bet · GG01AU4 · 1992-11-03 00:00:00 — Arbetstid, semester och annan ledighet I betänkandet behandlas 15 motioner från den allmänna motionstidenår om frågor rörande arbetstid, semester och annan ledighet.Motioner om arbetstiden rör önskemål om ökad flexibilitet ochminskning av arbetsdagen . Motioner på semesterområdettar främst upp frågor om ändringar i semesterlagen, bl.a. beträffandeden semesterlönegrundande frånvaron. Motionerna på ledighetsområdetomfattar översyn av ledighetslagarna och ändringar iföräldraledighetslagen. Samtliga motioner avstyrks av utskottet främstmed hänvisning till pågående beredningsarbete.Till utskottets betänkande har fogats 3 reservationer samtmeningsyttring från . 1991/92:A225 av m.fl. (s) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen mot mer flexibla arbetstider,15. att beslutar godkänna förslaget om ändring i lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m. i enlighet medbilaga 4.1991/92:A234 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det fortsatta arbetet med arbetstidsfrågorna skallsyfta till att öka den enskildes möjligheter till valfrihet ochflexibilitet under livscykeln.1991/92:A249 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översynav arbetstidslagen i syfte att underlätta konjunkturanpassad arbetstidoch möjligheten till lokala överenskommelser.1991/92:A250 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetenför enskilda arbetsgivare och arbetstagare att överenskomma omarbetstidsavtal.1991/92:A701 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående semesterersättning vid ofrivilligarbetslöshet.1991/92:A703 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlagstadgad rätt till tjänstledighet för att pröva annat arbete.1991/92:A706 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en semesterlönefond.1991/92:A707 av m.fl. (v) vari yrkas24. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagenom rätt till ledighet för vård av barn för att enligt den anställdesönskemål kunna variera rätten till ledighet mellan och avarbetstiden i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.4.1,25. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagenom rätt till ledighet för vård av barn för att rätten till ledighetbör förlängas till dess barnet fyllt i enlighet med vad imotionen anförts under avsnitt 5.4.2,26. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagenom rätt till ledighet för vård av barn för att lagen skall utökas tillatt gälla även för anställd som sökt barntillsyn utan att fånågot erbjudande i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt5.4.3,27. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagenom rätt till ledighet för vård av barn för att förbudet motomplacering i samband med att den anställde återgår till arbetet börskärpas i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.4.4.1991/92:A709 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till förkortning av arbetstiden.1991/92:A711 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en plan för minskning avnormalarbetsdagen ,2. att hos regeringen begär förslag till begränsning avflexibla och konjunkturanpassade arbetstider,3. att hos regeringen begär förslag till begränsning avövertiden till högst per år.1991/92:A712 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning med uppdrag att göra enöversyn av de arbetsrättsliga ledighetslagarna.1991/92:A718 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den lagliga rätten till sex timmars arbetsdagför föräldrar förlängs till dess att barnet fyllt tolv år.1991/92:A721 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avatt en omfattande översyn av semesterlagen kommer till stånd i syfteatt förenkla lagstiftningen.1991/92:A727 av och (c, m) variyrkas att hos regeringen begär förslag till sådan ändring isemesterlagen att dubbel semesterlön inte kan utges.1991/92:A805 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att målet är att alla skall få möjlighet till enarbetstid , vilket ger utrymme för ennormalarbetstid på ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med kortare arbetsdag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibla arbetstider. InledningUtskottet behandlar i detta betänkande 15 motioner på arbetstids-,semester- och ledighetsområdet väckta under den allmänna motionstideni januari . Yrkandena innefattar bl.a. önskemål om förändringar ilagstiftningen. I detta sammanhang vill utskottet informera om att detkommer att behandla semesterfrågor även . Dels haren proposition om semesterlöneförsäkring för små företag avlämnatstill (prop. 1992/93:40). Dels föreligger ettregeringsförslag om en minskning av den lagstadgade semestern med tvådagar (prop. 