bet · GF01UU16 · 1992-04-07 00:00:00 — 1991/92UU16ÄrendetI detta betänkande behandlas den del av regeringensbudgetproposition som avser samarbete med (prop. 1991/92:100, bilaga 4, littera G) samt de motioner somväckts med anledning av propositionen.TREDJE HUVUDTITELN Regeringen framlägger i proposition 1991/92:100, bilaga 4,under littera G följande förslag vari yrkasG 11. att godkänner de riktlinjer för samarbetet medCentral- och som förordats i det föregående,2. att bemyndigar regeringen att under budgetåret1992/93 få göra utfästelser intill ett belopp om högst2900000000kr.,3. att till Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa för /93 anvisar ett reservationsanslagpå 994500000kr.G 21. att medger att staten ikläder sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för kreditgivning tillländer i till ett belopp om högst800000000kr. under /93,2. att till Täckande av eventuella förluster ianledning av statliga garantier för finansiellt stöd till länderi för /93 anvisar ettförslagsanslag på . 1991/92:U4 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskild samordning avutvecklingssamarbetet med länderna i Öst- och Centraleuropa.1991/92:U502 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av projektanslag inom ramen för anslaget till Östeuropatill Skånehantverk för kulturinsatser i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna attdet framöver bör ges ett anslag (bidrag) inom denna ram tillSkånehantverk för att hjälpa att rädda kulturföremål,konstklenoder och museala objekt m.m.1991/92:U505 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om biståndsinsatser på miljöteknikområdet.1991/92:U507 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa,2. att beslutar om ett treårsprogram för samarbetemed om sammanlagt 3 miljarder kronorenligt de principer som anförts i motionen,3. att beslutar att ett samarbete i såvälmultilaterala som bilaterala former skall kunna utsträckas tillsamtliga länder i samt att huvuddelen avinsatserna skall gå till länderna runt ,4. att ur denna ram för /93 anvisar300 milj.kr. till BITS för främst kunskapsutvecklande insatser,5. att ur denna ram för /93 anvisar40 milj.kr. till SIDA för insatser genom folkrörelser ochenskilda organisationer,6. att ur denna ram för /93 anvisar20 milj.kr. till för stipendier, kulturutbytem.m.,7. att ur denna ram för /93 anvisar75 milj.kr. som kapitalpåfyllnad till ,samt att ytterligare 25 milj.kr. avsätts för näringslivsbiståndgenom ,8. att ur denna ram för /93 anvisar400 milj.kr. för finansiellt stöd i samband med ekonomiskareformprogram,9. att bemyndigar regeringen att ge statskreditereller statsgarantier för lån upp till ett belopp av sammanlagt800 milj.kr., samt att bidrag till erforderlig garantiramfinansieras ur det belopp om 400 milj.kr. som avsätts förfinansiellt stöd,10. att ur denna ram för /93 anvisar140 milj.kr. till regeringens förfogande för särskilda insatser,för deltagande i multilaterala program samt för eventuellnödhjälp,11. att bemyndigar regeringen att göra utfästelserupp till anvisade belopp.1991/92:U508 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tandhälsosatsningar i Estland.1991/92:U510 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd för verksamheten vid Svenska skolan påNuckö, Estland.1991/92:U511 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att genom statligt svenskt stöd bidra tillutvecklingen av den kooperativa sektorn i Central- ochÖsteuropa.1991/92:U513 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska folkrörelsers och enskildaorganisationers roll för att främja den demokratiskautvecklingen i ,2. att ur det totala anslaget för samarbete medCentral- och anvisar medel för insatser viafolkrörelser och enskilda organisationer.1991/92:U514 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en baltisk investeringsbank.1991/92:U516 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en del av de medel som anslås till utvecklingssamarbete medÖsteuropa bör användas till miljö- och naturresurskartering avSveriges grannländer i Östeuropa.1991/92:U518 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att ur medel som ställs till förfogande förbistånd till avsätta en del för kunskapsöverföring iform av fem utbildningslinjer i enlighet med vad som anförts imotionen.1991/92:U519 av och (m, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt utbildning av baltiskatandläkarstuderande vid institutet.1991/92:U520 