bet · GF01UU15 · 1992-03-24 00:00:00 — Under förutsättning att av BNI även i fortsättningen kommer att avsättas för bistånd ställs Sverigevid medlemskap inför uppgiften att bereda plats för bistånd genom EGmotsvarande endast av det totala biståndsanslaget. AvMaastricht-överenskommelsen framgår emellertid att en ökad koordinering mellanmedlemsländerna på biståndsområdet kan förväntas . kanenligt utskottets bedömning påverka denna process. Redan imedlemskapsförhandlingarna är det viktigt att understryker sin syn påbiståndsfrågorna. bör också värna om de förbättringar som har gjorts iden svenska närings- och handelspolitiken . Avregleringenav jordbruket och avvecklingen av kvoter för textilimporten är två svenskaåtgärder som kan gagna u-länderna.Med det ovan anförda betraktar utskottet yrkande 18 i motion U504 (s) sombesvarat.Inom EG pågår diskussioner om vilken avvägning som skall göras mellan biståndsom en uppgift för gemenskapen och medlemsländernas biståndsansträngningar.Utskottet anser i likhet med vissa av motionärerna att bör verka föratt subsidiaritetsprincipen (eller närhetsprincipen), d.v.s. att ingen frågaskall avgöras eller hanteras längre upp i en organisatorisk hierarki än vad somär sakligt motiverat, skall gälla inom biståndsområdet. Som utskottet harpåpekat tidigare i betänkandet gynnas effektiviteten i biståndet av flerakompletterande organisationsformer. Detta synsätt torde äga aktualitet även förEG:s bistånd. EG:s och medlemsländernas samlade bistånd torde nå de bästaresultaten om de gemensamma programmen tar sig an de frågor där behoven avsamlat agerande är störst och de nationella programmen får utvecklas utifrånsina egna förutsättningar.Därmed tillstyrks yrkande 1 i motion U544 (fp).Vad beträffar frågan att krav på demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna skall ställas på mottagarna av EG:s gemensamma bistånd är dessaprinciper genom överenskommelsen i redan inskrivna som grundsatserför EG-biståndet. Som medlem i EG kan verka för att dessa principerverkställs i praktisk handling. Utskottet konstaterar också att EG genomenhälliga beslut redan har kunnat införa sanktioner mot tredje land närexempelvis brott mot de mänskliga rättigheterna föreligger. Samarbetet med Kinaär ett exempel på detta.Med det ovan anförda får yrkande 2 i motion U544 (fp) anses besvarat.Utskottet konstaterar att den senaste av 1989 innehållerstöd till strukturanpassning i mottagarländerna. Därmed har EG fått ettinstrument att stödja Lomé-ländernas marknadsekonomiska reformer.Med det ovan anförda får yrkande 3 i motion U544 (fp) anses besvarat.Angående en utvidgning av konstaterar utskottet att enomfattande del av EG:s bistånd når länder utanför . Redan 1976godkändes det första programmet för bistånd till de s.k. icke-associeradeländerna. Biståndet till länderna i och tas ur EG:sordinarie budget, som är föremål för årlig prövning av medlemsländerna ochEuropaparlamentet. 1976 slöts också avtal med Maghreb-länderna och året eftermed de s.k. Mashreq-länderna (, , , ). Biståndettill sker huvudsakligen inom den s.k. G24-processen. Detär enligt utskottet inte heller självklart att utökad konventionsbindning ärvad som bör eftersträvas. Konventionsformen kan komma att minska nödvändigflexibilitet för anpassning av biståndet till skiftande behov i olika länderöver tiden.Därmed avstyrks yrkande 4 i motion U544 (fp).Utskottet delar vissa av motionärernas synpunkter att stöd tillinformationsinsatser och kontaktskapande mellan svenska och europeiska enskildaorganisationer är nödvändigt. SIDA och enskilda organisationer kan med hjälp avde medel de får göra värdefulla insatser. Utgivandet av skriften och två större seminarier om EG:s biståndspolitik som UD:s u-avdelning planerarunder är exempel på nödvändiga informationsaktiviteter.Med det ovan anförda betraktar utskottet yrkande 2 i motion U226 (s) sombesvarat.Utskottet delar inte vissa motionärers uppfattning, att inte skallsamverka med EG på biståndsområdet.Därmed avstyrks yrkande 5 i