem medouthyrda lägenheter,16. att beslutar att ramen för Bidrag till fondenför fukt- och mögelskador för /93 ökas med 50milj.kr., således till totalt 455 milj.kr.1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information till ombostadsfinansieringen.1991/92:Fi44 av m.fl. (v) vari yrkas33. att avslår regeringens förslag till räntebidragför nybyggnad av bostäder,34. att avslår regeringens förslag till räntebidragför ombyggnad m.m. av bostäder,35. att avslår regeringens förslag till statligakreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder,36. att avslår regeringens förslag till höjdgaranterad ränta m.m. för hus med räntebidrag enligtäldre bestämmelser,37. att avslår regeringens förslag till avvecklingav investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder,38. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att lämna förslag till nyttbostadsfinansieringssystem med en fördelningspolitiskt gynnsameffekt enligt vad i motionen anförts,39. att -- om yrkandena 33--37 avslås -- beslutaratt flytta fram ikraftträdandet av det nyabostadsfinansieringssystemet till ,40. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett nytt bostadsfinansieringssysteminte får innebära en risk för försämrad boendekvalitet.1991/92:Fi59 av m.fl. (s) vari yrkas7. att med ändring av tidigare beslut medger attbeslut om konstnärlig utsmyckning får lämnas inom en bidragsramom 15 milj.kr. för /93 under anslaget Bidrag tillkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden,Offentlig utfrågning m.m.Utskottet anordnade en offentlig utfrågning omett nytt system för bostadsfinansiering. Protokoll frånutfrågningen har som bilaga fogats till detta betänkande.Skrivelser med anknytning till förslaget i propositionen harinkommit från vissa kreditinstitut, samt frånSveriges trähusfabrikers riksförbund.Regeringens förslag om statens stöd för bostadsfinansieringenInledningI kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. I:5 s.31--72) läggs fram förslag om ett delvis nytt system för statensstöd för bostadsfinansieringen samt om den garanterade räntanm.m. för för hus i beståndet. I propositionen läggsockså fram förslag om avveckling av investeringsbidrag för ny-och ombyggnad av bostäder.Regeringen har budgetproposition (prop. 1991/92:100bil. 8 s. 103--108) lagt fram förslag om anslag till Räntebidragm.m. för /93.De nu angivna regeringsförslagen samt motioner som väckts medanledning av förslagen behandlas i detta betänkande.Regeringens förslag om ett reformerat bostadsstöd m.m.Regeringen tillkallade en särskildutredare () för att skyndsamt arbeta fram förslag omstatens stöd för bostadsfinansieringen för tiden efter år 1992.Utredaren redovisade sina förslag idelbetänkandet (SOU 1992:24) Avreglerad bostadsmarknad.Delbetänkandet har remissbehandlats.I propositionen anför föredraganden, statsrådet ,följande (bilaga I:5 s. 41--42) beträffande de allmännautgångspunkterna för en reformering av bostadsstödet.De allmänna utgångspunkterna för den reformering avbostadsstödet som jag föreslår i det följande har angetts avregeringen i direktiven för den utredning som jag just harredovisat.Regeringens ekonomiska politik är inriktad på att bryta denekonomiska stagnationen och att lägga grunden för en ny periodav tillväxt, företagande och utveckling i hela landet. För detmåste den ekonomiska politiken ges en långsiktig inriktning. Engrundläggande förutsättning för en sund utveckling som gertillväxt och full sysselsättning är en varaktigt låg inflation.Ekonomins växtkraft är vidare beroende av successivt sänktaskatter och fortsatta avregleringar. Kravet på stabilitetförutsätter i sin tur att skattesänkningar åtföljs av varaktigtminskade anspråk