bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — Detta har minskat utnyttjandet av gemensammanålar utan någon mätbar ökning av drogbruket. I länder därsprututbytesprogram inte är möjligt bör vikt läggas vidundervisning om hur man kan rengöra redskap och garantera stabiltillgång på desinfektionsmedel som blekningsmedel.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att utbyte avsprutor och kanyler endast får förekomma i samband med en nogakontrollerad försöksverksamhet, som har till syfte att sökavetenskapligt stöd för metodens värde i kampen mot aids.Utskottet konstaterar att projekttiden försprututbytesprogrammet i /går ut vid kommandeårsskifte och att har för avsikt att snabbtutvärdera verksamheten. Utskottet anser att utvärderingen böravvaktas och att inte nu bör göra något uttalande ifrågan. Motion So496 (s) avstyrks.Övriga medelsanvisningarUtskottet har inte något att erinra mot de av regeringenföreslagna medelsanvisningarna A 1--5 och A 7, vilka inte möttnågra erinringar i form av motioner.Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. (C 1, C 5, C 7 och C 8)Allmänna barnbidrag (C 1)BakgrundDet allmänna barnbidraget lämnas fr.o.m. den 1 januari 1991med . Därutöverlämnas flerbarnstillägg med belopp som räknat motsvararett halvt barnbidrag för det tredje barnet, av ett heltbarnbidrag för det fjärde barnet samt av ett heltbarnbidrag till det femte barnet och varje ytterligare barn.Även 16--19-åringar som studerar medräknas vid bedömningen avrätt till flerbarnstillägg.Barnbidraget betalas ut fr.o.m. månaden efter barnets födelse.Motsvarande gäller när rätten till barnbidrag inträder av annatskäl än födelse. Bidraget utges t.o.m. kvartalet då barnetfyller 16 år.Förlängt barnbidrag lämnas med samma belopp som det allmännabarnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det då barnet har fyllt 16år, när barnet studerar vid eller deltar i vissannan motsvarande utbildning.Kostnaderna för de allmänna barnbidragen täcks helt av medelfrån statsbudgeten. Administrationen av barnbidragen handhas avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna.Inkomstprövat barnbidrag m.m.I motion So605 av m.fl. (nyd) hemställsatt hos regeringen begär en utredning med uppgift attutarbeta ett system med inkomstprövade barnbidrag.I motion So604 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att en utredning bör göras isyfte att klarlägga förutsättningarna för och konsekvenserna avbehovsprövat barnbidrag.I propositionen (1947:220) med förslag till lag omallmänna barnbidrag, m.m. anförde departementschefen följande.Av den i det föregående lämnade redogörelsen framgår, att detstora flertalet barnfamiljer i vårt land befinna sig i en sådanekonomisk situation, att behov av ytterligare stödåtgärder avhär ifrågavarande art kan sägas föreligga. Skulle man utgå frånatt endast de mest behövande borde erhålla bidrag tillbarnkostnaderna av det allmänna, skulle man endast i begränsadomfattning åstadkomma en sådan omfördelning av barnkostnaderna,som dock här åsyftas. En behovs- eller inkomstprövningbeträffande de ytterligare stödåtgärderna måste fördenskullgöras mycket liberal, om det angivna syftet skall nås. Därmedbortfaller emellertid ett av skälen för att införa en sådanprövning, nämligen att man därigenom vunne en begränsning avkostnaderna.Däremot kvarstår alltjämt den synpunkten att en behovs- ellerinkomstprövning skulle möjliggöra en stödverksamhet som kundedifferentieras efter behovet, så att den största hjälpen kundelämnas åt sådana familjer som bäst behöva den. -- -- -- För kan jag icke ansluta mig till densamma. I realiteten nåsdetta resultat redan därigenom att de förmåner, som utgå tillfamiljer i de lägsta inkomstskikten, i viss omfattning komma attbelasta familjer med högre inkomster därigenom att dessa medsina skatter få bidraga till täckande av kostnaderna förförmånerna. Göras dessa lika stora över hela linjen, kommeralltså nettobehållningen av