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsättandet av en skyndsam utredning omen valutagarantifond i ,2. att till Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa för /93 höjer föreslaget anslag med650000000kr. för inrättande av en valutagarantifond iEstland.1991/92:U521 av och (nyd) variyrkas att till Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa för /93 anslår 350000000kr.utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen för insatserfrämst inom miljöområdet.1991/92:U522 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om katastrofbistånd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om produktion i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljön,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostäder till f.d. sovjetiskaofficersfamiljer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser inom socialpolitikens område,6. at som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser inom utbildningsområdet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om baltiska studenter,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturutbytet mellan och ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturbyggnader,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ideella organisationers ochintresseoranisationernas betydelse,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kunskaper i svenska,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till aupair-arbete förbaltiska ungdomar.1991/92:U523 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om baltisk användning av svensk åkermark.1991/92:U524 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utbildning av baltiska lantbrukare.1991/92:U525 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för att öka säkerheteni kärnkraftverk i Central- och Östeuropa.1991/92:U527 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om låneverksamhet till undersocialt ansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöinriktning av lån ochbidragsverksamhet till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöproblemen i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkrörelseinriktningen av samarbetet medÖst- och ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det kommunala vänortsutbytet medÖsteuropa.1991/92:U528 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om biståndsmedel i samband med vänortsutbytemellan orter i och kommuner.1991/92:U529 av My () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstöd till fiskeprojekt i syfte att lindra bristen på föda i denya staterna på andra sidan Östersjön.1991/92:U530 av (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kunskaps- och utbildningsbistånd inom hälso- ochsjukvårdssektorn till bl.a. de baltiska staterna.1991/92:U531 av och () vari yrkas1. att begär att regeringen i samverkan med deövriga nordiska länderna initierar hjälpsändningarbestående av jordbruksproduktionens överskott för att, där detså behövs, bidra till mat- och foderförsörjningen i ,2. att begär att regeringen i samverkan med deövriga nordiska länderna genom upphandling och leverans avnordsjöolja bidrar till erforderlig energiförsörjning iBaltikum,3. att begär att regeringen i samverkan med deövriga nordiska länderna finner en form för att stödja debaltiska staternas egna valutor.1991/92:U533 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om infrastruktursatsningar i medbl.a. färjelinje --,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade möjligheter till kontakt mellansödra och Litauen.1991/92:U535 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt militärens överskottslivsmedel bör ges till de baltiskastaterna.1991/92:U536 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett baltiskt center på Södertörn.1991/92:U537 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd för inrättandet av ett multieuropeisktkonsortium som lägger upp ecu-anknutna sedelfonder i Baltikum.1991/92:U540 av m.fl. (fp, m, c, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdet av utökat samarbete mellan vårt landoch de baltiska staterna inom bl.a. nykterhetsområdet.1991/92:U541 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till de civila polisorganisationerna iBaltikum.1991/92:U542 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etniska konflikter.1991/92:U546 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av utbyggda och bättrefärjeförbindelser/kommunikationer