bet · GF01SfU10 · 1992-04-29 00:00:00 — Utskottet avstyrker därmed bifall tillmotion Sf619 yrkande20.Andra handläggningsfrågorLars m.fl. (v) kritiserar i motion Sf619 ocksåinvandrarverkets förtroendeläkare och begär att regeringenskall ge invandrarverket i uppdrag att avveckla det nuvarandesystemet med förtroendeläkare i ärenden om uppehållstillstånd(yrkande21).Utskottet konstaterade i sitt av godkända betänkande1990/91:SfU14, liksom i tidigare betänkande, vid behandlingen aven liknande motion att förtroendeläkarens uppgift i huvudsak äratt göra bedömningar av den befintliga utredningen i ett ärendeoch att förtroendeläkarens bedömning sedan ingick som en del iunderlaget för invandrarverkets beslut och fann inte skäl attföreslå någon översyn av systemet.Utskottet finner inte heller nu skäl att föreslå någon översynav systemet och avstyrker därmed bifall till motion Sf619yrkande21.Enligt förvaltningslagen (1986:223) skall en part som villlämna uppgifter muntligt i ett ärende som avsermyndighetsutövning mot någon enskild få tillfälle till det, omdet kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång. I andra fallbestämmer myndigheten om handläggningen skall vara muntlig. Förasylärenden vid invandrarverket finns en särskild regel ommuntlig handläggning. 1§ utlänningslagen skalldet ingå muntlig handläggning i ett sådant ärende om det kanantas vara till fördel för utredningen eller i övrigt främja ettsnabbt avgörande av ärendet. Muntlig handläggning skall ävenannars företas på begäran av utlänningen, om inte en sådanhandläggning skulle sakna betydelse för att avgöra frågan omuppehållstillstånd. -- I proposition 1988/89:86 med förslag tillutlänningslag m.m. framhölls att med muntlig handläggning avsessåväl informella telefonkontakter och sammanträffanden som merformella förhandlingar. I propositionen förordades i första handinformella sammanträffanden mellan invandrarverkets personal,utlänningen och, i förekommande fall, dennes biträde.Sammanträffandet bör som regel avse kompletterande utredning,inte ytterligare ett utredningsförhör utöver det som poliseninledningsvis skall hålla med den asylsökande. I propositionenframhölls vidare att förutsättningarna för muntlig handläggninggenom den omorganisation av invandrarverket som avsågs träda ikraft i betydande grad skulle komma attförbättras.Lars m.fl. (v) anför i motion Sf619 att invandrarverketnästan alltid avslår yrkanden om muntlig handläggning.Motionärerna anser att rätten till muntlig handläggning hosinvandrarverket måste göras ovillkorlig och samma regel införasför handläggningen hos . De begär (yrkande 9)ett tillkännagivande härom.Utskottet behandlade frågan om muntlig handläggning iasylärenden senast i sitt av godkända betänkande1991/92:SfU4. Utskottet ansåg därvid att reglerna för muntlighandläggning vid invandrarverket var till fyllest menunderströk, liksom vid tidigare behandling av frågan, vikten avatt gällande regler om muntlig handläggning följdes.Även frågan om muntlig handläggning tas upp i direktiven tillöversyn av vissa delar av utlänningslagstiftningen. Därvidanmärks att institutet inte kommit till användning i denutsträckning som förutsattes vid reglernas införande. Utredarenbör enligt direktiven överväga vad som kan göras för att ge denmuntliga handläggningen den roll som avsågs då bestämmelseninfördes.Som ovan framgått skall ansvaret för utredning i asylärendenfr.o.m. överföras till invandrarverket.Förutsättningarna för muntlig handläggning bör därmed enligtutskottets uppfattning förbättras. Med hänsyn härtill och tillatt frågan således kommer att övervägas inom översynen avutlänningslagstiftningen avstyrker utskottet bifall till motionSf619 yrkande9.Lars m.fl. (v) anför vidare i motion Sf619 att trotsuttalanden i förarbetena till den nya utlänningslagenuppmärksammas och utreds inte barns egna skäl föruppehållstillstånd i avsedd utsträckning. Motionärerna anserdärför att regeringen bör ge invandrarverket i uppdrag attåstadkomma sådana handläggningsrutiner