motion U223 (v).C 1. Bidrag till internationella biståndsprogramUtskottet behandlar under detta avsnitt motioner som tar uppallmänna och principiella frågor rörande stöd till ochsamarbete med internationella biståndsorganisationer. Därefter tarutskottet ställning till motionsyrkanden beträffande medelsramar ochinriktning för de olika organisationerna.Propositionen (s. 110--112)Det svenska multilaterala biståndet redovisas huvudsakligen underanslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Därutöverutgår bidrag till FN:s verksamhet från övriga anslag. Det gällerfrämst bidrag till FN:s humanitära verksamhet och vidkatastrofsituationer, men även vissa långsiktiga uvecklingsinsatser,regionala program och stöd till internationella forskningsprogram.Det multilaterala systemet utgör ca en tredjedel av det totalabiståndet. Anslagsnivån för C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram föreslås öka med 246,8 milj.kr.Tabell 3. Bidrag till internationella biståndsprogram budgetåret1991/92 och 1992/93 fördelat på organisationer (milj.kr. )Anvisat Förslag Föränd-1991/92 1992/93 ringFN:s OPERATIVA varav- ordinarie bidrag 650,0 670,0 20,0- () 55,0 55,0 0FN:s befolkningsfond (UNFPA) 135,0 145,0 10,0FN:s barnfond () 370,0 395,0 25,0INTERNATIONELLA FINANSIERINGSORGANVärldsbanksgruppenvarav- Internationella utvecklings-fonden () 432,0 515,0 83,0- Internationella finansierings-bolaget (IFC) 15,0 16,0 1,0Regionala utvecklingsbankervarav- Afrikanska utvecklings-banken (AfDB) 15,0 0 - 15,0- Afrikanska utvecklingsfonden(AfDF) 289,2 270,0 - 19,2- Asiatiska (AsDB) 0 0 0- Asiatiska utvecklingsfonden(AsDF) 160,0 90,0 - 70,0- () 15,0 11,0 - 4,0- Nordiska utvecklingsfonden(NDF) 0 62,0 62,0 (1)962,2 964,0 37,8INTERNATIONELLT LIVSMEDELSBISTÅND OCH JORDBRUKSUTVECKLINGInternationellt livsmedelsbiståndvarav- Världslivsmedelsprogrammet(WFP) 122,0 127,0 5,0- (FAC) 55,0 50,0 - 5,0- Internationella katastroflagretför livsmedel (IEFR/PRO) 95,0 105,0 10,0Jordbruksutveckling- Internationella jordbruks-utvecklingsfonden () 36,0 60,0 24,0308,0 342,0 34,0FLYKTINGBISTÅNDFlyktingbistånd genom FNvarav- förpalestinaflyktingar (UNRWA) 140,0 146,0 6,0- FN:s flyktingkommissarie() 215,0 235,0 20,0355,0 381,0 26,0ÖVRIGTÖvriga organisationervarav- Internationella familje-planeringsfederationen (IPPF) 90,0 96,0 6,0- /internationellahandelscentrum (ITC) 22,0 23,0 1,0- FN:s narkotikaprogram (UNDCP)och annan narkotikabekämpning 55,0 58,0 3,0- Internationella sjöfarts-universitetet 18,0 19,0 1,0Andra multilaterala bidragvarav- Miljöinsatser 125,0 155,0 30,0- Övriga insatser 153,1 201,1 (2) 48,0 (1)- Multilateralabiträdande experter m.m. 57,0 62,0 5,0520,1 614,1 94,0SUMMA 3 319,3 3 566,1 246,81 Bidrag till (), som tidigareredovisats under anslagsposten, Andra multilaterala bidrag,delposten, övriga insatser, utgör /93 en egen delpostunder anslagsposten Regionala utvecklingsbanker.2 Inom denna post jämte ingående ointecknade reservationer kanmedel intill ett belopp om 150 milj.kr. disponeras för civilainsatser i samband med FN-aktioner för fred och återuppbyggnad.Regeringens motivering till medelsramarna för de olikaanslagsposterna under C 1-anslaget återfinns i propositionens. 112--131.Multilateralt bistånd, allmäntSammanfattning av motionernaMotion U228 (fp) tar upp ett antal frågor i anslutning tillmultibiståndskommitténs betänkande (SOU 1991:48). Enligt yrkande 1borde regeringen ha tagit hänsyn till kommitténs slutsatserbeträffande kapaciteten för handläggningen av det multilateralabiståndet. Motionären utgår från att den av regeringen aviseradeöversynen av kapacitetsfrågorna sker skyndsamt samt att behovet avförbättrad samverkan mellan de myndigheter och organ som berörs avdetta bistånd beaktas. Enligt motionens yrkande 2 förordas att denmultilaterala andelen av biståndet successivt höjs till våragrannländers nivå. I yrkande 3 framhåller motionären vikten avsamverkan mellan enskilda organisationer på det multilateralaområdet. Bl.a. nämns i motionen folkrörelserådets