mellan och östraEuropa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av svenskt stöd till satsningar påinfrastruktur och kommunikationer i östra /92:Fi711 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör kompensera för denguldreserv som vi överlämnade till i juli 1940.1991/92:Jo415 av och ()vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskfångad fisk som livsmedelsbiståndtill f.d. Sovjetunionen.1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om aktivt svenskt deltagande i europeisktsamarbete för kontroll, avstängning och förbättring avkärnkraftverk i med prioritet för de ex-sovjetiskakärnkraftverken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en väsentlig del av den svenskamiljöhjälpen bör anslås till miljöinvesteringar i ochPolen, varvid bör användas beprövad svensk teknologi, till stordel svensk arbetskraft och svensk arbetsledning.1991/92:Jo668 av och (nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljösatsningar för attÖstersjön skall renas.1991/92:N250 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inom ramen för biståndet tillöstländerna utnyttja upparbetade kontakter i svenskareparationsvarvs verksamhet och skapa likvärdigakonkurrensvillkor med andra länder.1. Samarbetets karaktär, anslagsramar och principer förländerfördelningPropositionen (s. 242--243)Samarbetet med länderna i har ensärskild karaktär. Syftet är att stödja dessa länder att byggademokratiska institutioner och att utveckla marknadsekonomiskastrukturer, för de baltiska staterna även att bistå dessa attbefästa sin nationella suveränitet. finns betydandesvenska utrikes- och säkerhetspolitiska, näringspolitiska ochkommersiella intressen att tillgodose. De offentligtfinansierade insatserna kommer att utformas i detta perspektiv.Därvid skall de kontakter som redan finns tas till vara och nyainstrument vara sådana att det breda samhällsintresset kanutnyttjas.Stödet till bör även i fortsättningenvara öppet för samtliga länder i regionen. Vårt närområde medtonvikt på bör prioriteras i det bilaterala samarbetet.Därmed sker en anslutning till det mönster som håller på attutvecklas för samarbetet med , varvid devästeuropeiska länderna i sitt bilaterala stöd i första handengagerar sig i det egna närområdet och/eller i de central- ochösteuropeiska stater med vilka man har de tätaste kontakterna.Med mottagarländer längre bort löper samarbetet till störstadelen via multilaterala kanaler.För svenskt vidkommande innebär denna fördelningsprincip attde största bilaterala satsningarna i första hand görs på debaltiska länderna, i andra hand på det ryska närområdet samtPolen. Stödet till de två återstående reformstaternaTjeckoslovakien och samt till , ochAlbanien bör i huvudsak vara av multilateral natur. Visstbilateralt samarbete även med dessa länder är dock motiverat,bl.a. mot bakgrund av ett växande intresse från det svenskanäringslivet. är också utan jämförelsefattigaste stat. Ett eventuellt stöd till de stater ochdelrepubliker som tidigare bildade måste görasavhängigt den fortsatta händelseutvecklingen i dessa.För samarbetet med länderna i föreslårregeringen . under ett nytt anslag G 1 samt begärbemyndigande att få göra utfästelser intill ett belopp om högst2900000000kr.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U507 föreslås liksom ipropositionen ett treårsprogram med förl992/93 under ett nytt anslag som är skilt från biståndsanslaget(yrkandena 1 och 2) samt bemyndigande för regeringen att utfästatre gånger det anvisade beloppet (yrkande 11). Resurserna skallavse ett konkret samarbete till stöd för den samhällsomvandlingsom länderna i nu genomgår dels fördemokratins befästande, dels för fortsatta ekonomiska reformeroch ländernas deltagande i en alleuropeisk säkerhetsordning.Beträffande länderfördelningen anser motionärerna attregeringens förslag i onödan inskränker möjligheter attutveckla relationerna i vår världsdel och att såvälmultilaterala som bilaterala former skall kunna utsträckas tillsamtliga länder i (yrkande 3). Sverigeskall särskilt utveckla ett samarbete med de länder därdemokratiseringen fullföljs och starka ekonomiska och socialareformprogram genomförts. Huvuddelen av insatserna bör gå tillSveriges närområde i , dvs. , ,, och , särskilt S:t Petersburgsområdet.Ny demokrati föreslår i motionerna U520 och U521 att anslagetG 1 skall uppgå till en miljard mer än regeringens förslag.Höjningen består dels av 650 milj.kr. till