bet · GG01UU10 · 1992-11-24 00:00:00 — I detta betänkande behandlas regeringens proposition1992/93:54 om inrättandet av en ekonomisk zon runt den svenskakusten. I regeringens proposition 1992/93:54 om en svensk ekonomiskzon yrkas1. att antar det i propositionen framlagdaförslaget tilllag om ekonomiska zon,2. att antar det i propositionen framlagdaförslaget tilllag om ändring i lagen (1971:1154) om förbud mot dumpning avavfall i vatten,3. att antar det i propositionen framlagdaförslaget tilllag om ändring i lagen (1982:395) om Kustbevakningensmedverkan vid polisiär övervakning,4. att antar det i propositionen framlagdaförslaget tilllag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder motvattenförorening från fartyg,5. att antar det i propositionen framlagdaförslaget tilllag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske,6. att antar det i propositionen framlagdaförslaget tilllag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln,7. att antar det i propositionen framlagdaförslaget tillag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m.,8. att antar det i propositionen framlagdaförslaget tillag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att genom lag bemyndigarregeringen att inrätta en ekonomisk zon runt den svenska kusten.Införandet av en dylik zon skulle innebära en förstärkning avmöjligheterna för att, i överensstämmelse medfolkrätten, genom lagstiftning reglera förhållandena i omgivandehav utanför den svenska territorialgränsen.En svensk ekonomisk zon kommer att omfatta de havsområden somredan utnyttjas med stöd av bestämmelserna om den svenskafiskezonen och utvinning från kontinentalsockeln. Lagen föreslåsbli knuten till lagen (1987:12) om hushållning med naturresurserm.m. Som en följd av att inrättar en ekonomisk zonföreslås även ändringar i följande lagar:lagen (1971:1154) om förbud mot dumpning av avfall i vatten,lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg,lagen (1966:314) om kontinentalsockeln,lagen (1950:596) om rätt till fiske,lagen (1982:395) om medverkan vid polisiärövervakning samträddningstjänstlagen (1986:1102).Motiv m.m.I propositionen konstateras att redan får ansestillämpa väsentliga inslag i det förmåner som följer medinrättandet av en ekonomisk zon. Det sägs vidare, att det inteheller finns någon anledning att avstå från de ytterligarerättigheter i fråga om skydd för och utnyttjande av havetsresurser som kan tillkomma som en följd av inrättandet av enekonomisk zon. Härvid framhålls särskilt möjligheterna attutvidga den miljörättsliga lagstiftningen. Flera stater iSveriges omgivning har redan egna ekonomiska zoner, ochytterligare stater kan förväntas inrätta sådana. Även denomständigheten att en ekonomisk zon ger möjlighet attsäkerställa svenska intressen i vissa exploateringsfrågor, t.ex.när det gäller ökade möjligheter att utvinna energi frånvindkraft, talar för att en svensk ekonomisk zon bör inrättas.Det konstateras, att inrättandet av en svensk ekonomisk zoninte strider mot internationella åtaganden i övrigt.I propositionen framhålls att den föreslagna lagen bör träda ikraft . I de bakomliggande övervägandenakonstateras bl.a., att frågor rörande de resursbehov som kankomma att uppstå får knytas till de föreskrifter som allt efterhand kommer att föreslås gälla i den ekonomiska zonen.I samband med förslaget om införandet av en lag om en svenskekonomisk zon föreslås också ändringar i ett antal befintligalagar som rör havsrätten. Detta innebär huvudsakligen attdumpningslagen och vattenföroreningslagen utvidgas till attomfatta skydd mot föroreningar från fartyg i den ekonomiskazonen samt att miljöskyddslagen skall kunna göras tillämplig påutvinning från den del av kontinentalsockeln som ligger utanförSveriges territorium. Övriga, föreslagna lagändringar anses varaav begränsad karaktär.BakgrundDen moderna havsrätten grundlades i verk av holländaren ochden svenske diplomaten , som var verksam på1600-talet. Ett viktigt element i den av honom utveckladedoktrinen var att havet utanför ett smalt bälte närmast kusten,territorialhavet, var fritt. Detta kunde brukas av envar eftergottfinnande och inte bli föremål för nationell ockupation.Jurisdiktion kunde på det fria havet, med ytterst begränsadeundantag, utövas endast mot fartyg som förde den egna flaggen.Efter inleddes en snabb utveckling, sominnebar dels en tendens till anspråk på bredare territorialhav,dels inrättandet av olika typer av specialjurisdiktion utanförterritorialhavet, exempelvis avseende fisket.Den första rättighet utanför territorialhavet som vann allmänterkännande var ensamrätten för kuststaten avseendekontinentalsockeln.Under 1940-talet inleddes i en utveckling sominnebar att man gjorde anspråk på resurserna även i"vattenpelaren" ut från kusten.FN:s första och andra havsrättskonferenser (1958 resp. 1960)lyckades inte skapa enighet om rättigheterna för kuststatenutanför territorialhavet. Detta till trots började det i statspraxis alltmer förekomma att fiskezoner inrättadesutanför territorialhavet.Under perioden 1974--1982, då FN:s tredje havsrättskonferensarbetade, kom allt fler stater att, med varierande materielltinnehåll, göra anspråk på breda suveränitetszoner utanförterritorialhavet. Vanligast var inrättandet av s.k. fiskezoner.Den 10 december 1982 undertecknade FN:s konvention omhavsrätten ("United Nations Convention for the of the Sea").