bet · GG01SkU14 · 1992-12-08 00:00:00 — Förslagetmåste därför avvisas. Däremot motsätter vi oss inte enframtida reformering av stipendiebeskattningen om en allsidigbelysning av frågorna visar att reglerna bör ändras.Regeringen bör i så fall återkomma med ett nytt förslag.dels vid mom. 3 och mom. 8 i motsvarande del hemställt3. beträffande stipendieratt bifaller motion 1992/93:Sk20 och avslårproposition 1992/93:127 i denna del,8. beträffande lagförslagen i motsvarande delatt beträffande lagförslag 2 beslutardels att 19§ första stycket kommunalskattelagen(1928:370) skall ha följande såsom reservanternas förslagbetecknade lydelse:Utskottets förslagReservanternas förslag 19§ Till skattepliktig inkomst räknas icke:vad som -- -- -- -- -- -- -- -- -- utgivet belopp:stipendier för mottagarens stipendium som är avsettutbildning; för mottagarens utbildning och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning;stipendium som -- -- -- -- -- -- -- -- -- till 500 kronor.dels att sista meningen utgår ur de föreslagnaövergångsbestämmelserna.3. Hobby (mom. 4 a och mom. 8 i motsvarande del), , , , , och (alla s) hardels anfört följande:Genom skattereformen infördes nya principer för att beskattaolika typer av hobbyverksamhet. Man valde då en kompromiss sominnebär en avvägning mellan det faktum att kostnader förhobbyverksamhet är av privat karaktär och kravet på att ibeskattningen ta hänsyn till att en verksamhet under de förstaåren efter starten ofta drivs med underskott.Regeringen föreslår att tiden för kvittning av gamlaunderskott mot framtida inkomster utökas från ett till fem år.På grund av otillräckliga erfarenheter av regeltillämpningenoch risken för skatteplanering bör förslaget till utökadekvittningsmöjligheter avslås.dels vid mom. 4 a och mom. 8 i motsvarande del hemställt4. beträffande hobbya) att avslår proposition 1992/93:127 i denna del,8. beträffande lagförslagen i motsvarande delatt avslår proposition 1992/93:127 i vad avserändring i 33§ 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370).4. Hobby (mom. 4 b)(nyd) hardels anfört följande:Propositionen är förvisso ett litet framsteg för den som haren hobby. Men förslaget är helt otillräckligt om man villbehålla den stora näringsgren som trav- och galoppsporten är,till gagn för svenska skattebetalare.Som anförs i motion Sk18 av (nyd) och StenAndersson i (m) uppgår hästägarnas kostnader inom trav-och galoppsporten för träningsavgifter, foder, transporter ochveterinärkostnader till ca /år. I dennakostnad är inte kapitalkostnader för inköp av hästar medtagna.Den totala prissumma som dessa hästägare tävlar om är 550miljoner kronor. För hästägarna blir det alltså sammanlagt ettstort underskott, men ändå skall den som tillfälligt råkar fåen vinst betala egenavgifter till socialförsäkringen ochinkomstskatt. Avdragsmöjligheterna har varit mycketbegränsade, och med förslaget i propositionen blir det etttrassel och utredningsproblem bakåt i tiden.Det ligger i sakens natur att man med sådana regler heltäventyrar framtiden för travsporten. Denna näring, somomsättter ca , sysselsätter direkt ochindirekt ca 60 000 människor som kommer att mista sina arbetenoch därmed orsaka skatteförluster för staten i förloradearbetsgivaravgifter och uteblivna inkomstskatter. Staten fårdessutom in på totospelet per år.Om spelet minskar, vilket det kommer att göra om kvalitetenpå löpen minskar, tappar staten ytterligare inkomster. Härtillkommer att stödet från ATG (AB Trav och Galopp) tillfriidrotten, veterinärvården, forskning och utbildning m.m.kommer att minska eller utebli.Resultatet av allt detta blir alltså en mycket dålig affär förstaten och oss alla. Om ett enskilt företag sköttes påliknande sätt skulle de ansvariga omgående avskedas. Detförslag som regeringen lägger fram innebär inte några störreförändringar eller att framtidsutsikterna för trav- ochgaloppsporten förbättras nämnvärt.Förslaget i motion Sk18 om skattefrihet för högst tvåhobbyhästar per person kan ge människor en morot och stimulansatt köpa en tävlingshäst och en dröm om att eventuellt få enav de mycket få tävlingshästar som kan springa in en betydandevinst. Förslaget innebär därmed att man inte ytterligareurholkar förutsättningarna för trav- och galoppsporten samtatt man bibehåller skatteintäkterna från denna näring åt ABSveriges ägare, dvs. skattebetalarna.Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till denlagändring som behövs.dels vid mom. 4 b hemställt4. beträffande hobbyb) att med anledning av motion 1992/93:Sk18 begäratt regeringen skyndsamt lägger fram förslag om ettskattefritt hobbyhästägande med maximalt två hästar perperson.5. Barnpension (mom. 5 b)(nyd) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk19 av m.fl. (nyd) är detgällande systemet för barnpension både byråkratiskt ochkostnadskrävande och dessutom orättvist.Ungdomar som har barnpension får skatteproblem om de tar ettferiearbete eller skaffar andra extrainkomster, eftersombarnpensionen förbrukar det grundavdrag som alla ärberättigade till. Extrainkomsten blir då beskattad från förstakronan. Detta måste upplevas som orättvist och omotiverat,eftersom ungdomar normalt sett kan ha ett feriearbete ellerannat extrajobb skattefritt. Det är också så att barnpensionenkan sägas ha trätt i stället för det skattefria underhåll somden avlidne föräldern bidragit med.I verkligheten är det bara en liten del av de ca 30 000 somhar barnpension som har eller kommer att få extrainkomster somskall beskattas. Det skattebortfall som uppkommer om manutformar reglerna på ett lämpligare sätt blir alltså intestort.Kravet i motionen är att regeringen skall återkomma tillriksdagen med en lämplig lösning på den aktuella frågan. Dettayrkande bör bifallas.dels vid mom. 5 b hemställt5. beträffande barnpensionb) att med bifall till motion 1992/93:Sk19 som sinmening ger regeringen till känna vad som här har anförts ombeskattningen av barnpension.6. Skatteflyktsklausulen (mom. 7 och mom. 8 i motsvarandedel), , , , , och (alla s) hardels anfört följande:Den s.k. skatteflyktslagen genomfördes av den dåvarandeborgerliga regeringen. Lagen tidsbegränsades under enfemårsperiod för att regelbundet kunna utvärderas frånrättssäkerhetssynpunkt. utvidgadesskatteflyktslagen.Lagen har alltså utvärderats från rättssäkerhetssynpunkt vidflera tillfällen, och den har också varit föremål för en meraingående översyn (se , SOU 1989:81).Regeringen föreslår att lagen avskaffas medmotiveringen att den skulle hota viktigarättssäkerhetsintressen.Av de utvärderingar och den mera genomgripande översyn avlagen som har gjorts är det möjligt att konstateraföljande. JK har i sina två utvärderingar (1985 och 1988) avlagen inte funnit att den skulle hota viktigarättssäkerhetskrav. Regeringens argument på denna punkt saknardärför saklig grund. Tidsbegränsningen av lagen är ocksåmotiverad av rättssäkerhetsskäl. Gjorda utvärderingar visarockså att lagen har använts mycket restriktivt irättstillämpningen vilket i stället har medfört kritik för attden är ineffektiv.Regeringens förslag innebär utan tvekan attskattemyndigheterna fråntas ett användbart instrument för attbekämpa skatteflykt. Detta instrument har en viktig preventivbetydelse för att minska otillåten skatteflykt. Det ärsärskilt allvarligt att man just nu avskaffarskatteflyktslagen när det finns mycket som talar för attolika former av skatteundandragande ökar kraftigt.Vi anser mot bakgrund av denna genomgång av sakskälen attregeringens förslag är direkt stötande och knappast kanuppfattas på annat sätt än som ett stort ointresse för att medkraft bekämpa olika former av skatteflykt.Socialdemokraterna har under sin regeringstid genomfört en radåtgärder för att bekämpa skattefusk, skatteflykt och s.k.skatteplanering. har varit motståndare till alladessa åtgärder. Även och har ställt sigavvisande till den del av dessa åtgärder. Efterregeringsskiftet har den nya regeringen gjort en rivstart påskatteområdet. Ett flertal åtgärder som regeringen har låtitgenomföra ökar möjligheterna till skatteundandraganden ochutgör allvarliga avsteg från bärande principer iskattereformen.Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommission föratt se över rättssäkerheten. Kommissionens uppgift är inte attse till att trygga medborgarnas rätt till utbildning, arbeteoch social trygghet och omvårdnad, dvs. frågor som i dagfordrar all uppmärksamhet. Vad man skall ta upp är i ställetde ofta överdrivna attacker som har riktats motvissa detaljer i skattelagstiftningen. Från sidatalar man mycket om lag och ordning. I och för sig är detglädjande att deras lidelse för rättssäkerheten är så stark.Men det är beklagligt att den inte är lika stark när detgäller kampen mot ekonomisk brottslighet och skatteflykt. Detär också beklagligt att och har envacklande inställning till skattesmitning.Vi kommer i ett annat sammanhang att på nytt lägga fram ettsamlat program mot ekonomisk brottslighet och skattesmitning.I detta program är en skatteflyktsklausul en viktig del. Viavvisar med skärpa förslaget att nu slopa skatteflyktslagen.dels vid mom. 7 och mom. 8 i motsvarande del hemställt7. beträffande skatteflyktsklausulenatt med bifall till motion 1992/93:Sk22 