på statsutgifter.Det nu sagda får stor betydelse för bostadspolitiken. Dehittillsvarande regelsystemen har motverkat sparande ochavskärmat aktörerna på bygg- och bostadsmarknaderna fråneffekterna av den ekonomiska politik som faktiskt förts. Det harförsenat nödvändiga strukturförändringar och lett till attkostnaderna för staten och medborgarna har accelererat på ettnärmast okontrollerbart sätt.En av de mest betydelsefulla faktorerna bakom de nuvarandesvårigheterna inom bostadsfinansieringen är det höga ränteläget.Ansträngningarna har riktats in på att genom kostsammaoch instabila stödsystem hindra marknadsräntornas genomslag iboendekostnaderna. De omfattande subventionerna har samtidigtdolt de kraftiga prisökningarna i byggproduktionen.Ett fortsatt generellt räntestöd måste utformas på ett sådantsätt att låntagarna själva i ökande omfattning träffas avpositiva och negativa effekter av förändringar av kostnadernaför det kapital som finansierar bostadsinvesteringen. Denanpassning till förändrade förhållanden som är nödvändig närpriset på kapital ändras måste göras inom hela samhället.Bostadskonsumtionen kan inte avskärmas från sådana förändringar.Redan sektorns storlek -- bostadssektorn svarar för nära hälftenav den totala byggproduktionen -- gör detta uppenbart. Bördankan inte vältras över på staten och ytterst på andra delar avsamhället utan allvarliga skadeverkningar för dessa.Den omläggning av bostadsstödet som är nödvändig måste utgåfrån att bostadssektorn inordnas under de förutsättningar somgäller för den allmänna ekonomiska politiken. Bostadspolitikenskall alltså medverka till att inflationen bekämpas, sparandetfrämjas och statens utgifter minskas. Det skall ske på ett sättsom ger alla möjlighet till en god bostad till ett rimligt pris,med ökad valfrihet och stärkt inflytande över sitt eget boende.Huvuddragen i regeringens förslag till ett reformeratstödsystem innebär att räntebidragen för ny- och ombyggnad avbostadshus avvecklas successivt. Det skall ske medhänsynstagande till de skatteregler som gäller för egnahem. Förprojekt som påbörjas lämnas räntebidrag för enstegvis minskad andel av räntekostnaderna. För varjetillkommande årgång påbörjas bidragsgivningen på en lägreutgångsnivå än för föregående årgång.Bidragssystemen förenklas och underlaget för räntebidragbestäms helt efter schabloner. Statliga kreditgarantier behållsför en del av finansieringen. Kreditgarantier kan även lämnasför viss omfördelning av ränteutgifterna.Ingen omläggning görs nu i fråga om räntebidragen för hus somhar byggts eller byggts om med stöd av nuvarande bestämmelser.Efter år 1995 görs en avstämning inför det fortsattagenomförandet av systemet.Föredraganden anför att utredarens bedömning i principöverensstämmer med det nu redovisade regeringsförslaget. Enligtpropositionen har utredarens förslag om ändradefinansieringsregler fått ett blandat mottagande blandremissinstanserna.Med hänvisning till de i det föregående redovisadeutgångspunkterna för en reformering av bostadsstödet anges ipropositionen att det är nödvändigt att göra en genomgripandeomläggning av bostadsstödet innebärande bl.a. en successivavveckling av bostadssubventionerna.En sådan avveckling av bostadssubventionerna måste ske iordnade former och i sådan takt att omställningen inte ledertill sociala förluster, förluster inom produktionen ellerstörningar på kreditmarknaden. Det ger både hushållen ochproducenterna tillfälle att anpassa sig till förändringarna itakt med att samhällsekonomin förbättras, inflationen bekämpas,skattetrycket minskar och produktiviteten utvecklas.En väsentlig förutsättning för att dessa förändringar i deomgivande betingelserna skall realiseras är att målet