förmånerna för familjerna i högreinkomstlägen att vara mindre än för familjerna med låg inkomst.Naturligtvis vore det tänkbart att ytterligare markera dennaolikhet genom att lämna större bidrag åt de fattigare familjernaoch att låta bidragen sjunka efter vissa normer i samma mån sominkomsterna stege. Ett sådant system skulle emellertid kräva enomfattande administrativ apparat. Då det enligt min mening ärsynnerligen önskvärt att samhälleliga stödåtgärder utformasefter möjligast enkla linjer, kan jag icke förorda endifferentiering av de allmänna barnbidragen efter de synpunktersom här antytts.Vad härefter angår familjer med höga inkomster sammanhängerfrågan huruvida barnbidrag skola utgå givetvis med frågan om deskattefria avdragen vid beskattningen. Därest dessa avskaffas,såsom chefen för kommer attföreslå, saknas uppenbarligen anledning att undantagabarnfamiljer med höga inkomster från de förmåner som ibarnkostnadsutjämnande syfte tillerkännas barnfamiljer med lägreinkomster.På grund av det anförda förordar jag alltså, att deytterligare förmåner, som skola beredas barnfamiljerna, ickegöras beroende av någon behovs- eller inkomstprövning utan göraslika för alla familjer, oavsett inkomstens storlek.Ärendet behandlades i av det sammansatta stats-och andra lagutskottet i betänkande nr 1947. Utskottetanförde med anledning av motioner att en gradering avbarnbidragen efter föräldrarnas inkomster var olämplig ochavstyrkte dessa motioner. följde utskottet (rskr.498).I budgetpropositionen sägs bl.a. följande om inriktningen avsocialpolitiken:Regeringen kommer utifrån synen på alla människors lika värdeatt utveckla välfärdspolitiken så att speciellt de mest utsattamänniskornas och gruppernas livssituation förbättras.Alternativet till välfärdsstaten är ett selektivt system somsiktar in sig på att stödja bara dem som har de sämstaförutsättningarna. Ett sådant system har många nackdelar. Detförutsätter mer av prövning och kontroll. Någon måste då avgöravem som har rätt till stöd och vem som inte har det. Det lederlätt till mer byråkrati och fler integritetsstörandeundersökningar.Ett selektivt system skapar också marginaleffekter. Bidragentrappas av när inkomsterna stiger. Många riskerar att fastna idet som brukar kallas fattigdomsfällan. Välfärdsstatensgrundläggande ideologi, byggd på universalism, skall varavägledande också i framtiden.Finansutskottet uttalar i betänkandet 1991/92:FiU20 attutskottet vill sätta i fråga Ny demokratis förslag att detallmänna barnbidraget skall inkomstprövas. Inkomstprövningenförutsätter emellertid registrering och kontroll av helt annanomfattning än dagens generella barnbidragssystem. Den ger ocksåupphov till marginaleffekter när bidragen trappas av motinkomsterna. En allmän strävan i samhället har varit att minskapå myndigheternas verksamhet och kontroll. Man har också försöktfå bort olika marginaleffekter som kan verka hämmande påarbetsviljan. Förslaget går enligt finansutskottet stick i stävmot dessa strävanden. Som utskottet ser det bör ambitionen varaatt åstadkomma besparingar genom i första hand förenklingar ochavregleringar och inte genom att bygga upp byråkratiskakontroller.Utskottet gör följande bedömning.Flera skäl talar enligt utskottet mot att införa ett inkomst-eller behovsprövat barnbidrag. Barnbidraget bör ses som ettkomplement till familjebeskattningen som innebär attinkomsttagare med barn i huvudsak beskattas lika mycketsom inkomsttagare utan barn. Det allmänna barnbidraget utjämnarskillnaderna mellan dem som har barn och dem som inte har det.Det skulle vidare leda till ytterligare tröskel- ochmarginaleffekter om ett inkomstprövat barnbidrag skulle införasgenom att hela eller delar av barnbidraget skulle falla bort vidökad inkomst. Barnbidraget är också med nuvarande regler mycketenkelt och billigt att administrera. Vid en inkomstprövningskulle det krävas en betydande administration för att bestämmaoch betala ut bidraget. Myndigheterna skulle