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenskaekonomin).I utskottets betänkande om arbetstid, semester och annan ledighetfrån , 1991/92:AU2, gavs en sammanfattande redovisning avarbetstidslagen, semesterlagen samt övriga lagar om rätt till ledighetfrån arbetet. Utskottet hänvisar till denna redovisning.I februari 1991 tillkallades en särskild utredare med uppdrag attdels se över semesterlagens regler beträffande små företags kostnaderför de anställdas semesterlönegrundande frånvaro, dels undersöka ommer flexibla regler för arbetstid och semester bör införas i svensklagstiftning. lade utredningen fram ett delbetänkande(SOU 1991:109) Semesterlöneförsäkring för små företag.Huvudbetänkandet (SOU 1992:27) Årsarbetstid, Ny lag om arbetstid ochsemester, överlämnades till arbetsmarknadsministern . Bådabetänkandena har remissbehandlats. Beträffande det förradelbetänkandet har som ovan nämnts en proposition omsemesterlöneförsäkring för små företag avlämnats. Vad gäller detsenare betänkandet är detta föremål för överväganden inomregeringskansliet. Vissa av förslagen kommer att presenteras närmare idet följande.Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar () uppgår den vanligenarbetade tiden för samtliga sysselsatta.För kvinnor uppgår den vanligen arbetade tiden ochför män (samtliga uppgifter avser andra kvartalet1992).Utskottet vill vidare informera om eller mindrearbete? -- löntagarnas arbetstidsönskemål (Levnadsförhållanden,Rapport nr 70). Rapporten behandlar de anställdas åsikter omarbetstidens längd. Studien grundas på material som insamlats av SCBunder . Resultatet är i korthet att 550 000anställda (av ca 4 miljoner) vill ha kortare arbetstid, även tillpriset av lägre lön, medan knappt 240000 vill förlänga sinarbetstid. Om dessa önskemål blev tillgodosedda skulle arbetsutbudetminska med . Ungefär lika många män som kvinnor vill förkortasin arbetstid.Frånvaron från arbetet enligt (mätt som frånvaro under helaeller del av mätveckan) uppgick till drygt en miljonpersoner. Tabellen nedan visar att semester är den vanligastefrånvaroorsaken; genomsnittligt var av de sysselsatta frånvarandepå grund av semester (jämfört ) medan varfrånvarande på grund av sjukdom. Frånvaron för vård av barn uppgickgenomsnittligt till av de sysselsatta, varvid männens frånvarouppgick till och kvinnornas till 7 %.Tabell. Frånvaro från arbetet under hela eller del avmätveckan fördelad efter kön och frånvaroorsak (exkl.frivecka/fridagar på grund av arbetstidens förläggning).ÅrsmedeltalFrånvaroorsaker Båda könen Män Kvinnor(1 000-tal ochprocent avsysselsatta)Sjukdom 300 ( ) 134 ( ) 166 ( )Semester 441 () 231 () 211 ()Värnplikt 17 ( ) 17 ( ) 0 ( )Vård av barn 175 ( ) 29 ( ) 145 ( )Studier utan lön 48 ( ) 19 ( ) 30 ( )Annan tj.ledighet 36 ( ) 19 ( ) 17 ( )Arbetsmarknadsskäl 47 ( ) 29 ( ) 18 ( )Övriga orsaker 17 ( ) 10 ( ) 6 ( )Summa 1 080 () 487 () 593 ()Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar.ArbetstidI motion A225 framhåller Socialdemokraterna det önskvärda i eninriktning mot mer flexibla arbetstider. Motionärerna haruppfattningen att flexibilitet ger de enskilda frihet och stimulerarproduktiviteten. Arbetsgivaren kan också ha berättigade krav på ökadflexibilitet. För att uppnå en nödvändig balans behövs dels nyalagregler, dels branschavtal och lokala kollektivavtal, dels ettindividuellt inflytande för den enskilde i förhållande tillarbetsgivaren. Årsarbetstidsmåttet förordas.Elisabeth m.fl. (m) talar i motion A234 för att detfortsatta arbetet med arbetstidsfrågorna skall syfta till att öka denenskildes möjligheter till valfrihet och flexibilitet underlivscykeln. Enligt motionärerna är det viktigt att båda föräldrarnakan variera arbetstid och förläggning av arbete.I motion A249 av () begärs en översyn avarbetstidslagen i syfte att underlätta konjunkturanpassad arbetstidoch möjlighet till lokala överenskommelser. Även variationer mellan olika år vad gäller arbetstiden börtillåtas. I motion A250 av samme motionär framhålls att det ärangeläget att arbetstidslagstiftningen ger rätt att träffaindividuella överenskommelser om