en valutagarantifondför , dels 350 milj.kr. till regeringens disposition förmiljöinsatser i . Yrkandena behandlas isenare delar av betänkandet.I motion U527 välkomnas regeringens förslagmed betoning på en tydligare inriktning av biståndet för stödtill folkrörelser, demokratisk utveckling och samarbete som kanengagera en bred allmänhet (yrkande 4). Beträffande ländervalbetonas vikten av att möjligheten hålls öppen till miljöinsatseri längre bort liggande OSS-stater. I motionen framhålls viktenav att samarbetet inte präglas av förnedrandevälgörenhetsfilosofi. Stödet bör kunna utgå i form avlångsiktiga lån med socialt hänsynstagande och till en börjanförmånliga villkor (yrkande 1). Utskottet välkomnar propositionens förslag att för samarbetetmed anvisa medel över ett nytt anslag G,som är skilt från biståndsanslaget. Utskottet har ingen erinranmot den i propositionen föreslagna allmänna utformningen avsamarbetet.Därmed anser utskottet yrkandena 1, 2 och 11 i motion U507 (s)besvarade.Beträffande samarbetets geografiska fördelning har utskottetingen erinran mot propositionens förslag om en prioritering avländerna i närområde, dvs. , , ,i samt . Utskottet villemellertid se denna betoning av hela vårt närområde runtÖstersjön i ett enhetligt perspektiv utan några inbördesprioriteringar. Som ett resultat av det första treårsprogrammetför Östeuropasamarbetet kom en särskild tonvikt att gällasamarbetet med . Genom , och Litauenssjälvständighet ökar möjligheterna till samarbete med dessaländer. Det är ett svenskt intresse att utveckla näraförbindelser med samtliga våra grannar runt Östersjön.Enligt propositionens förslag bör stödet till övriga länder iCentral- och i huvudsak vara av multilateral natur.Enligt yrkande 3 i motion U507 (s) innebär detta att Sverigesmöjligheter att utveckla relationer och samarbete med vårvärldsdel i onödan inskränks. Utskottet anser emellertid att detbör finnas möjligheter till bilateralt samarbete med samtligaländer i . Vad gäller den huvudsakligageografiska tonvikten är motionärerna, med den preciseringutskottet gjort ovan, ense med regeringen. Utskottet finnerdärför att deras förslag är förenligt med propositionens.Därmed anser utskottet yrkande 3 i motion U507 (s) besvarat.Beträffande samarbetets inriktning och villkor i övrigtföreslås i yrkande 1 i motion U527 (v) att en stor del av stödetbör kunna utgå i form av långsiktiga lån med till en börjanförmånliga villkor.Utskottet konstaterar att de i propositionen föreslagnaresurserna avser dels finansiellt stöd i multilateraltsamordnade former, dels ett bilateralt stöd som huvudsakligengäller tekniskt gåvobistånd. Några bilaterala krediter av detslag motionärerna förespråkar förbereds ej. En omfattandelånefinansiering på kommersiella och i viss utsträckning påmjuka villkor är förutsedd inom ramen för bl.a. Europeiskabanken för återuppbyggnad och utveckling (), till varsgrundkapital åtagit sig att betala motsvarande525milj.kr. (1990/91:UU12).Därmed anser utskottet yrkande 1 i motion U527 (v) besvarat.I yrkande 4 i motion U527 (v) föreslås att samarbetet skallges en tydligare inriktning på stöd till folkrörelser ochkontakter med en bred allmänhet i stället för att, sommotionärerna uttrycker det, gå till högre tjänstemän ochmakthavare. Enligt utskottet är det naturligt att enkunskapsöverföring som skall underlätta en övergång tilldemokrati och marknadsekonomi riktar sig till dem som fyllerviktiga funktioner i övergångsprocessen. Det föreligger enligtutskottet ingen motsättning mellan denna inriktning och t.ex.stödet till folkrörelserna. Utskottet vill hänvisa till detbetydelsefulla stöd som via SIDA lämnas till svenska enskildaorganisationers insatser i . Genom dettabistånd, som till stor del finansieras av organisationernasjälva, når stödet en bred krets av mottagare.Därmed anser utskottet yrkande 4 i motion U527 (v) besvarat.2. Samarbetsformer och samarbetskanalerPropositionen (s. 243--244)Kunskapsöverföring på i stort sett alla områden är denstödform som framöver kommer att ges högstaprioritet i och i övrigt i närområdet.Kunskapsöverföring kan och bör ske inom samtligasamhällsområden, på många olika nivåer och i många olika former,t.ex. konsultinsatser för investeringsstudier, rådgivning ochförvaltningsstöd, institutionssamarbete, besök, kontakter,dialog och stipendier.Multilaterala stödformer kommer att spela en central roll. Detär uppenbart att behoven av kapital för investeringar