behöva gå igenomoch kontrollera uppgifter från över en miljon barnfamiljer. Meddet anförda avstyrker utskottet motion So605 (nyd).Någon anledning att utreda förutsättningarna för ochkonsekvenserna av ett behovsprövat barnbidrag föreligger inteheller. Utskottet avstyrker motion So604 (kds).Barnbidragets storlekI två motioner hemställs om en höjning av barnbidraget. Imotion So232 av m.fl. (s) hemställs sålundaatt beslutar om en höjning av barnbidraget till 10 020kr. per barn och år fr.o.m. (yrkande 9delvis). I motion Fi209 av m.fl. (v) hemställsatt beslutar att barn- och studiebidragen höjs frånden enligt vad som sägs i motionen (yrkande 22delvis).I båda motionerna begärs att barnbidragshöjningen, iv-motionen även studiebidragshöjningen, /92,som beslutade om och som genom beslut avriksdagen senarelades till , skallträda i kraft . I v-motionen uppskattas kostnadenhärför till 1 100 000 000 kr.Som ett led i skattereformen höjdes det allmänna barnbidragetmed . Våren1991 beslutade om en ytterligare höjning avbarnbidraget med . 1990/91:100 bil. 7, SoU12,rskr. På motsvarande sätt höjdes studiebidraget enligtstudiestödslagen (1973:349), som är samordnat med det allmännabarnbidraget, till . , ochriksdagen beslutade att höja studiebidraget till . permånad från den 1 januari 1992.I proposition 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken föreslogs emellertid mot bakgrund av att detstatsfinansiella läget snabbt hade försämrats och att det varnödvändigt att i största möjliga utsträckning undvika andraökningar av statens utgifter än ökningen av dearbetsmarknadspolitiska insatserna att barnbidrags- ochstudiebidragshöjningarna skulle framflyttas till den 1 januari1993.Socialutskottet tillstyrkte i sitt yttrande 1991/92:SoU1ytill finansutskottet motionsförslag att avslå propositionensförslag om att senarelägga barnbidragshöjningen (Avvikandemening m, fp, c, kds). (1991/92:FiU10) kundedock mot bakgrund av det statsfinansiella och ekonomiska lägetinte ställa sig bakom socialutskottets förslag, eftersom detskulle leda till en utgiftsökning med under1992. I dåvarande läge skulle enligt finansutskottet en sådanförsvagning av budgeten kunna få allvarliga konsekvenser för denallmänna tilltron till förmåga att vända den ekonomiskautvecklingen åt rätt håll. Utskottet avstyrkte de aktuellamotionerna och förordade i stället att höjningen av det allmännabarnbidraget, det förlängda barnbidraget och studiestödetsenarelades till i enlighet med regeringensförslag (res s, men. följde finansutskottet (rskr.108).Utskottet gör följande bedömning.Med hänsyn till det statsfinansiella och ekonomiska läget kanutskottet inte ställa sig bakom förslagen i motionerna So232 (s)yrkande 9 delvis och Fi209 (v) yrkande 22 delvis. Yrkandenaavstyrks.Barnbidrag i samband med vistelse på flyktingförläggning m.m.I budgetpropositionen föreslår regeringen attbarnbidrag inte skall lämnas som bistånd lämnasenligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Det urpraktisk synpunkt bästa sättet att undvika sådanadubbelbetalningar är enligt föredraganden att införa en regel ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag som föreskriver attbarnbidrag inte lämnas för den tid då dagbidrag utges förbarnet. Motsvarande ändring bör göras i lagen (1986:378) omförlängt barnbidrag.Ändringarna bör av lagtekniska skäl beträffande allmäntbarnbidrag ske såsom ändring i dels lagen (1991:486) om ändringi lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag, dels lagen (1991:1940) om ändring i lagen (1991:486)om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag.De nya reglerna bör träda i kraft den 1 juli 1992.Utskottet tillstyrker de i propositionen framlagdalagförslagen.Barnbidrag för svenskt barn som mottagits i avvaktan påadoptionEnligt 4 § första stycket lagen om allmänna barnbidrag gällerbl.a. följande om rätten att uppbära allmänt barnbidrag. Barnetsmoder har denna rätt om barnet står under