föromläggningen av statens stöd till bostadsbyggandet nu läggsfast. I propositionen anförs att bostadssektorn är så stor attden i sig påverkar förutsättningarna för de ekonomisk-politiskareformer inkl. skattesänkningar som på nytt skall ge landettillväxt och utveckling och därmed trygga och stärkamedborgarnas betalningsförmåga och välfärd.Många faktorer inverkar enligt föredraganden på möjligheternaatt fullfölja den omläggning av den svenska ekonomin som harinletts. Vi är beroende av en positiv utveckling i fråga om bådeinhemska och utländska förhållanden. Ränteläget är en av defaktorer över vilken vi själva råder endast i begränsadutsträckning och som har särskild betydelse just förbostadssektorn.Det är därför nödvändigt att, sedan reformen varit i kraft entid, göra en avstämning inför den fortsatta avvecklingen avbostadssubventionerna. En sådan avstämning, som bör göras efterår 1995, anses nödvändig för att vid behov kunna ta hänsyn tillutfallet. Föredraganden anför att regeringen kan komma attöverväga ytterligare insatser i fråga om bostadsbidragen, om detskulle visa sig nödvändigt.De förslag om statens stöd för nybyggnad och ombyggnad avbostäder m.m. som läggs fram i propositionen redovisas i detföljande i sammandrag. Regeringsförslaget i dess helhetåterfinns i proposition 1991/92:150 bilaga I:5 s. 31--60 och s.66--70.Räntebidrag för nybyggnadRäntebidrag föreslås lämnas med en andel av en beräknadräntekostnad för den del av investeringen som svarar mot ettfastställt bidragsunderlag.Bidragsunderlaget bestäms av schablonbelopp som knyter an tillbostadsutrymmenas storlek. Två schablonbelopp används, ett på13000 kr./m2 -- definierat som bruksarea förbostadsändamål ovan mark (BRA) -- upp t.o.m. perlägenhet och ett på /mx2 för återstående yta inom120 m2 per lägenhet. I fråga om specialbostäder för dem sombehöver tillsyn eller vård kan vissa avsteg göras.Schablonbeloppen föreslås ligga fast och således inte följaprisutvecklingen.Bidrag lämnas på grundval av den beräknade räntekostnaden förett kapital som motsvarar bidragsunderlaget. Räntesatsen -- dens.k. subventionsräntan -- bestäms liksom medledning av marknadsräntan för bostadsobligationer med enåterstående löptid av fem år.För hyres- och bostadsrättshus som påbörjas under år 1993lämnas räntebidrag av den så beräknade räntekostnadenunder första året efter färdigställandet. För varje tillkommandeårgång sänks bidragsandelen för första året med 5procentenheter. För varje följande år av bidragstiden efter detförsta bidragsåret sänks bidragsandelen ,fram till den tidpunkt då andelen har sjunkit till . Denvidare frågan huruvida ett s.k. skattekompenserande stöd förhyres- och bostadsrättshus senare kan avlösas genom åtgärderinom skattesystemet har behandlats av utredaren i det fortsattaarbetet.För egnahem kan ägaren tillgodogöra sig effekten avskatteavdrag för utgiftsräntor. Bidragsunderlaget för hus sompåbörjas , den årliga minskningen av bidraget samtminskningen av bidragsandelen för varje tillkommande årgångefter har beräknats utifrån en kapitalskattesats om . Detta innebär för egnahem som påbörjas atträntebidrag lämnas med 42 2/av den beräknade räntekostnadenunder första året efter färdigställandet. För varje tillkommandeårgång sänks bidragsandelen för första året med 6 2/3procentenheter. För varje följande år av bidragstiden sänksbidragsandelen med 5 1/3 procentenhet.De nu redovisade reglerna föreslås tillämpas i fråga om hussom påbörjas efter utgången av år 1992.Räntebidrag lämnas normalt oberoende av den faktiskafinansieringen av projektet. Vid nuvarande skatteregler förbostadsrätter måste emellertid i fråga om bostadsrättshus ettsamband hållas kvar mellan räntebidrag och