bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Utskottet är i likhet medkulturutskottet inte heller berett att föreslå ett större resurstillskott änvad som finns angivet i propositionen.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna Fi41 (s) yrkandena20--22 och Fi59 (s) yrkandena 3, 4 och 6. Utskottet tillstyrker attytterligare . anvisas på reservationsanslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. för att användas på det sätt somregeringen föreslagit.Moderna museets lokalerI motionerna Fi41 (s) yrkande 18 och Fi59 (s) yrkande 1 föreslåsdessutom att får i uppdrag att påbörja projekteringenav nya lokaler för moderna museet på i . Motionärernahävdar att byggstarten kan ske om man snabbt fattar ettprojekteringsbeslut, men att byggstarten kommer att försenas med ellermer om inte ett sådant beslut fattas . I båda motionerna föreslås attriksdagen skall göra ett tillkännagivande i frågan.Kulturutskottet anser i likhet med motionärerna att det är angeläget attmoderna museets och nya lokaler kommer till utförande.Kulturutskottet har bl.a. vid ett studiebesök på museerna informerat signärmare om lokalfrågans utveckling efter det att arkitekttävlingen avslutadesår . har vidare inhämtat att beredningsläget är sådant attprojekteringsuppdrag nu kan lämnas till . mening bör regeringen omgående besluta omprojekteringsuppdrag.Kulturutskottet anser att finansutskottet bör föreslå att medanledning av motionerna Fi41 yrkande 18 och Fi59 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna vad kulturutskottet anfört om projekteringsuppdragrörande nya lokaler för moderna museet och arkitekturmuseet.Enligt finansutskottets mening är det angeläget att olika typer avstatliga byggnadsinvesteringar tidigareläggs för att sysselsättningsläget inombyggarbetsbranschen skall förbättras. Flera av förslagen ikompletteringspropositionen har också detta syfte. Eftersomsysselsättningsaspekten måste väga tungt vid valet av investeringsobjekt bör iförsta hand sådana projekt komma i fråga som kan påbörjas tämligen omgående,men självklart måste också andra aspekter beaktas i sammanhanget.Av kulturutskottets yttrande framgår att beredningen av frågan om nya lokalerför moderna museet och är långt framskriden. Ettprojekteringsuppdrag kan omgående lämnas till . Med hänsynhärtill ligger ärendet väl till för att komma till utförande.Finansutskottet har i fråga om investeringarna på kulturområdet nyssframhållit vikten av att regeringen ges handlingsfrihet att fördela resursernaså att största möjliga sysselsättningseffekt uppnås. Enligt finansutskottetsmening bör därför inte genom uttalanden till förmån för enskildaprojekt binda regeringen vid en viss resursfördelning. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill motionerna Fi41 (s) yrkande 18 och Fi59 (s) yrkande 1.Naturhistoriska spritlagda samlingarI motionerna Fi41 (s) yrkande 19 och Fi59 (s) yrkande 2 framhållsvikten av att nya förrådslokaler byggs för de spritlagda samlingarna pånaturhistoriska riksmuseet.Kulturutskottet avstyrker motionerna med hänvisning till att ettuttalande av denna innebörd redan gjorts i kulturutskottets betänkande1991/92:KrU25 som godkänts av riksdagen.Även finansutskottet avstyrker motionerna Fi41 (s) yrkande 19 och Fi59(s) yrkande 2.Vissa kulturanslagI motion Fi59 (s) föreslås att ytterligare medel skall anvisas på vissakulturanslag. Sålunda förordar motionärerna:att ytterligara 5 milj.kr. tillförs anslaget Bidrag till fria teater-, dans-och musikgrupper (yrkande 8),att 3 milj.kr. anvisas på en ny anslagspost benämnd Försökverksamhet medlänskonstnärer under anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. (yrkande 9),att ytterligare 3 milj.kr. tillförs anslaget Bidrag till Svenskarikskonserter (yrkande 10) samtatt ytterligare . anvisas under anslaget Bidrag till regionalaoch lokala teater-, dans- och musikinstitutioner (yrkande 11).Förslagen överensstämmer med motionsyrkanden som samma motionärer fört framunder allmänna motionstiden och som kulturutskottet