potential som forumför samverkan.I motion U221 (nyd) yrkande 1 föreslås en medelsram förC1-anslaget om 2 850 milj.kr., vilket innebär en sänkning med ca716 milj.kr. jämfört med regeringens förslag. Motionärerna finner detmärkligt att är en av de största bidragsgivarna till i stortsett alla internationella organisationer.UtskottetSom framgår av budgetpropositionen har den parlamentarisktsammansatta kommittén för översyn av svenskt multilateraltbiståndssamarbete lagt fram sitt betänkande Bistånd genomInternationella Organisationer (SOU 1991:48). Översynen är enligtutskottets uppfattning en grundlig och värdefull genomgång av detmultilaterala biståndet, dess mål och medel. De frågor rörandebiståndsvolym, handläggning av biståndet samt de enskildaorganisationernas roll som tas upp i motion U228 (fp) behandlas iutredningen.Det Nordiska har avlämnat sin slutrapport . Rapporten innehåller värdefullaanalyser och rekommendationer syftande till att stärka effektiviteteni FN:s operationella aktiviteter samt förbättra styrningen ochåstadkomma ett bättre finansieringssystem. Utskottet noterar medtillfredsställelse att fått ett positivtmottagande.Utskottet delar uppfattningen som anges i propositionen att Sverigebör aktivt verka för att genomföra förbättringar och reformer i syfteatt uppnå ett effektivt fungerande multilateralt system. som det Nordiska och deslutsatser som redovisas i budgetpropositionen bör utgöra underlag idetta viktiga arbete.Vad gäller det multilaterala biståndets totala volym anförs ibudgetpropositionen att regeringen förutser en fortsatt högmultilateral andel av det svenska biståndet och ett aktivt svensktengagemang i det multilaterala samarbetet. Detta uttalande stämmerväl överens med den positiva syn på det multilaterala biståndet somutskottet vid tidigare tillfällen gett uttryck för. Utskottet harnoterat den diskussion som förs i multibiståndsutredningen om eneventuell höjning av den nuvarande multilaterala andelen om ca entredjedel av det svenska biståndet till den ca 40-procentiga andeleni andra nordiska länder. Utskottet utgår från att såväleffektivitets- och reformfrågorna som volymfrågan fortlöpandeövervägs på svensk sida och inom ramen för samarbetet med de nordiskaländerna. Utskottet ser dock inte behov av någon ny procentuellmålsättning vad gäller det multilaterala biståndets andel.Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U228 (fp).Som utskottet konstaterade i betänkande 1990/91:UU15 svararSverige, liksom främst övriga nordiska länder, för enoproportionerligt stor andel av de multilaterala biståndsorganensfinansiering sett i relation till givarländernas BNI. Som exempel kannämnas att är största bidragsgivare i absoluta termer tillUnicef och hör till de största bidragsgivarna till bl.a. UNDP, UNHCR,UNRWA och UNFPA. Utskottet konstaterade i betänkande 1990/91:UU15 attom andra biståndsgivare skulle höja sina bidrag i riktning mot vårnivå, skulle detta på ett fundamentalt sätt förändra och förbättradessa organs möjligheter att bistå de fattiga länderna. börsåledes aktivt verka för högre bidrag från givarländerna till demultilaterala organen.Utskottet godkänner den av regeringen föreslagna medelsramen föranslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram om3 566,1 milj. kr.Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U221 (nyd).När det gäller den specifika frågan om handläggningskapacitet påsvensk sida (mot. U228, yrk. 1) välkomnar utskottet att regeringenmed utgångspunkt i multibiståndsutredningens slutsatser aviserat enöversyn av beredningsresurserna och behovet av en eventuellförstärkning. Utskottet vill för sin del understryka vikten av atterforderlig kapacitet tillhandahålls för beredningen på svensk sidaav det multilaterala biståndet, dels mot bakgrund av detta biståndsbetydande volymmässiga omfattning, dels med tanke på vad som ovananförts om behovet av effektivisering och reformarbete.Med det ovan anförda får yrkande 1 i motion U228 (fp) ansesbesvarat.I propositionen anger regeringen