att barnens egna skäl iasylärenden alltid utreds, och de begär ett tillkännagivandehärom (yrkande17).Utskottet hänvisade i sitt betänkande 1988/89:SfU19 omförslaget till ny utlänningslag till vad som framhållits ipropositionen om asylsökande barns situation. att barnen hade en särskilt utsatt position bland deasylsökande. Många av dem hade utsatts för svåra påfrestningartill följd av osäkra förhållanden i hemlandet i allmänhet ellerpå grund av våld som hade riktats mot dem själva eller derasanhöriga. Ett snabbt uppbrott från den invanda livsmiljön ochresan till ett främmande land under omständigheter som ofta varsvåra för barn att förstå kunde ytterligare drabba dem hårt.Barnen måste därför i asylärenden uppmärksammas som individersom kunde ha egna individuella skäl för uppehållstillstånd ochinte som bihang till föräldrarna. I samband med utredning avasylärenden utfrågades därför numera vårdnadshavare ommedföljande barns förhållanden, bl.a. deras fysiska och psykiskatillstånd, men också om eventuella egna asylskäl för barnen. Medutgångspunkt däri fick avgöras om barnet självt borde höras, omsociala myndigheter borde kopplas in eller om någon annan åtgärdborde vidtas. Enligt av framlagda allmänna rådborde asylsökande -- däribland barn -- ges en inledandehälsoundersökning . För vissa grupper, bl.a.barn, skulle denna inledande undersökning kunna följas upp av enläkarundersökning. Uppgifter från dessa undersökningar skulleefter medgivande från vårdnadshavaren kunna ingå i detutredningsmaterial som skulle ligga till grund för beslut iärendet om uppehållstillstånd.Utskottet vidhöll senast i sitt av godkändabetänkande /91:SfU14 sin tidigare uppfattning att detanförda gav goda förutsättningar för att i asylärenden som inteledde till omedelbar avvisning ta hänsyn till barnens särskildasituation. Utskottet utgick även då från att regeringenuppmärksamt följde hur målsättningen efterlevdes. Utskottetville nämna att invandrarverket numera även hade enförtroendeläkare med barn- och ungdomspsykiatri som speciellkompetens. Utskottet ansåg alltjämt att vad som anförts ipropositionen om handläggningen av asylärenden som omfattar barngav goda förutsättningar för att ta hänsyn till barnenssituation. Utskottet utgick vidare från att invandrarverketsträvade efter att efterleva målsättningen och att regeringenuppmärksamt följde utvecklingen. Utskottet ansåg att någotuttalande av inte behövdes med anledning avföreliggande motioner.Utskottet, som även i denna fråga anser att förutsättningarnaatt de angivna målsättningarna skall uppfyllas bör förbättrasgenom att utredningsansvaret flyttas över till invandrarverket,vidhåller den angivna inställningen och avstyrker bifall tillmotion Sf619 yrkande17.Enligt 20§ förvaltningslagen (1986:223) är myndigheterskyldiga att vid ett ärendes avgörande lämna enbeslutsmotivering. Undantag gäller om beslutet inte gårnågon part emot, om det av annan anledning är uppenbartobehövligt att upplysa om skälen eller om det är nödvändigt medhänsyn till rikets säkerhet, skyddet för enskildas personligaeller ekonomiska förhållanden eller något jämförbartförhållande, eller om ärendet är så brådskande att det intefinns tid att utforma skälen.Tidigare kritik mot att beslut i utlänningsärenden varbristfälligt motiverade bemöttes med invändningen attbeslutsmotiveringar lämnades i den utsträckning som var möjligmed hänsyn till sekretessreglerna. För att beslutsmotiveringskulle kunna lämnas i större utsträckning även iutlänningsärenden, utan att känsliga uppgifter om utlänningenspersonliga förhållanden skulle röjas genom att de togs in ibeslutet, gjordes därför i samband med införandet av 1989 årsutlänningslag en ändring i sekretesslagen. Ändringen innebär attden sekretess i utlänningsärenden som föreskrivs i 7kap. 14§andra stycket sekretesslagen (1980:100) skall gälla föruppgifter i skälen till ett beslut. Detta innebär att en uppgiftom en enskilds personliga förhållanden är sekretessbelagd, omdet inte