avslårproposition 1992/93:127 i denna del,8. beträffande lagförslagen i motsvarande delatt avslår lagförslag 6 om upphävande av lagen(1980:865) mot skatteflykt.Särskilt yttrandeBilkostnader (mom. 2), , , , , och (alla s) anför:I propositionen föreslår regeringen ett oförändratbilkostnadsavdrag på /mil. Efter motionstiden gårregeringen sedan ut med en kommuniké om en höjning avbilkostnadsavdraget till /mil på grund av effekterna avbensinskattehöjningen.Bensinskattehöjningen och övriga skattefrågor vilar på enöverenskommelse mellan Socialdemokraterna ochregeringspartierna. Enligt vår uppfattning är det inteacceptabelt att regeringspartierna agerar på det här sättetvid sidan av den träffade uppgörelsen, utan att i förväg tanågon som helst kontakt med oss. Förfarandet strider också påandra sätt mot den ordning som bör gälla förriksdagsbehandlingen av skattefrågor.Utskottet föreslår nu -- i konsekvens med regeringenskommuniké -- att bilavdraget höjs, utan att regeringen ellerutskottet har presenterat något som som helst underlag för attbedöma konsekvenserna av förslaget. Men det står utan vidareklart att det blir ett betydande skattebortfall, särskilt förkommunerna.Socialdemokraterna har vid behandlingen av krispropositionenhävdat att det av flera skäl är motiverat att uppskjutabensinskattehöjningen. Eftersom vi inte har fått gehör hosövriga partier för denna uppfattning kommer bilresenärerna attdrabbas av väsentliga prishöjningar . I detläge som har uppkommit bör man på något sätt kompensera demsom har långa resor till arbetet eller kostnader för bilresori tjänsten för den merkostnad som uppkommer för dessa resor,och vi instämmer därför i utskottets förslag. Med dettasärskilda yttrande vill vi emellertid understryka att frågornaborde ha behandlats mer noggrant än vad som har blivitfallet. Med tanke på den träffade överenskommelsen borde manockså ha samrått med Socialdemokraterna i denna fråga.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Vi biträder reservationerna 1, 2 och 6.När det gäller skatteflyktsklausulen vill jag understryka vadsom anförs i denna fråga i motion Sk22 av m.fl.(v).I betänkandet av (SOU 1989:81) gjordesen genomgång av utländsk rätt på detta område. Av de sexländer som studerats visade det sig att fem hade liknandegeneralklausuler mot skatteflykt som den svenska. Det gälldeStorbritannien, , , dåvarande FörbundsrepublikenTyskland och . Samtliga dessa stater brukar normaltanses som rättssamhällen.I har det ansetts som en god regel attutvärdera om tillämpningen av den aktuella lagstiftningeninneburit problem. I detta fall har Justitiekanslern vid tvåtillfällen fått i uppdrag att granska tillämpningen avskatteflyktslagen ur rättssäkerhetssynpunkt. JK har funnit atttillämpningen av lagen präglats av stor försiktighet och attdet inte finns något stöd för antagandet att kraven pårättssäkerhet och förutsebarhet åsidosatts.En genomgång av de domar där lagen mot skatteflykt tillämpatsger föga stöd för regeringens uppfattning att de allmännasställning gentemot den enskilde stärks på ett sätt som inte ärrimligt. Det totala antalet domar gällande skatteflyktslagen1981--1988 är 41, och inte i något av dessa fall har detpåståtts att den enskildes rättssäkerhet åsidosatts. Antaletförhandsbesked där skatteflyktslagen ansetts tillämplig harunder varit 24. Inte heller beträffande dessa harkritik framförts beträffande rättssäkerheten.Det finns däremot starka skäl att behålla lagen motskatteflykt. Vetskapen att vissa genom skatteflyktsåtgärderundgår skatt är självfallet ägnat att försvaga viljan hosövriga skattskyldiga att fullgöra en betungande skattebörda.Det katastrofala läget när det gäller den ekonomiskabrottsligheten och problemen kring det avanceradeskatteundandragandet gör att det allmänna förlorar storaskatteinkomster. Om dessa missförhållanden inte åtgärdas utantvärtom underlättas genom slopandet av lagen mot skatteflykt,är detta dessutom i sig ägnat att undergräva allmänhetensvilja att solidariskt betala skatt. I nuvarandestatsfinansiella situation med ett våldsamt växandebudgetunderskott torde ett avskaffande av generalklausulen motskatteflykt inte utgöra den klokaste signalen tillskattebetalarna.Att avskaffa generalklausulen mot skatteflykt är fel åtgärdvid fel tidpunkt.klipps in sist på s. 2 efter den satta prop-textenI detta sammanhang tar utskottet också upp den reglering avpunkt 14 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen somföranleds av proposition 1992/93:108 och utskottets betänkande1992/93:SkU8.Med den justering som föranleds härav har lagförslagenföljande lydelse.