tidigare avstyrkt(KrU18 och KrU20).Kulturutskottet finner i sitt yttrande inte skäl för att nugöra någon annan bedömning än tidigare.Finansutskottet är av samma uppfattning som kulturutskottet och avstyrkermotion Fi59 (s) yrkandena 8--11.Vapenfritjänst som museivaktI motion Fi59 (s) framhålls de centrala museernas snabbt ökandebevakningskostnader. Dessa kostnader har stigit så snabbt att de inkräktar pådet ekonomiska utrymmet för museernas verksamhet, anför motionärerna. Deföreslår att vapenfria värnpliktiga skall kunna fullgöra sin tjänstgöring vidmuseerna. bör enligt deras mening få i uppdrag att utredafrågan (yrkande 12).Kulturutskottet har inhämtat att vissa vapenfria tjänstepliktiga redan nutas ut för tjänstgöring vid museer. anser att en ökad uttagningav vapenfria tjänstepliktiga för tjänstgöring vid kulturinstitutioner skullevara värdefull bl.a. som en resursförstärkning för institutionerna.Kulturutskottet ställer sig därför bakom förslaget att frågan om sådana vidgadetjänstgöringsmöjligheter bör övervägas.Finansutskottet anser i likhet med kulturutskottet att det kan finnasskäl att närmare överväga i vad mån vapenfria tjänstepliktiga skall kunnatjänstgöra vid kulturinstitutioner.Vad finansutskottet här anfört med anledning av kulturutskottets yttrande ochmotion Fi59 (s) yrkande 12 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.InfrastrukturinvesteringarUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtI kompletteringspropositionen (bilaga I:4) föreslås att i syfte att skapaökade sysselsättnings- och tillväxteffekter bör 2 200 milj.kr. anvisas tillunderhållsåtgärder på vägar och järnvägar och till reinvesteringar i främstmindre objekt på länsvägar och på vissa järnvägar. Enligt propositionen bör detankomma på regeringen att bestämma om fördelningen mellan väg- ochjärnvägssektorn. och bestämmer fördelningen avunderhållsmedlen på enskilda objekt. Vid medelsfördelningen skall hänsyn tastill arbetslöshetssituationen och behovet och nyttan av åtgärderna samt tillobjektens betydelse för bl.a. näringslivets behov av transporter och för ökadtillväxt. Vidare anges att åtgärderna skall kunna sättas i gång snabbt och varasysselsättningsintensiva. Förslag om ökad medelsanvisning under detta anslagutöver propositionens förslag redovisas i två motioner.I motion Fi41 (s) yrkandena 5 och 6 anförs att medelsanvisningen över detnya anslaget bör höjas med 300 milj.kr. till sammanlagt 2500 milj.kr. bör anvisas för underhåll och reinvesteringar till vägverketoch 800 milj.kr. till för motsvarande ändamål.I motion Fi42 (nyd) yrkande 18 förordas att 4200 milj.kr. anvisas underdet nya anslaget. I syfte att bl.a. främja tillväxten i ekonomin bör de medel,som föreslås anvisas utöver regeringens förslag, användas främst tillinvesteringar i ett vägsystem med hög standard mellan storstäderna.Medelsökningen finansieras genom en överföring av motsvarande belopp frånarbetsmiljöfonden.Trafikutskottet framhåller i sitt yttrande (1991/92:TU3y) att utskottetvid flera tillfällen gjort uttalanden om att insatserna bör öka för att klaraunderhållet av vägar och järnvägar. har trafikutskottetförordat att ökade medel anvisas för underhållsåtgärder i trafikensinfrastruktur. Sålunda har anvisat 5 908 milj.kr. för drift ochunderhåll för statliga vägar (1991/92:TU15) och 2949 milj.kr. för drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar. Dessutom har trafikutskottet tillstyrkt(1991/92:TU22) regeringens förslag i årets budgetproposition om att besparingarunder anslagen Investeringar i trafikens infrastruktur och Vissaproduktivitets- och sysselsättningsfrämjande åtgärder får användas av vägverketoch för extra underhållsinsatser. Trots dessa beslut görtrafikutskottet den bedömningen att ett behov kvarstår av ökade insatser förunderhållet av vägar och järnvägar. Regeringens förslag nu innebär en angelägenförstärkning för att bibehålla och rusta upp trafikens infrastruktur.Trafikutskottet anser mot denna bakgrund att propositionens förslag tillmedelsanvisning