står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon honom närstående lider men. -- Beslut iärenden rörande visering, arbetstillstånd och tidsbegränsatuppehållstillstånd är även i fortsättningen undantagna frånkravet på beslutsmotiveringar (11kap. 3§ utlänningslagen).Lars m.fl. (v) anser i motion Sf619 attbeslutsmotiveringarna hos invandrarverket är ytterstknapphändiga. Motionärerna framhåller att detta är en avgörandebrist ur rättssäkerhetssynpunkt, som gör det omöjligt för denasylsökande att bedöma grunderna för ett avvisningsbeslut ochatt utnyttja besvärsrätten på ett effektivt sätt. Motionärernaanser att regeringen bör uppdra åt invandrarverket att tydligtmotivera besluten i asylärenden och begär ett tillkännagivandeom detta (yrkande11).Av det ovanstående framgår att beslutsmotivering skall lämnasi asylärenden. I proposition 1988/89:86 framhölls att det ärangeläget att skyldigheten att motivera beslut iakttas noggrant,och detta gäller särskilt ärenden om avvisning eller utvisningdär frågan om asyl har prövats. Utskottet hänvisade till dettavid sin behandling av motsvarande motionsyrkande i sina avriksdagen godkända betänkanden /91:SfU14 och 1991/92:SfU4och ansåg att något uttalande från sida med anledningav en motion i frågan inte var påkallat. Utskottet vill även nuhänvisa till vad som i propositionen framhållits om skyldighetenatt motivera beslut. Något ytterligare uttalande från riksdagenssida var enligt utskottets uppfattning inte påkallat.Utskottet, som noterar att generaldirektören vidutlänningsnämnden vid utfrågning hosutskottet som sin uppfattning uttalat attinvandrarverkets beslutsmotiveringar var bra, anser inte hellernu att något uttalande i frågan är påkallat av . Meddetta avstyrks bifall till motion Sf619 yrkande11.Lars m.fl. (v) påpekar i motion Sf619 att diskussionerom att inrätta en advokatjour för asylärenden där avvisningmed omedelbar verkställighet är aktuell har förts mellan invandrarverket och ochatt man därvid diskuterat bl.a. försök med en sådanjourverksamhet vid utredningsslussen i . Motionärernabegär ett tillkännagivande om att regeringen bör geinvandrarverket i uppdrag att inleda en sådanförsöksverksamhet (yrkande12).Utskottet konstaterade senast i sitt av godkändabetänkande /91:SfU14 att diskussioner om inrättande av enadvokatjour pågick mellan invandrarverket och Sverigesadvokatsamfund. Enligt utskottets uppfattning borde ansvaret fören sådan jourverksamhet inte åvila invandrarverket, även om ensådan verksamhet praktiskt underlättades av viss medverkan frånverket. Utskottet ansåg inte att något uttalande i frågan bordegöras av och avstyrkte bifall till föreliggandemotioner i frågan.Enligt vad utskottet erfarit pågår alltjämt diskussioner ifrågan mellan invandrarverket och . Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning i frågan och avstyrker bifalltill motion Sf619 yrkande12.Berith m.fl. (v) framhåller i motion Sf627 desvårigheter asylsökande kvinnor kan ha att berätta omsexuella övergrepp och annat för män. Det är därför viktigt attkvinnor från länder i och från andra diktaturererbjuds kvinnliga poliser, advokater och tolkar vidutredningsförhören, och motionärerna begär (yrkande 1) etttillkännagivande om att så skall ske.Utskottet delar motionärernas uppfattning om svårigheterna förkvinnor i de angivna situationerna. Utskottet utgår från att deansvariga myndigheterna i största möjliga utsträckning tarhänsyn till dessa svårigheter men inser attomständigheterna -- tillgången på tolkar och advokater, påutredare med landkunskap -- ibland är sådana att önskemålen integår att tillgodose. Med detta avstyrker utskottet bifall tillmotion Sf627 yrkande1.Handläggningen av vissa ärenden om arbetstillståndSom nämnts ovan måste med undantag för nordiska medborgare enutlänning ha uppehålls- och arbetstillstånd för att arbeta iSverige. Tillstånd utfärdas av statens invandrarverk.Arbetsmarknadsstyrelsen beslutar om riktlinjer för bedömningenav ärenden om arbetstillstånd. ocharbetsmarknadsstyrelsen