iindustri, infrastruktur och miljöförbättringar i Central- ochÖsteuropa framöver kommer att vara mycket stora. Kapitalbehovenför sådana investeringar måste framför allt tillgodoses genom deinternationella och regionala finansiella institutionerna ochgenom privata investerare. roll måste i första handvara att på olika sätt underlätta för dessa institutioner attsnarast möjligt engagera sig i bl.a. de baltiska staterna.Av hänsyn till den särskilda karaktären i östsamarbetet ärerfarenheterna från biståndsarbetet i relevant endasttill viss del. För vissa typer av insatser finns dockmyndigheter med huvudsaklig inriktning på u-land, som kanutnyttjas även i samarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa. Detta gäller i första hand BITS, och (den senare vad avser stöd via enskilda organisationer ochkatastrofbistånd). Dessa myndigheter har redan engagerats isamarbetet, och den erfarenhet de därvid byggt upp bör tas tillvara. Till samma kategori hör , varsverksamhet i delvis finansierats viaBITS.Således har för kunskapsöverföring genom BITS förtreårsperioden /91--1992/93 anslagits 420 milj.kr. inomramen för det av är 1990 beslutade s.k.miljardprogrammet. För /93 återstår 120 milj.kr.att budgetera. BITS har därutöver äskat 300 milj.kr. per årunder med början /93 samt begärtadministrativ förstärkning.SIDA ansvarar för stödet till insatser genom folkrörelser ochenskilda organisationer samt vissa insatser på kulturområdet.Totalt 90 milj.kr. har i miljardprogrammet avsatts för dessaändamål. Därav återstår 20 milj.kr. att budgetera för budgetåret1992/93. SIDA har äskat ytterligare 15 milj.kr.Svenska institutet () har via BITS och SIDA fåttmedel för studiebesök, stipendier och kultursamarbete. SI harbegärt att de 3 milj.kr. som förutsetts för /93ställs till institutets disposition samt äskat ytterligare0,5 milj.kr. för svenskundervisning i Östeuropa.Kompetens- och ärendefördelningen mellan myndigheterna kommerytterligare att utredas.Swedfund International AB har under /92 fått50 milj.kr. som tillskott till sitt kapital för satsningar iCentral- och . Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd, , har dels äskat ytterligare 75milj.kr. som kapitaltillskott, dels medel för"främjandeinsatser" (utveckling av näringslivsinstitutioner,handelsfrämjande, utbildning och rådgivning). Efterfrågan påmedel för riskkapitalsatsningar är mycket stor. En ökning med60 milj.kr. förordas.Regeringskansliet och de centrala myndigheterna bör ocksåspela en viktig roll i samarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa. Några av dessa myndigheter har redan tidigare varitengagerade i samarbetet och har äskat medel för ytterligareinsatser.Ett mål i samarbetet med är attengagera hela det svenska samhället. Förutsättningarna att idirekta kontakter mellan organisationer, företag,utbildningsförbund etc. överföra kunskap är mycket goda. För attskapa en effektiv ordning för detta bör en särskild fond förkunskapsöverföring inrättas. En motsvarande fond finns iStorbritannien. Regeringen avser att avdela en stor del avanslaget att nyttjas såsom en kunskapsfond. Denna kunskapsfondskall stödja verksamhet i hela regionen, men prioritet bör gestill stöd inom vårt närområde, dvs. , , ,och de närliggande delarna av Ryssland.För att på ett snabbt sätt kunna omsätta regeringensintentioner om inriktning och utformning av stödet tillkunskapsöverföring kommer en särskild beredning att inrättasinom . De närmare formerna för dennakunskapsöverföring är föremål för överväganden inomregeringskansliet. Därvid prövas såväl hur den kompetens somfinns vid bl.a. BITS kan utnyttjas som de erfarenheter som finnsav motsvarande arrangemang i andra länder.430 milj.kr. föreslås till regeringens disposition. Regeringenavser återkomma med förslag om fördelning av dessa medel mellande olika slag av insatser som redovisats.Sammantaget fördelar sig därmed programmet för Central- ochÖsteuropa på följande poster:Till regeringens disposition 430 000 000 (1)Multilateralt stöd 45 000 000Swedecorp (joint venture) 60 000 000Polsk stabiliseringsfond 65 000 000Valutastöd 300 000 000Katastrofbistånd, m.m. 50 000 000FörlustriskerBetalningsbalansstöd 50 000 0001 000 000 000 (1)1Från programmet avräknas . föradministration av samarbetet.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U507 kritiseraspropositionens förslag för att vara en tom ram utan tydligtangivande av hanteringsformer eller ändamål.