föräldrarnasgemensamma vårdnad. Om föräldrarna gjort anmälan om det tillallmän försäkringskassa tillkommer rätten barnets fader. Stårbarnet inte under föräldrarnas gemensamma vårdnad har den somhar vårdnaden rätt att uppbära barnbidraget.Enligt 4 § andra stycket skall i fråga om rätten att uppbärabarnbidrag likställas med föräldrar de som med socialnämndenstillstånd tar emot ett utländskt barn för vård och fostran isyfte att adoptera det.I motion So610 av () begärs förslagom den ändringen av 4 § andra stycket barnbidragslagen att ordet"utländskt" utgår.Motionären påpekar att enligt barnbidragslagen jämställs medandra föräldrar, när det gäller rätten att uppbära barnbidrag,de som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländsktbarn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Denna rättfinns inte för svenska barn i motsvarande situation, dvs. närbarnet är emottaget i ett hem i avvaktan på att det skalladopteras och utan att fosterlön utgår. Något skäl att uteslutadessa fåtal barn från barnbidrag finns inte enligt motionärensmening. Motionären påpekar också att inte heller eventuelltflerbarnstillägg utgår innan adoptionen är klar i detta fall.Den nu aktuella frågan berördes av allt att döma inte närrätten till barnbidrag infördes för föräldrar som tagit emot ettutländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet anser att den fråga som motionären tar upp börövervägas ytterligare i lämpligt sammanhang. Utskottet utgårfrån att så sker utan något tillkännagivande härom tillregeringen. Motion So610 (s) får härmed anses i huvudsaktillgodosedd och avstyrks därför.MedelsanvisningRegeringen föreslår att till Allmänna barnbidrag anvisas ettförslagsanslag på 17 645 000 000 kr.I två motioner So608 av och Bo G Jenevall(nyd) och So611 av m.fl. (nyd) hemställsatt anslaget till Allmänna barnbidrag bestäms till16 . eftersom ett inkomstprövat barnbidrag börkunna träda i kraft den 1 januari 1993.I motionerna So232 (s) yrkande 9 delvis och Fi209 (v)yrkande 22 delvis har yrkats en höjning av det allmännabarnbidraget fr.o.m. . I v-motionen yrkas ävenatt studiebidragen höjs.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet har tidigare avstyrkt en motion (nyd) med yrkandeatt ett inkomstprövat barnbidrag skall införas. Utskottet haräven avstyrkt motionerna (s och v) om en höjning avbarnbidraget. Utskottet finner budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning väl avvägt. Utskottet avstyrker sålundamotionerna So232 (s) yrkande 9 delvis, So608 (nyd), So611 (nyd)och Fi209 (v) yrkande 22 delvis och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning.Bidragsförskott (C 5)Efter beslut av under föregående (prop.1990/91:100 bil. 7, SoU12, rskr. 211) har tiden under vilkenallmänt barnbidrag kan utgå under utlandsvistelse begränsatstill . Skälet till beslutet var främst att det skallfinnas överensstämmelse mellan skattesystemets regler ochreglerna för ekonomiskt familjestöd.I budgetpropositionen föreslås nu att motsvarande begränsninggörs för bidragsförskott och för förlängt bidragsförskott. Detbetyder att barn som lämnar inte skall anses bosatta häroch vara berättigade till bidragsförskott eller förlängtbidragsförskott vid utlandsvistelse som är avsedd att vara merän sex månader.Förslaget förutsätter ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott och i lagen (1984:1095) om förlängtbidragsförskott för studerande. De nya reglerna föreslås träda ikraft den 1 juli 1992.Anslagsbehovet för nästa budgetår beräknas till 3 085 milj.kr.Utskottet tillstyrker de i budgetpropositionen framlagdalagförslagen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill Bidragsförskott.Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn (C 7)En motsvarande begränsning av bidraget i samband medutlandsvistelse som förordas för bidragsförskott föreslås fördet särskilda bidraget för vissa adoptivbarn. Förslagetföranleder ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag tillvissa adoptivbarn.Kostnaderna för bidraget beräknas till 8,25 milj.kr. /93.Utskottet tillstyrker det i budgetpropositionen framlagdalagförslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn.Bidrag till kostnader för internationella adoptioner (C 8)Anslagsbehovet beräknas till 22 milj.kr. Medlen föreslåsfortsättningsvis anvisas förslagsvis.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning tillBidrag till kostnader för internationella adoptioner.Hälso- och sjukvård m.m. (E 1--14, 17, samt 18--19)(E 1)huvudsakliga uppgift är tillsyn samtkunskapsutveckling och kunskapsförmedling. I tillsynsuppgiftenligger dels en kontroll av verksamheten när det gäller kvalitet,säkerhet och den enskildes rättigheter, dels en uppföljning ochutvärdering av verksamheten gentemot statsmakternas fastställdamål. Vad avser kunskapsområdet är huvuduppgiften att samla inoch utvärdera för verksamheten relevant kunskap och att förmedladenna kunskap så att den bl.a. kan utgöra en grund förutveckling, förnyelse och omstrukturering.I budgetpropositionen föreslås att tillsocialstyrelsen för /93 anvisar ettförslagsanslag på 205 744 000 kr.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till socialstyrelsen.AnsvarsfrågorFlera motioner tar upp frågor kring det samladeledningsansvaret inom hälso- och sjukvården. Två motionerbehandlar psykologers ansvar och en motion rör det ansvar somsjuksköterskor m.fl. liknande grupper har. Socialstyrelsensallmänna råd (SOSFS 1990:28) om tillämpningen av 14 § hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) ifrågasätts av motionärerna.I motion So434 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omledningsansvaret inom de psykiatriska verksamheterna. Motionärenframhåller att ledningsfunktionen är av stor betydelse när detgäller att utveckla inriktningen av den psykiatriskaverksamheten liksom att säkra och förbättra kvaliteten ochdärvid ansvara för såväl patienters som medarbetares väl och ve.De farhågor som vissa personalkategorier hyste, vilka tidigarehade anförtrotts ett ledningsansvar, har nästan helt besannats.Resultatet har blivit en betoning av den medicinsk-biologiskakompetensen genom att enbart läkare har getts det samladeledningsansvaret. De relativt få men fungerande självständigaledarskap som tidigare utövades av t.ex. psykologer har oftaövertagits av läkare. Konsekvenserna för verksamheterna är ännuej möjliga att överblicka, anför motionären. Klart är attplattformen för den psykologiska vetenskapen och tillämpningeninom psykiatrin kraftigt försvagas. förhoppningom en breddning av kompetensen i ett samlat ledningsansvar kanredan nu anses ha kommit på skam för psykiatrins del, anförmotionären.I motion So472 av m.fl. (v) framförsliknande synpunkter. Motionärerna begär ett tillkännagivandetill regeringen om vad i motionen anförts om konsekvenserna avden genomförda ändringen i hälso- och sjukvårdslagen avseendeett samlat ledningsansvar (yrkande 1) samt att frågan ompsykologers yrkesansvar i förhållande till ett samlatledningsansvar samt till patientansvarig läkare inom främst depsykiatriska verksamheterna utreds (yrkande 2).I motion So508 av m.fl. (fp, s, m, c, kds)begärs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphävande av bestämmelserna i hälso-och sjukvårdslagens 14 § om det samlade ledningsansvaret.Motionärerna anser att , genom uttalanden i sinaallmänna råd, låst fast huvudmännen på ett sätt som inte varitriksdagens avsikt. Detta kolliderar med de nästan 200sjuksköterskor m.fl. som har tjänst som klinikchef/vårdchef ochsom har vidareutbildning för de administrativa uppgifterna.Enligt motionärerna omplaceras således väl fungerande vårdcheferav det enda skälet att de inte är läkare.De nya bestämmelserna om ledningsansvaret trädde i kraft den 1juli 1991. I utskottets betänkande 1990/91:SoU15 omledningsansvaret inom hälso- och sjukvården behandlades liknandemotioner. I betänkandet lämnas en utförlig bakgrund, till