har träffat överenskommelser om olikayrkesgrupper som kan tillåtas arbetskraftsinvandra.Invandrarverket skall i arbetstillståndsärenden samråda medlänsarbetsnämnden, om ansökan i ärendet inte skall avslås.Sådant samråd anses dock ha skett om invandrarverket följtarbetsmarknadsstyrelsens riktlinjer.I vissa fall gäller undantag från kravet på arbetstillstånd.Detta kan vara fallet vid arbete under kortare vistelser omhögst för vissa yrkesutövare och för sådanautländska studerande som beviljats uppehåll i förstudier och arbetar --den 15 september.Regeringen uppdrog i beslut åtarbetsmarknadsstyrelsen och invandrarverket att genomföraförändringar avseende hanteringen av vissa arbetstillstånd.Förändringarna innebär att ett mer generellt och förenklatsäsongarbetstillstånd har ersatt den tidigaretillståndsformen för feriearbetande utländska studerande samt deolika mellanformer för kortvariga tillfälliga arbetstillståndsom vuxit fram . Det nya systemet bygger liksomdet tidigare på att arbetsmarknadsmyndigheterna fastställerbranschvisa kvoter efter samråd med parterna på arbetsmarknaden.Hanteringen av dessa tillståndsärenden kan efter ändring iutlänningsförordningen fr.o.m. (SFS1991:29) och bemyndigande av invandrarverket skötas avlänsarbetsnämnderna i stället för av invandrarverket.Frågor om tillstånd att arbeta i i vissa fall tas uppi två motioner. och () anseri motion Sf602 att alltför mycket krångliga regler finns kvar,som att behovet av arbetskraft måste anmälas före den 15 januarioch att förhandlingar måste äga rum med kan fastställa ramar. De begär etttillkännagivande om att feriearbete och arbete inomträdgårdsnäringen bör undantas från kravet på arbetstillståndför ungdomar. m.fl. (nyd) anser i motion Sf625 ocksåatt det behövs flexiblare regler bl.a. inom bär- ochträdgårdsodlingen, och de begär ett tillkännagivande om atttillfälliga arbetstillstånd skall beviljas av lokalarbetsförmedling.Enligt utskottets uppfattning finns med nuvarandearbetsmarknadssituation inte behov av ytterligare förenklingar ihanteringen av arbetstillstånd för tillfälliga arbeten av dentyp som anges i motion Sf602. Utskottet vill också erinra omatt regeringen planerar att genom ändring iutlänningsförordningen ge asylsökande rätt att förvärvsarbeta ivissa fall, vilket också torde minska behovet av att importeraarbetskraft för trädgårdsnäringens behov.I fråga om möjligheterna för lokal arbetsförmedling attbevilja tillfälliga arbetstillstånd vill utskottet erinra omatt länsarbetsnämnderna kan delegera tillståndsgivningen tillarbetsförmedlingen, som organisatoriskt och förvaltningsmässigtär en del av länsarbetsnämnden. Utskottet avstyrker därmedbifall även till motion Sf625.Avvisning och utvisningAllmäntEn utlänning som befinner sig i kan avlägsnas urlandet genom avvisning eller utvisning. En utlänning som inteuppfyller de formella krav som gäller för inresa och vistelse iSverige -- således när han i förekommande fall saknar pass,visering, uppehållstillstånd eller arbetstillstånd -- fåravvisas utan tidsgräns enligt 4kap. 1§ utlänningslagen.Vidare får en utlänning avvisas om han eller hon stannat kvarsedan den viseringsfria tiden eller viseringen gått ut.Även avlägsnande på grund av medellöshet och risk förbrottslig verksamhet skall ske genom avvisning (4kap. Tidsgränsen är för dessa fall tre månader.En utlänning som haft uppehållstillstånd och stannar kvar ilandet efter det att uppehållstillståndet har gått ut elleråterkallats skall avlägsnas genom utvisning (4kap. Även avlägsnande på grund av brott skall skegenom utvisning (4kap. 7§ utlänningslagen). Avlägsnande pågrund av asocialitet kan inte längre ske.Utvisning på grund av brottEn grundlig översyn av bestämmelserna om utvisning på grund avbrott gjordes , och vissa justeringar gjordes år 1984.Bestämmelserna har utan några sakliga ändringar förts över tillden nya utlänningslagen (4kap. 7--10§§). Utvisning på grundav brott får endast ske om brottet varit av viss svårighetsgrad-- i huvudsak om utlänningen