sin avsikt att stimulera en bättresamverkan med enskilda organisationer på det multilaterala området.Utskottet välkomnar detta och utgår från att resultatet avregeringens ansträngningar i detta hänseende redovisas för riksdagenvid lämpligt tillfälle.Härmed får yrkande 3 i motion U228 (fp) anses besvarat.FN:s barnfond ()Sammanfattning av propositionen (s. 114--115)har enligt regeringen en särskild funktion som katalysatorför regeringarnas egna insatser i de 128 länder som fonden samarbetarmed. Inte minst i arbetet med att länder skall kunna uppfyllabestämmelserna i , som antogs , samtmålsättningen i deklarationen från barntoppmötet, förutser regeringenen betydande roll för arbete för gatubarn, flyktingbarn,barnprostituerade och andra särskilt utsatta barngrupper.Mot bakgrund av de goda resultat insatser medfört förvärldens barn och för det förtroende hyser förorganisationens arbete föreslår regeringen en höjning av anslaget med25 milj.kr. till 395 milj.kr. /93.MotionenI motion U223 (v) föreslås en medelsram om 740 milj.kr., vilket är345 milj.kr. mer än vad regeringen föreslagit. Som motivering angesbl.a. behovet av att förverkliga besluten från barntoppmötet isyfte att förbättra situationen för barnen.UtskottetSom nämns ovan är den största bidragsgivaren till FN:sbarnfond, i absoluta termer. sammanlagda bidrag utgörca av budget. Stödet till över C 1- anslagetkompletteras med omfattande insatser genom SIDA, s.k. multibi-stödvilket under /91 motsvarade ca 300 milj.kr.Liksom regeringen hyser utskottet förtroende för förmågaatt effektivt förmedla biståndsinsatser för barn. Utskottettillstyrker propositionens förslag till medelsram.Härmed avstyrks yrkande 7 i motion U223 (v).FlyktingbiståndSammanfattning av propositionen (s. 123--125)Ökad belastning på UNRWA:s hälso-, sjukvårds- ochsocialhjälpsprogram, behov av fler skolor, UNRWA:s insatser förstrandsatta personer i samt allmänna kostnadsökningar har,enligt regeringen, medfört att UNRWA:s totala utgifter och behov avytterligare resurser ökat. Regeringen föreslår därför att Sverigesreguljära bidrag till UNRWA höjs med 6 milj.kr. till 146 milj.kr. /93.Med hänsyn till att UNHCR:s verksamhet också har utökats väsentligtunder är det, enligt regeringens mening, angelägetatt det svenska bidraget höjs. Det reguljära bidraget bör, enligtregeringen, kunna användas flexibelt av UNHCR för att täcka bådereguljära programkostnader och särskilda program.I propositionen föreslås att reguljära bidrag till UNHCRhöjs med 20 milj.kr. till 235 milj.kr. för /93.UNHCRSammanfattning av motionernaI motion U202 (s) föreslås en medelsram om 255 milj.kr. för UNHCRvilket är 20 milj.kr. mer än vad regeringen föreslagit. Sommotivering anges den förvärrade flyktingsituationen i världen.I motion Sf605 (s) framhålls biståndet som en faktor som kanpåverka orsaker till flykt och migration som sammanhänger medfattigdom, svält och miljöförstöring. Internationellt stöd måsteinriktas både på akuta och långsiktiga insatser. Flyktingkvinnors ochbarns behov måste särskilt uppmärksammas. Vidare anges att demultilaterala organen inom flyktingarbetet måste få större resurseroch finansiell stabilitet. bör ge hög prioritet åt attstabilisera organisationernas ekonomi, bl.a. genom att påverka andraländer att bidra. bör verka för radikalt ökade insatser förorganiserad överföring av flyktingar till tredje land för dem sominte kan få varaktigt skydd i den regim där de befinner sig.I motion U223 (v) föreslås en medelsram för UNHCR om 260 milj.kr.vilket är 25 milj.kr. mer än vad regeringen föreslagit. Sommotivering anges den katastrofala flyktingsituationen i världen.UtskottetSom nämns i regeringens proposition har behoven av UNHCR:sverksamhet ökats dramatiskt . Utskottet delarden syn som framförs i motion Sf605 (s) om vikten av internationelltstöd för flyktingar och vad gäller uppmärksamheten på kvinnors ochbarns behov. Det är också utskottets uppfattning att bör gehög prioritet åt att stabilisera organisationernas ekonomi. Utskottetnoterar