på 2200 milj.kr. för ändamålet är väl avvägt. mening bör det ankomma på regeringen att fördela medlen mellan väg-och järnvägssektorn.Med hänvisning till det anförda tillstyrker trafikutskottet propositionensförslag och avstyrker motionerna.Socialdemokraterna och Ny demokrati har fogat var sin avvikande mening tilltrafikutskottets yttrande där resp. motion tillstyrks.Finansutskottet instämmer i vad trafikutskottet anfört och tillstyrkerpropositionens förslag om att anvisa 2200 milj.kr. för /93under nya anslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt.Motionerna Fi41 (s) yrkandena 5 och 6 samt Fi42 (nyd) yrkande 18 avstyrkssålunda.Tidigareläggning av trafikinvesteringarEtt program för tidigareläggning av trafikinvesteringar framläggs i motionFi41 (s). Enligt motionen kan en tidigareläggning av investeringarna ske tillrelativt sett lägre priser som kostnaderna för arbetslösheten kanbegränsas. För att kunna förverkliga den i motionen föreslagnatidigareläggningen på 4000 milj.kr. under nästa budgetår förordas attvägverket bemyndigas en låneram på 2500 milj.kr. (yrkande 3) och på1500 milj.kr. (yrkande 4) för /93. Verken förutsättskompenseras för räntan på upplånat kapital genom ett särskilt bidrag frånarbetsmarknadsstyrelsen (AMS). Även SJ och luftfartsverket bör erbjudas etträntebidrag av AMS om man tidigarelägger planerade investeringar (yrkande 7).Trafikutskottet, som beretts tillfälle att yttra sig, anser i likhet medmotionärerna att det är angeläget att investeringar i trafikens infrastrukturkan tidigareläggas bl.a. mot bakgrund av nuvarande lågkonjunktur. Utskottethänvisar dels till regeringsbeslut att anvisa 4000 milj.kr.till väg- och järnvägsprojekt inom den av fastställda planeringsramenpå , dels till det nya anslaget på 2200 milj.kr. förunderhållsinsatser på vägar och järnvägar för att förbättrasysselsättningsläget. Vidare erinrar utskottet om den möjlighet somtrafikverken har att söka traditionella beredskapsmedel från AMS för åtgärderinom sina verksamhetsområden. I sammanhanget påpekas också regeringensavisering om att intäkter från försäljning av statliga företag skall användasför utbyggnad av infrastrukturen. Med hänvisning till det anförda ansertrafikutskottet att några ytterligare åtgärder för att tidigareläggainvesteringar i trafikens infrastruktur inte är påkallade och avstyrkermotionen.Till trafikutskottets yttrande anmälde Socialdemokraterna en avvikande meningsom tillstyrker yrkandena 3, 4 och 7 i motion Fi41 (s).Finansutskottet ansluter sig till trafikutskottets uppfattning ochförordar att avslår motion Fi41 (s) yrkandena 3, 4 och 7.Riktlinjer för investeringsplaneringenI motion Fi42 (nyd) yrkandena 19 och 20 behandlas frågor som rörinvesteringsinriktningen. Motionärerna anser att medel främst bör anvisas i ettvägsystem med hög standard mellan våra storstäder resp. attsnabbspårsutbyggnaden av ostkustbanan från till Sundsvallhögprioriteras.I motion Fi44 (v) yrkande 5 framhålls att av de planer på investeringar iinfrastrukturen som finns hos myndigheter och verk bör de projekt förverkligassom i första hand skapar arbetstillfällen.Trafikutskottet konstaterar i sitt yttrande att deninvesteringsinriktning som trafikutskottet anslutit sig till innebär bl.a. enutbyggnad i ett rikstäckande sammanhängande och robust stamvägnät med hög ochjämn standard. För järnvägsnätet skall en utbyggnad bl.a. ske förhöghastighetståg mellan storstäderna och till . Vidare ingårostkustbanan i de utpekade angelägna järnvägsinvesteringar som kan finansierasinom ramen för det särskilda anslaget för investeringar i trafikensinfrastruktur. Beträffande den i motion Fi44 (v) efterlysta inriktningen påarbetskraftsintensiva projekt erinrar trafikutskottet om att riktlinjerna förmedelsanvändningen för det särskilda anslaget för underhållsåtgärder sombehandlats ovan innebär bl.a. att sysselsättningsintensiva projekt förutsättsgenomföras.Med det anförda avstyrker trafikutskottet de aktuella motionsyrkandena.Meningsyttring av suppleant till trafikutskottets