Ännu har dock inte ratificerat den. Det senareförhållandet sammanhänger med de internationella kontroversernaoch osäkerheten kring reglerna för utvinningssystemet i deninternationella delen av havsbotten (djuphavsutvinningen) ochhar inte samband med reglerna om den ekonomiska zonen.Numera har sammanlagt ca 150 stater undertecknat konventionen,vilken kommer att träda i kraft efter det att denratificerats av sextio stater. Antalet ratifikationer uppgårf.n. till drygt femtio, och det kan förväntas att det kommer attta innan konventionen träder i kraft.En av de väsentligaste nyheterna i 1982 årshavsrättskonvention är rätten för kuststaterna att inrätta enekonomisk zon med en största bredd av . Inomdenna zon, som alltså ligger utanför territorialhavet, geskuststaterna begränsade suveräna rättigheter och en begränsadjurisdiktion.Det kan konstateras, att företeelsen ekonomisk zon vunnit enbetydande utbredning i statspraxis. hade 74 staterinrättat ekonomiska zoner.Genom de tillämpadekontinentalsockelrättigheterna och genom fiskezonen kan Sverigeredan sägas inneha en väsentlig del av de rättigheter som följermed en ekonomisk zon. Däremot saknas de miljöskyddsmöjlighetersom följer med inrättandet av en ekonomisk zon. Genom den föreslagna lagen får regeringen riksdagensbemyndigande att inrätta en svensk ekonomisk zon. Den ekonomiskazonen är ett i särskild ordning avgränsat område utanförSveriges territorialhav. Utskottet noterar att FN:s 1982tillkomna havsrättskonvention ligger till grund för denföreslagna lagen om en ekonomisk zon. Havsrättskonventionen harformellt sett inte trätt i kraft. Den utgör dock sedvanerätt ide delar som omfattas av den föreslagna lagen om en ekonomiskzon.Utskottet konstaterar, att utövarrättigheter i enlighet med folkrätten i fråga om fiske samtutvinning och utforskning av kontinentalsockeln inom ett områdesom utanför territorialhavet överensstämmer med det område somSverige kan göra anspråk på som ekonomisk zon. Den nya lagenomfattar endast de nya rättigheter som tar i anspråk.Beträffande utformningen av den föreslagna lagen om ekonomiskzon förefaller det utskottet lämpligt att frågan om behörigkammarrätt på sedvanligt sätt regleras i förordning (1977:937)om kammarrättens domkretsar m.m. Enligt utskottets mening bördärför "Kammarrätten i " i 18§ i förslaget till lagom ekonomiska zon ubytas mot enbart "kammarrätten".I samband med förslaget om inrättande av en ekonomisk zonföreslås även ändringar i följande lagar:lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.,lagen (1971:1154) om förbud mot dumpning av avfall i vatten,lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg,lagen (1966:314) om kontinentalsockeln,lagen (1950:596) om rätt till fiske,lagen (1982:395) om medverkan vid polisiärövervakning samträddningstjänstlagen (1986:1102).Förslagen till ändringar i dessa lagar är av begränsadkaraktär.Utskottet konstaterar, att frågor rörande de resursbehov somkan komma att uppstå av regeringen avses knytas till deföreskrifter som efter hand kommer att föreslås gälla i denekonomiska zonen.Härmed tillstyrks yrkandena 1--8 i proposition 1992/93:54 omen svensk ekonomisk zon med den ändring som ovan redovisats. beträffande förslag till lag om ekonomiska zonatt antar regeringens förslag till lag om Sverigesekonomiska zon med den ändringen att i 18 § orden "Kammarrätteni " utbyts mot enbart "kammarrätten",2. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag till ändring idels lagen (1971:1154) om förbud mot dumpning av avfall ivatten,dels lagen (1982:395) om medverkan vidpolisiär övervakning,dels lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg,dels lagen (1950:596) om rätt till fiske,dels lagen (1966:314) om kontinentalsockeln,dels lagen (1987:12) om hushållning med naturresurserm.m.,dels i räddningstjänstlagen (1986:1102).Stockholm den 24 november 1992På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), PärGranstedt (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.