döms för brott som kan leda tillfängelse -- och det finns risk för fortsattbrottslig verksamhet eller brottet är sådant att den dömde intebör få stanna här. Hänsyn skall tas till utlänningens levnads-och familjeförhållanden samt hur länge han vistats i Sverige.Bl.a. gäller att en utlänning som vistats i medpermanent uppehållstillstånd när åtaletväcktes, eller som då var bosatt i ,får utvisas endast om det finns synnerliga skäl. För flyktingargäller ytterligare restriktioner. En flykting får utvisas endastom han har begått ett synnerligen grovt brott och det skullemedföra allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låtahonom stanna här. Utvisning av en flykting får också ske om hani eller utomlands har bedrivit verksamhet som harinneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning attanta att han skulle fortsätta sådan verksamhet här. Slutligenfår en utlänning som kom till innan han fyllde femton åroch som när åtal väcktes hade vistats här sedan minst fem åröver huvud taget inte utvisas på grund av brott. --Utvisningsfrågan avgörs av den domstol som dömer i brottmålet.Om en utlänning utvisas skall domstolen beakta det men somutlänningen åsamkas genom utvisningen, när domstolen bestämmerpåföljden för brottet.I fem motioner berörs reglerna om utvisning på grund av brott.Ian m.fl. (nyd) begär i motion Sf630 yrkande 6ett tillkännagivande om att utvisning vid grov eller upprepadbrottslighet bör komma till användning i väsentligt störreomfattning än , och m.fl. (nyd) begäri motion Sf622 yrkande 3 ett förslag till skärpt lagstiftningom utvisning vid grova eller upprepade brott. (-)kritiserar också, i motion Sf610, nuvarande lagstiftningsbegränsning av möjligheten att utvisa utlänningar som har begåttbrott och uppträder asocialt. Han begär att förslag skall läggasfram om ändring i utlänningslagen så att dels utvisning kan skeför alla brott som har fängelse i straffskalan (yrkande 1), delsbegränsningarna för utvisning i 4kap. 5§ avskaffas (yrkande2), dels asocialitet som utvisningsgrund återinförs(yrkande3).Även () kritiserar i motion Sf613 den gällandelagstiftningen om utvisning på grund av brott, och han begär enöversyn av dessa bestämmelser.Marianne m.fl. (c, s, m, fp, kds, v) tar i motionSo268 upp det problem som utgörs av att utländska fäder tar medsig sina barn utomlands och därmed skiljer dem från derassvenska mödrar, även om dessa har vårdnaden om barnet. Oftalämnar männen barnen i sina hemländer till släktingar ellerandra och återvänder själva till . Männen kan visserligendömas för brottet här men utvisas inte. Motionärerna anser attsådana brott är så allvarliga att det bör föranleda utvisning.De anser inte heller att svenskt medborgarskap bör beviljas mänsom dömts för egenmäktighet med barn. De begär därför (yrkande3) att förfarandet vid utvisning och beviljande av svensktmedborgarskap skall ses över.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om utvisningpå grund av brott och därvid ansett att de invandrarpolitiskaskälen mot att införa särregler för invandrare alltjämt har storbärkraft. Vid sin senaste behandling av frågan(1990/91:SfU14) hänvisade utskottet till våldskommissionensbetänkande (SOU 1990:92) Våld och brottsoffer. I dettabetänkande ansåg kommissionen att -- oavsett orsakerna tillkriminaliteten -- statistikuppgifterna om invandrarnasbrottslighet var oroande. Kommissionen ansåg att regelsystemetför utvisning på grund av brott och dess tillämpning borde sesöver. Ett syfte med en sådan översyn var enligt kommissionen attundersöka hur reglerna hade tillämpats och i vilken mån delämnade utrymme för godtycke och olikformig rättsskipning.Kommissionen ansåg att det borde övervägas att göra det lättareatt utvisa kriminella utlänningar. Hänsynen till kriminellapersoner fick inte gå före hänsynen till vanliga människorstrygghet, och det var enligt kommissionen bättre att kriminellautlänningar utvisades än att det uppstod krav på längrepåföljder eller mindre human kriminalvård. -- Utskottet