yttrande anmäldes avVänsterpartiet.Finansutskottet ansluter sig till vad trafikutskottet anfört i sittyttrande och avstyrker sålunda motionerna Fi42 (nyd) yrkandena 19 och 20 samtmotion Fi44 (v) yrkande 5.ArlandabananI motion Fi41 (s) yrkande 11 tas frågan upp om utbyggnaden avArlandabanan. Enligt motionen har regeringens hantering av frågan förorsakatonödigt dröjsmål, och motionärerna föreslår att luftfartsverket och banverketsnarast ges i uppdrag att bilda ett gemensamt bolag med uppgift att bl.a. byggaoch driva järnvägen mellan och framhåller i sitt yttrande att ingår blandde utpekade angelägna järnvägsinvesteringar som enligt beslut våren1991 kan prioriteras och finansieras inom ramen för det särskilda anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur. En utbyggnad har påbörjats på sträckanStockholm--efter det att, genom skilda beslut, sammanlagt 750milj.kr. anvisats från det särskilda infrastrukturanslaget. Utskottetförutsätter att projektet kan fullföljas skyndsamt. Av det anförda följer atttrafikutskottet avstyrker motionen i berörd del.En avvikande mening av Socialdemokraterna som tillstyrker yrkande 11 i motionFi41 (s) har fogats till trafikutskottets yttrande.Finansutskottet instämmer i vad trafikutskottet anfört och föreslår attriksdagen avslår motion Fi41 (s) yrkande 11.Övriga infrastrukturfrågorEnligt motion Fi41 (s) finns en rad stora väg- och järnvägsprojekt(yrkande 2) som planerats men fördröjts av olika skäl. Motionärerna anser attalla möjligheter att tidigarelägga delar av projekten måste prövas. I syfte attbl.a. ta till vara tillväxteffekten krävs att det på järnvägsområdet sker enutbyggnad så att hela stråk kan tas i bruk. Det är synnerligen angeläget att enuppgörelse nås för som möjliggör att dubbelspår i sin helhet kanfärdigställas. Likaså är det angeläget att t.ex. bärigheten på stambanan genomövre och norra stambanan förbättras längs hela sträckan.I motionen behandlas vidare anslaget Investeringar i trafikensinfrastruktur (yrkande 10). Enligt motionen har staten gjort utfästelser ominfrastrukturinvesteringar på totalt medan endastanvisat sammanlagt . behöver således anvisa minst16 miljarder kronor till enligt motionärerna som efterlyser en likviditetsplanför anslaget.I motionen föreslås även att en s.k. beredskapsbank (yrkande 8) inrättasför investeringar i trafikens infrastruktur. Banken bör snabbt kunna sätta igång sin verksamhet. Finansieringen av en sådan projekteringsreserv bör kunnaske genom att trafikverken utnyttjar en del av de besparingar som kan görasinom området.I motionen behandlas slutligen samarbetet mellan staten ochjärnvägsindustrin (yrkande 9). Syftet med ett sådant samarbete skall vara attsäkra den hotade tillverkningen av järnvägsprodukter samt samordna resurser föratt utveckla ny teknik och nya fordon för såväl gods- som passagerartrafiken.Trafikutskottet anför bl.a. i sitt yttrande när det gäller stora väg-och järnvägsprojekt att beslutat att för anslaget tillInvesteringar i trafikens infrastruktur skall en kraftsamling ske till störresammanhållna investeringar av nationell betydelse. Såväl den tidigare som dennuvarande regeringen har också fattat beslut som ligger väl i linje med detta.Trafikutskottet förutsätter att dessa projekt också genomförs så skyndsamt sommöjligt.Beträffande det särskilda anslaget för investeringar i trafikensinfrastruktur har trafikutskottet framhållit vikten av att riksdagensinflytande över det nya anslaget tillgodoses på ett tillfredsställande sätt. Iårets budgetproposition redovisas projekt som regeringen beslutatgenomföra med stöd av det nya anslaget. Regeringen gör den bedömningen attlikviditetsmässigt kommer anvisade medel att täcka medelsbehovet /93 för beslutade investeringar. Även för /94bedöms likviditetsläget ge ett visst utrymme för regeringen att fatta beslut omytterligare investeringar för den tilldelade planeringsramen på 20 miljarderkronor. Regeringen har beslutat anvisa till väg-och järnvägsprojekt inom denna ram. Enligt trafikutskottets