i detta sammanhang att UNHCR:s finansiella ställning stärktsunder senare tid. bör även i fortsättningen verka för attandra givare höjer sina andelar av UNHCR:s finansiering.Härmed får yrkande 6 i motion Sf605 (s) anses besvarat.Sverige är den tredje största bidragsgivaren till UNHCR i absolutatal. Utskottet delar regeringens bedömning att UNHCR:s ökadeverksamhet motiverar en höjning av det svenska bidraget, vilket ocksåföreslås i budgetpropositionen. Utskottet godkänner den av regeringenföreslagna medelsramen för UNHCR om 235 milj.kr. Det kan isammanhanget noteras att betydande svenska biståndsmedel också kommerUNHCR till del i form av katastrof- och humanitärt bistånd inom ramenför C2-anslaget.Med det ovan anförda avstyrker utskottet yrkande 9 i motion U202(s) och yrkande 8 i motion U223 (v).UNRWAMotionernaI motion U202 (s) föreslås en medelsram för UNRWA om 160 milj.kr.dvs. mer än vad regeringen föreslagit.Enligt motion U610 (s) bör ökningen amvändas för organisationensinsatser på MR-området.Även i motion U223 (v) föreslås en högre medelsram, 156 milj.kr.Som motivering anges palestiniernas försämrade situation till följdav kriget i Persiska viken.UtskottetSom framgår av budgetpropositionen har palestiniernas ekonomiskasituation försämrats . Palestinierna drabbades myckethårt av , bl.a. till följd av att arabstaternas biståndkraftigt minskades eller helt avbröts samt att palestiniernasmöjligheter att arbeta i kringskars. Utskottet delaruppfattningen att den uppkomna situationen ställer ökade krav påUNRWA i dess arbete för de palestinska flyktingarna i regionen.Sverige är näst största bidragsgivaren till UNRWA och står förnärmare av organisationens budget.Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen för närvarandestuderar vissa frågor i anslutning till UNRWA:s verksamhet. Detgäller bl.a. givarländernas styrning av verksamheten, möjlighetentill projektverksamhet som innebär att större utrymme lämnas förinitiativ och ansvarstagande från de palestinska flyktingarnas sidasamt beträffande formerna för samarbete och samordning mellan deolika FN-organen som är verksamma i området.Utöver UNRWA:s huvudsakliga verksamhet i form av stöd tillutbildning, hälsovård och livsmedelsförsörjning har organisationenockså kunnat utveckla en skyddsfunktion för flyktingar på deockuperade områdena, genom de s.k. Refugee Affairs Officers'verksamhet på fältet.Utöver bidragen via UNRWA förmedlas också svenskt bistånd tillpalestinierna genom andra kanaler, främst svenska enskildaorganisationer. Biståndet har huvudsakligen en humanitär inriktningmed tonvikt vid sociala sektorer. Vikt läggs också vid insatser inomområdet mänskliga rättigheter. Ett exempel är det stöd tillMR-organisationer verksamma på de av ockuperade områdena somförmedlas via den svenska avdelningen av . stödjer också skyddande verksamhet. Härutöver finns också bistånd somförmedlas genom olika FN-organ förutom UNRWA. Detta sistnämndabistånd kan komma att innefatta mer långsiktiga utvecklingsinsatser,som stöd till produktiva sektorer.Utskottet finner mot bakgrund av vad som ovan anförts om de ökadebehoven regeringens förslag till en höjning av medelsramen för UNRWAmotiverat.Behovet av ökade insatser på MR-området som nämns i motion U610 (s)anser utskottet i första hand bör kunna tillgodoses inom ramen för debilaterala svenska biståndsinsatserna genom enskilda organisationer.Härmed avstyrks yrkande 10 i motion U202 (s) och yrkande 5 i motionU610 (s) samt yrkande 9 i motion U223 (v).