faktiska lån även idet av regeringen nu föreslagna systemet. Den högresubventionsgrad som föreslås för hyres- och bostadsrättshus börgälla i den del bidragsunderlaget svarar mot de investeringslånföreningen faktiskt har. Om räntebidragsunderlaget överstigerföreningens faktiska lån föreslås räntebidraget för denåterstående delen av underlaget lämnas efter samma regler somför egnahemmen.Bidragsunderlaget föreslås beräknas med ledning av några få,enkla schablonbelopp. Ett sådan beräkningssätt leder enligtpropositionen till en önskvärd press nedåt påproduktionskostnaderna. Investeringar i fastigheten anses kommaatt göras med ett långsiktigare synsätt.Bidragsunderlaget utformas som ett belopp som är heltoberoende av hur huset utformas, med vilka material det byggs,med vilken utrustning det förses, var det är beläget och påvilket sätt det upplåts. Det enda som bör tillmätas betydelse ärvilken bostadsyta som tillförs bostadsmarknaden för de boendesbehov.Förslaget om en i huvudsak schablonberäknad produktionskostnadmedför att vissa delar av den detaljstyrning av byggandet somtidigare ansetts väsentligt bortfaller. Vad gäller t.ex.boendemiljöfrågorna kommer dessa enligt propositionen attbeaktas vid den översyn av byggnormer som skeroch som avser bl.a. säkerhets- och hälsoaspekter.En utgångspunkt för översynen av statens stöd tillbostadsbyggandet är att en större andel av produktionskostnadenän vad som gäller bör finansieras med eget kapital. Ökadeegna insatser anges bl.a. ge ett kraftfullt bidrag tillsträvandena att hålla de initiala utgifterna nere. Kravet pådirektavkastning av eget kapital som investeras i realtillgångarkan hållas väsentligt under utlåningsräntorna påkreditmarknaden. Slutligen är det enligt propositionen ettrimligt krav, inte minst i fråga om ägare av hyreshus, att densom beslutar att genomföra en fastighetsinvestering är bereddatt själv sätta in ett inte oansenligt riskkapital i projektet.Utredaren har därför utgått från att schablonerna bör sättasså att den egna insatsen vid ett väl genomfört projekt skallkunna hållas kring av investeringen. Man bör därvidförutsätta att det utrymme för rationaliseringar och andrakostnadsminskande åtgärder som finns i byggandets alla led skalltas till vara. De ovan redovisade schablonerna har därförbestämts så att de tillsammans med det förutsatta egna kapitaletligger i underkant av de produktionskostnader som man haratt räkna med.Räntebidrag för ombyggnadRäntebidrag för ombyggnad föreslås lämnas enligt samma grundersom för nybyggnad, med följande undantag:Bidragsunderlaget föreslås uppgå till av den faktiskakostnaden för ombyggnadsåtgärderna till den del det överstiger50000 kr. per projekt och kostnaden är skälig.Bidragsunderlaget får inte överstiga av bidragsunderlagetför nybyggnad, minskat med värdet av byggnaden före ombyggnad.Beträffande stödberättigade ombyggnadsåtgärder anförs ipropositionen följande.Stöd i form av räntebidrag lämnas för ombyggnadsåtgärdersom innebär nyinvesteringar samt till underhållsåtgärder med30-årig varaktighet och som inte utgör förtida underhåll. Ifråga om hyres- och bostadsrättshus lämnas dessutom räntestödmotsvarande värdet av ränteavdrag för sådana reparations- ochunderhållsåtgärder som inte avser den enskilda lägenheten.Ombyggnadsstödet har begränsats i väsentliga avseenden i ochmed ingången av . Till ombyggnad hänfördes enligttidigare gällande bestämmelser bl.a. åtgärder som medförde enväsentlig förbättring av husets tekniska eller funktionellakvalitet eller av boendemiljön. har tillförtsden bestämningen att ombyggnadsstöd lämnas bara för åtgärder sominnebär nyinvesteringar. Därmed avskaffades möjligheten att fåombyggnadsstöd även för utfört