mening får detförutsättas att en likviditetsplan redovisas för i samband med denfortsatta uppföljningen av anslaget. Beträffande yrkandet om en s.k.beredskapsbank anser trafikutskottet det vara angeläget att en god beredskapfinns för att kunna tidigarelägga angelägna investeringar. Enligt vadtrafikutskottet erfarit har också en betydande beredskap byggtsupp inom trafikverken av väl förberedda projekt. Sålunda har enplaneringsreserv på ca , varav avserprojekt som kan igångsättas redan under innevarande år. beredskapsplaner för projekt motsvarande , varav ca 2miljarder kronor beräknas kunna genomföras redan på kort sikt. Trafikutskottetbedömer mot denna bakgrund att det numera finns en tillfredsställandeframförhållning för att kunna tidigarelägga investeringar på trafikområdet.I frågan om samarbetet mellan staten och järnvägsindustrin ansertrafikutskottet det vara angeläget att ett samarbete kan utvecklas mellanbeställare och tillverkare på järnvägsområdet. Samarbetet bör enligttrafikutskottets mening ske på marknadsmässiga villkor mellan aktörerna påområdet. Statens uppgift blir därvid att bidra till att stimulera tillforskning och utveckling. Som exempel på statens insatser pekar trafikutskottetbl.a. på att staten i den statliga trafikupphandlingen av långväga persontrafikkan medverka till att anskaffningen av nya motorvagnar påskyndas. I denekonomiska ramen för upphandlingen har särskilda utvecklingsmedel reserverats.Därmed har förutsatts att även sysselsättningsläget kan påverkas positivt isamband med en nybeställning av motorvagnar.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker trafikutskottet motionen iberörda delar.Till trafikutskottets yttrande har Socialdemokraterna fogat en avvikandemening som tillstyrker motionsyrkandena 2 och 8--10 i motion Fi41 (s).Finansutskottet har inget att erinra mot vad trafikutskottet nu anfört.Utskottet avstyrker således motion Fi41 (s) yrkandena 2 och 8--10.Investeringar och underhåll av offentliga lokalerStatlig lokalförsörjningI propositionen föreslås en utökning av treårsplanen förinvesteringar med 500 milj.kr. Utökningen består för detförsta av en tidigareläggning av byggnadsinvesteringar av sysselsättningsskäl,innebärande att investeringsvolymen ökar med 1 000 milj.kr. För det andra skall delar av totalförsvaret lokalförsörjasenligt samma regler som gäller för den övriga statsförvaltningen, vilketinnebär att investeringar på ytterligare ca500 milj.kr. skall tillföras treårsplanen.Tabell 7. Investeringar i prisläge 1991-01-01Milj.kr.Treårsplan 1992/93 1993/94 1994/95Pågående/beslutadeinvesteringar 1 535 1 269 848Nya investeringar m.m. 665 931 1 352Summa investeringar 2 200 2 200 2 200(1 700) (1 700) (1 700)Anm. Beloppen inom parentes anger motsvarande belopp i årets budgetpropo-sition.Vad gäller investeringsplanen begär regeringen därutöver till följd av detbesvärliga sysselsättningsläget att få ett bemyndigande att inom en totalkostnadsram om 1000 milj.kr. igångsätta byggnadsprojekt löpande /93 oavsett beloppsgräns. Regeringen kommer successivt att följaupp utvecklingen och tidigarelägga byggnadsprojekt som både kan påbörjas tidigtoch ge hög sysselsättningseffekt. Regeringen har för avsikt att återkomma tillriksdagen och redovisa hur detta bemyndigande använts.Med hänvisning till den här redovisade utökade investeringsplanen föreslås ipropositionen att ram för upplåning i riksgäldskontoretunder /93 fastställs till 3000 milj.kr.Utskottet har inget att erinra mot förslagen rörande investeringar inom denstatliga fastighetsförvaltningen.I motion Fi41 (s) yrkande 17 föreslås att det i propositionen angivnabeloppet på 1000 milj.kr. för tidigareläggning av vissabyggnadsprojekt utökas till 1500 milj.kr. Motiveringen är det svåraläget på arbetsmarknaden.Den låneram i på 3000 milj.kr., som regeringen begärt förbyggnadsstyrelsens räkning och som utskottet tillstyrker, möjliggör eninvesteringsvolym som med 800 milj.kr. överstiger den investeringsvolym /93 som anges i tabell 7. Om arbetsmarknadsläget ytterligareskulle förvärras och om projekteringskapacitet finns för ytterligareinvesteringar förutsätter utskottet att regeringen återkommer till omen utökning av den treåriga investeringsplanen och låneramen.