vilkenhänvisas. Utskottet uttalade sammanfattningsvis att utskottetansåg det angeläget att regeringen och nogaföljer tillämpningen av det samlade ledningsansvaret i hälso-och sjukvården och att en utvärdering snabbt kommer till stånd.Motionerna ansågs åtminstone delvis tillgodosedda ochavstyrktes.Utskottet gör följande bedömning.Genom beslut av ändrades bestämmelsernaom ledningsansvaret i 14 § hälso- och sjukvårdslagen fr.o.m. den1 . Utskottet konstaterade att tillämpningenav lagbestämmelsen ligger på sjukvårdshuvudmännen samt attallmänna råd inte är bindande utan huvudmännen står fria attfölja råden. Utskottet framhöll också att det var angeläget attregeringen och noga följer tillämpningen avbestämmelserna om det samlade ledningsansvaret och att enutvärdering snabbt kommer till stånd. Utskottet anser att enutvärdering bör ske och avstyrker motionerna So434(m), So472 (v) och So508 (fp, s, m, c, kds).Läkemedelsverket (E 2)ansvarar för kontroll och tillsyn påläkemedelsområdet m.m.Industriellt tillverkade läkemedel, s.k. farmaceutiskaspecialiteter, får säljas först sedan de godkänts --registrerats -- av läkemedelsverket. Även under utvecklingen avett nytt läkemedel krävs granskning av läkemedelsverket, innankliniska prövningar på människa får påbörjas. Om ett företagvill ange nya användningsområden för ett redan godkäntläkemedel, krävs likaså verkets godkännande.Efter godkännandet kontrollerar läkemedelsverket fortlöpandeläkemedlets kvalitet och läkemedelsföretagets marknadsföring.Vidare följs rapporterade biverkningar upp, liksom nyavetenskapliga rön av betydelse för kontrollen.Läkemedelsverket kontrollerar också läkemedelsnära produkter,t.ex. naturmedel, kosmetiska och hygieniska medel samt teknisksprit. Samtliga kostnader för kontrollen av läkemedel m.m. skalltäckas med avgifter.I budgetpropositionen föreslås att tillLäkemedelsverket för /93 anvisar ettförslagsanslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till läkemedelsverket.DopningsinformationI motion So407 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts ompreparat som ges i prestationshöjande syfte. Motionären anseratt läkemedelsverket utöver att informera om läkemedel ochdopning samt dopningsmedlens effekt på hälsan bör ta framinformation om den flora av preparat som är mer avnaturmedelskaraktär.I samband med inrättandet av läkemedelsverket (prop.1989/90:99, SoU21, rskr. 270) behandlade utskottet fleramotioner om det nya verkets roll när det gäller informationen omläkemedel. Utskottet konstaterade att den nya myndigheten skullefå ett betydande ansvar för information till bl.a. demyndigheter som handlägger läkemedelsfrågor, hälso- ochsjukvården och apoteksväsendet. I en motion berördesgränsdragningen mellan Apoteksbolaget och läkemedelsverket.Apoteksbolaget har sin informationsverksamhet inriktad påallmänheten och apotekskunden och i någon mån personalen inomsjukvården. Utskottet förutsatte att informationsfrågorna skullekomma att övervägas vidare i vid beredningenav läkemedelsutrednings förslag. Detta gav utskottetregeringen till känna.En proposition om ny läkemedelslagstiftning har lagtsfram.Utskottet gör följande bedömning.I den av regeringen framlagda propositionen om nyläkemedelslag föreslås att viss skriftlig information skalllämnas när ett läkemedel (inkl. naturmedel) tillhandahållskonsumenten. Särskilda krav ställs, enligt förslaget, påinformation som utgör ett led i marknadsföring av ett läkemedel.Det betonas att läkemedelsinformationen måste följas noga avläkemedelsverket i egenskap av tillsynsmyndighet. Utskottetanser inte att det behövs något initiativ från medanledning av motion So407 (fp). Motionen avstyrks.Privatisering av ApoteksbolagetI motion So457 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om enutförsäljning av Apoteksbolaget (yrkande 2). Motionärenanför att är ett av de mycket få länder i västvärldensom har ett statligt distributions- och försäljningsmonopol påläkemedel.