underhåll.Ombyggnadsvillkoren gjordes i princip likvärdiga med villkorenför nybyggnad. Avsikten var att ge neutralitet mellannybyggnadsvillkor och ombyggnadsvillkor i de delar ny- ochombyggnad är jämförbara. På samma sätt skall villkoren för stödtill reparationer och underhåll vara opåverkade av om arbetenautförs för sig eller i samband med mer omfattande åtgärder. Medombyggnad jämställs dock fortfarande underhållsåtgärder med envaraktighet på minst 30 år.När nu nybyggnadsstödet enligt regeringens uppfattning börfrikopplas från kostnaden för de olika åtgärder som faktisktgenomförs och i stället bestäms till avgränsade belopp, börbestämningen av till vilka åtgärder ombyggnadsstöd lämnas därfördelvis också ändras.De schabloner som redovisats i det föregående för bestämningenav bidragsunderlaget för nybyggnad bör gälla även förombyggnadsstödet. Det betyder inte att varje nyinvestering somgörs i ett befintligt hus bör kunna subventioneras, men väl denyinvesteringar som i väsentlig mån förbättrar sådanagrundläggande funktioner som krävs för att huset skall fungeratillfredsställande som bostad. Med grundläggande funktioner böravses de som normalt finns i en nybyggd bostad och där kanförutsättas rymmas inom vad som stöds med nybyggnadsstödet.Ombyggnadsstöd bör inte lämnas för att tillföra ytterligarekvaliteter över denna nivå eller för att dubblera eller ersättafunktioner som redan finns.I bestämningen nyinvestering ligger vidare att det inte fårvara fråga om underhåll eller reparationer. Vissa genomgripandeåtgärder av underhållskaraktär bör dock alltjämt ges samma stödsom ny- och ombyggnad och därför jämställas med nyinvesteringar.Den nuvarande avgränsningen till underhållsåtgärder med envaraktighet av anges dock vara mindre lämplig.Förutom att den har visat sig vara oklar, anges den medföra attunderhållet av olika material eller konstruktioner med sammafunktion ges kraftigt olika subventionsvillkor. Därmed griperstödreglerna in i prisbildningen på samma olyckliga sätt somgäller dagens metod för beräkning av schablonkostnader.Avgränsningen bör därför göras så att den entydigt anger förvilka funktioner underhållet jämställs med nyinvesteringar.Med nyinvesteringar bör sålunda jämställas åtgärder som syftartill att vidmakthålla eller förbättra husets huvudsakligaförsörjningssystem för el, uppvärmning, va, ventilation ochtransporter eller andra kommunikationer. Att de jämställs mednyinvesteringar medför att det även i dessa fall skall handla omsådana grundläggande funktioner som är nödvändiga för att husetskall fungera tillfredsställande för bostadsändamål. Medbegreppet huvudsakliga försörjningssystem avses att stödet inteavser underhåll eller utbyte av sådana apparater och reglerdonm.m. som är anknutna till systemen, exempelvis köksfläktar,värmeväxlare, värmepannor, termostatventiler eller tappkranar.Underhåll som med denna definition inte längre omfattas avombyggnadsstöd kommer -- om övriga förutsättningar är uppfyllda-- i stället att falla in under tillämpningsområdet förförordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus.I propositionen anförs att de föreslagna reglerna förombyggnad bör gälla i avvaktan på de ytterligareutredningar som kan behövas.Statliga kreditgarantierStatliga kreditgarantier erbjuds liksom ävenfortsättningsvis för viss del av den slutliga finansieringen vidny- och ombyggnad av bostäder. Garantibeloppet får utgöra högst30 % av bidragsunderlaget för huset.Kreditgarantin ges formen av fyllnadsborgen. För garantinsgiltighet krävs att kreditgivaren har säkerhet för detgaranterade lånet i form av panträtt i fastigheten ellertomträtten inom av pantvärdet. Som pantvärde användsbidragsunderlaget med vissa tillägg.