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi41(s) yrkande 17.I propositionen begärs 10 milj.kr. utöver vad som föreslogs i åretsbudgetproposition för täckning av merkostnader för lokalkostnader m.m.Medlen skall utnyttjas för myndigheter utanför försvarsmakten och de s.k.gemensamma myndigheterna inom försvarsmakten inom försvarsdepartementetsområde. Fr.o.m. /94 skall hyreskostnaderna belasta resp.myndighets anslag för förvaltningskostnader.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen.Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m.Riksdagen har för /93 under anslaget Bidrag till allmännasamlingslokaler m.m. anvisat ett förslagsanslag på 105 milj.kr. harsamtidigt medgett att beslut om bidrag till allmänna samlingslokaler undernästa budgetår meddelas inom en ram om 46 milj.kr. (1991/92:BoU12, rskr. 153).Stöd till allmänna samlingslokaler lämnas enligt förordningen (1989:288) omstöd till allmänna samlingslokaler och handläggs av boverket.I syfte att hålla uppe sysselsättningen och motverka den höga arbetslösheteninom byggsektorn föreslår regeringen i kompletteringspropositionen att anslagetBidrag till allmänna samlingslokaler ökas med 30 milj.kr. I propositionenframhålls att höjningen inte bara bör få utgå i form av stöd till åtgärderenligt dagens regler utan också till underhålls- och reparationsarbeten avannat slag. För detta bidrag bör därför gälla andra regler än som anges ibidragsförordningen -- regler som skall läggas fast i regleringsbrevet.Bidraget skall avse projekt med en byggkostnad om högst 3 milj.kr. val av objekt bör sysselsättningssvaga områden prioriteras.Med hänvisning till det stora antalet inneliggande ansökningar om stöd tillallmänna samlingslokaler och till att samlingslokalprojekt är lämpliga attgenomföra i tider med vikande byggkonjunktur föreslås i densocialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 14 och i motion Fi59 (s)yrkande 5 att ramen för beslut om bidrag till allmänna samlingslokaler skallökas. Enligt motionärerna bör ramen ökas med 50 milj.kr. utöver den beslutaderamen för /93, dvs. till totalt 96 milj.kr.I sitt yttrande (BoU6y) tillstyrker bostadsutskottet att riksdagenanvisar ytterligare 30 milj.kr. till anslaget Bidrag till allmännasamlingslokaler m.m. Avsikten med förslaget är enligt propositionen, somframgått, att bidraget inte bara skall avse åtgärder för vilka stöd redan kanutgå enligt dagens regler utan också underhålls- och reparationsarbeten avannat slag. anser emellertid att det ökade anslaget böranvändas till sådana projekt som redan finns i kö, dvs. projekt somhar arbetats fram med utgångspunkt i de regler som gäller . Enförutsättning är att projektet i övrigt uppfyller de krav som enligtregeringsförslaget bör ställas på dem. Det skall sålunda vara projekt isysselsättningssvaga områden med en byggkostnad om högst 3 milj.kr.Motiveringen till detta är att en rationell och smidig handläggning medbibehållande av de sysselsättningsskapande ambitionerna på detta sätt tordekunna uppnås. Vad bostadsutskottet i denna del anfört bör, anför utskottet,finansutskottet föreslå att som sin mening ge regeringen till känna.Bostadsutskottet tillstyrker också att 50 milj.kr. av en ikompletteringspropositionen föreslagen ökning av anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder (bil. I:8, s. 11) används för om-, till- ochnybyggnad av små samlingslokaler. Medelstillskottet skall utgå till framhåller att förslaget i denna del innebär att dagensbidragsregler i princip skall tillämpas, dock med hänsyn tagen till de ikompletteringspropositionen angivna särskilda villkoren, dvs. det skall varafråga om s.k. kombinationsprojekt i sysselsättningssvaga områden, främstglesbygd. Enligt bostadsutskottet innebär detta att projekten kommer att tas urden vid befintliga kön.