ÖvrigtPropositionenUnder delposten Övriga insatser finansieras bidrag till ettstort antal organisationer, program, seminarier och andrainternationella aktiviteter som främjar internationell samverkan ochutveckling.Med hänsyn tagen till ingående ointecknad reservation beräknarregeringen medelsbehovet under delposten Övriga insatser till 201,1milj.kr. under /93.MotionernaEnligt yrkande 11 i motion U202 (s) kan de ökade insatserna förflyktingar finansieras genom en neddragning av anslagsdelpostenÖvriga multilaterala insatser. Medelsramen för övriga multilateralainsatser föreslås bli 167 milj.kr.I motion U215 (s, m) föreslås att . anslås till kostnaderför ett WHO-universitet för medicinsk teknologi förlagt till Malmöoch att kostnaden belastas C 1-anslaget, anslagsposten Andramultilaterala bidrag, delposten Övriga insatser.UtskottetUtskottet konstaterar att enligt budgetpropositionen en betydandedel (intill 150 milj.kr.) av anslagsdelposten Övriga insatser fårdisponeras i samband med FN-aktioner för fred och återuppbyggnad.Utskottet anser det värdefullt att sådan beredskap för stöd i sambandmed FN-insatser finns inom ramen för budgetpropositionen och finnermot den bakgrunden regeringens förslag till medelsram föranslagsdelposten Övriga insatser motiverat.Härmed avstyrks yrkande 11 i motion U202 (s).Utskottet ser positivt på det förslag som framförs i motion U215(s, m) om insatser för att få ett WHO-universitet för medicinskteknologi lokaliserat till Malmö.Regeringen, som ser positivt på förslaget, har till WHO framförtatt med tanke på multilaterala karaktär måste en bredoch långsiktig finansiering garanteras.Utskottet tillstyrker förslaget om att under delposten Övrigainsatser (anslagsposten Andra multilaterala bidrag) anslå 500 000 kr.att utnyttjas på sätt som regeringen avgör för ärendets fortsattaberedning.Härmed tillstyrks motion U215 (s, m).VärldsbankenSammanfattning av propositionen (s. 155--121)andel av den senaste påfyllnaden till är . Dettainnebär ett bidrag motsvarande 2 528 milj.kr. I enlighetmed önskemål från har åtagit sig att betala av varjeårsbidrag kontant och erlägga resten som skuldsedlar deponerade iriksbanken. För /93 beräknar regeringen medelsbehovettill 515 milj.kr. -- förväntade dragningar om 288,0 milj.kr. och210,7 milj.kr. i kontantinsats, samt erforderlig reserv.Regeringen föreslår att ett särskilt anslag inrättas för biståndtill . Därmed blir det inte aktuellt att förCentral- och ta i anspråk några medel från de belopp somreserverats för att täcka skuldsedlar under /93.Vad gäller IFC beslöts om en ny kapitalökning med 1miljard US-dollar till totalt . Med oförändradsvensk kapitalandel om kommer ett svenskt bidrag tillkapitalhöjningen att uppgå till att inbetalasunder . Regeringen beräknar medelsbehovet för budgetåret1992/93 till 16 milj.kr.MotionernaI motion U236 (c) yrkande 3 föreslås en omfördelning av till olika FN-organ. I motionen anges att den politiskastyrningen, skuldfällan, storskaligheten och trögheten innebär attIDA inte är en lämplig kanal för svenskt bistånd utan biståndet börkanaliseras till organ som stödjer småskaliga projekt. Enligt sammamotions yrkande 4 bör regeringen göra en översyn av Världsbankenspolitik varvid regeringen bör lyssna på de organisationer som påfältet har egna erfarenheter av de strukturanpassningsprogram somVärldsbanken och IMF tvingar på i skuldfällan.Enligt motion U209 (v) bör regeringen ta initiativ i IMF ochVärldsbanken för att åstadkomma mer demokratiska röstregler ochstörre insyn.I motion U223 (v) föreslås att inte skall medverka i dennya IDA-påfyllnaden. Som motivering anges mycket aktivaagerande för att styra IDA:s verksamhet samt kritiken som riktats motIDA:s långsamma utbetalningstakt.I motion U617 (v) yrkas att skall verka för att intebeviljas lån från på grund av brott mot mänskligarättigheter.UtskottetUtskottet har under en följd av år behandlat motioner som i likhetmed motion U236 (c) gett uttryck för en kritisk hållning tillVärldsbankens och IMF:s verksamhet samt tillstrukturanpassningsprogrammen. I betänkande 1990/91:UU15 anfördeutskottet bl.a. att återhämtningen ur en ekonomisk krissituationendast kan bli hållbar om de bakomliggande orsakerna till problemenundanröjs. Utskottet ansåg att det för flertalet har visatsig att ekonomisk-politiska reformer och institutionella förändringarför att öka tillväxt och export har gett det bästa resultatet samtatt även de sociala sektorerna gynnas genom den generella ekonomiskaförbättringen som är det eftersträvade målet.