fanninte anledning för att frångå sitt tidigareställningstagande i frågan utan ansåg att beredningen avvåldskommissionens betänkande borde avvaktas.Våldskommissionens betänkande är fortfarande föremål förövervägande inom . Utskottet, som vill erinraom att möjligheten att utvisa utlänningar på grund av brottbegränsas av och FN:s konvention mottortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning, anser alltjämt att beredningen avbetänkandet bör avvaktas och avstyrker därmed bifall tillmotionerna Sf610 yrkandena 1--3, Sf613, Sf622 yrkande 3 ochSf630 yrkande 6.Frågan om åtgärder för att motverka olovligt bortförande avbarn i internationella förhållanden och möjligheterna att hjälpabarn som utsätts för sådan kidnapping behandlas av lagutskottetmed anledning av flera motioner. kommer att ibörjan av maj hålla en utfrågning i detta ärende.Socialförsäkringsutskottet, som erinrar om att de åtgärder somföreslås i motion So268 yrkande 3 berörs av beredningen avvåldskommissionens betänkande, anser att det nu inte finnsanledning för att göra något uttalande för sådanaåtgärder. Utskottet utgår också från att regeringen har sinuppmärksamhet riktad på det av motionärerna påtalade problemetoch ur ett vidare perspektiv överväger vad som bör göras för attkomma till rätta med dessa missförhållanden.Anslag m.m.A 4. Internationell samverkan inom ramen för flykting- ochmigrationspolitiken m.m.Från anslaget, som infördes genom tilläggsbudget I /92, betalas kostnader för särskildamigrationspolitiska projekt och för deltagande iinternationellt samarbete med syfte att utveckla och tillämpanya flykting- och migrationspolitiska strategier.Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen skall tilländamålet för /93 anvisas ett reservationsanslagpå . Anslagsförslaget har inte föranlett någotmotionsyrkande, och utskottet biträder förslaget.A 5. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasismAnslaget är ett nytt anslag som föreslås för budgetåret1992/93. Anslaget föreslås ställas till regeringens dispositionför insatser mot främlingsfientlighet och för att främja godaetniska relationer, och det bör enligt budgetpropositionenankomma på regeringen att närmare bestämma inriktningen avinsatserna. För /93 föreslår regeringen att tillanslaget anvisas ett reservationsanslag på 10000000 kr.Maj-Lis Lööw m.fl. (s) sammanfattar i motion Sf614 behovet avinsatser mot främlingsfientlighet och rasism i följande punkter:politisk sammanhållning kring de demokratiska värdena, aktivinvandrarpolitik, öppen debatt om invandringens betydelse ochdess villkor, ökade kunskaper om internationaliseringen, faktaoch informationsmaterial, stöd till folkrörelser, folkbildningoch kultur, stöd till skolan och lärarutbildningen, fortbildningav journalister och skärpt lagstiftning. Motionärerna begär attstöd för en sådan bred ansats i kampen motfrämlingsfientligheten och rasismen ges regeringen till känna.Hans Göran m.fl. (s) begär i motion Sf628tillkännagivanden om massmedias roll samt om behovet av enattitydundersökning om orsaker till främlingsfientlighet ochovilja mot invandrare samt om rasfördomar och rasism i vårt land(yrkande 4), om framläggande av förslag som undanröjer orsakertill främlingsfientlighet och rasfördomar (yrkande 5), och omhögsta prioritering av kampen mot brottslighet med rasistiskbakgrund (yrkande7). I motionen begärs också att tillupplysning och undervisning mot främlings- ochinvandrarfientlighet, rasfördomar och rasism anslås ytterligare10 milj.kr. genom omfördelning inom budgetramen (yrkande 3).I motion Sf618 av m.fl. (s) föreslås att ettlämpligt belopp ur anslaget för åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism används till en riksomfattandeinformationskampanj om svensk flyktingpolitik och flyktingarsvillkor i Sverige.I motion So270 anför m.fl. (v) att ungdomars alltsämre villkor kan vara en grogrund för rasism om inget görs samtatt det finns tydliga tendenser till en ökadfrämlingsfientlighet bland ungdomar.