övertid utanför de nuvarandeövertidsramarna. Vidare finns det enligt motionären inget behov avbegreppet mertidsarbete.Karin och () uttalar sig i motion A805till förmån för flexibla arbetstider. Arbetstiderna bör beslutaslokalt så att de passar de enskilda människorna. Självklart börsystemet kompletteras med skyddsregler för den enskilde arbetstagaren.I motion A711 av begärs att flexibla ochkonjunkturanpassade arbetstider enligt SAF:s och storfinansensmodell begränsas.Utskottet anför följande.Som ovan nämnts har det avlämnade betänkandet (SOU1992:27) Årsarbetstid, Ny lag om arbetstid och semester,remissbehandlats. Såväl betänkandet som remissyttrandena ligger nu iregeringskansliet för beredning.Huvudförslagen i betänkandet innebär en gemensam lag för arbetstidoch semester, införande av en årsarbetstid om 2007timmar inkl.semester samt nya regler för arbetstidens förläggningmedförande större möjligheter till flexibilitet.Vissa myndigheter som ÖB, och samtvissa affärsdrivande verk, bl.a. Posten och ,arbetsgivarorgan som SAF, och Kommunförbundetm.fl. är i huvudsak positiva till huvudförslagen. Andraremissinstanser förklarar att de i och för sig är positiva tillflexibla arbetstider men har väsentliga invändningar mot utformningenav förslagen. Till dessa remissinstanser hör Arbetsdomstolen (AD),(), Arbetarskyddsstyrelsen (ASS),, JämO, LO, TCO och m.fl.Såväl arbetstagarorganisationer som arbetsgivarorganisationer harinvändningar mot den föreslagna uppdelningen i regelsystemet så attolika regler kommer att gälla beroende på om det finns kollektivavtaleller ej. LO och TCO menar att det är arbetsgivarens behov avflexibilitet som har tillgodosetts och inte arbetstagarens.En del remissinstanser (bl.a. AMS, ASS, samtde stora arbetstagarorganisationerna) är rädda för att förslaget harutformats så att det får en negativ inverkan på arbetstagarnassäkerhet och hälsa. Vidare befarar vissa remissinstanser att förslagetkan försvåra det fortsatta jämställdhetsarbetet. Sådanaremissinstanser är , , ASS och JämO.Utredningens förslag att begreppet mertid avskaffas har bemöttspositivt av de flesta remissinstanser som har yttrat sig på dennapunkt.Vidare vill utskottet redovisa att EG-förslaget tillArbetstidsdirektiv togs upp vid ett rådsmöte i slutet av juni 1992.EG-förslaget innebär ett antal regler som generellt begränsararbetstiden på olika sätt samt specialbestämmelser för nattarbete m.m.Vid rådsmötet kunde enighet dock inte uppnås om det framlagdakompromissförslaget utan frågan återfördes till de olika ländernasrepresentation vid EG för ytterligare utredning. Frågan kan tidigasttas upp på nytt vid ett rådsmöte i december 1992.Ett antal remissinstanser har berört frågan om anpassning till EG.Flera ifrågasätter om årsarbetstidsförslaget kan genomföras, då detenligt deras mening uppenbarligen strider mot de arbetstidsregler somär under övervägande inom EG. I flera svar förordas att man avvaktarden kommande EG-lagstiftningen på området. TCO menar att det är mycketolämpligt att införa den föreslagna lagstiftningen , eftersomSverige i så fall skulle få en sämre skyddslagstiftning iarbetstidshänseende än övriga . anför i sittremissvar att i EG-medlemskapsförhandlingarna kan antalet undantag somSverige begär ändå bli stort, varför man inte genom ny lagstiftningbör skapa ytterligare krav på undantag.Enligt utskottets uppfattning är en friare arbetstidsförläggning enviktig framtidsfråga. Denna uppfattning har utskottet framfört vid ettflertal tillfällen , senast i sitt av riksdagengodkända betänkande 1991/92:AU2. Därvid har utskottet bl.a. uppehållitsig vid de positiva konsekvenserna av en ökad flexibilitet för denenskildes planering av arbetsliv, familjeliv och studier etc. Vidarebör flexibla arbetstider kunna främja jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Produktionens önskemål om flexibla arbetstider är också enväsentlig fråga.Utskottet utgår från att regeringen återkommer med förslag på dettaområde . I avvaktan på regeringens beredning ochställningstagande anser utskottet dock att det inte är motiverat attnu gå in på en närmare prövning av de föreliggande yrkandena imotionerna A225 (s), A234 (m), A249 (m), A250 (m), A711 (v) och A805(c) utan föreslår att dessa yrkanden av lämnas utan bifall.Arbetstidens längd tas upp i två motioner.Vänsterpartiet yrkar i motion A711 att en plan utarbetas förinförande av sextimmarsdagen . måsteövertiden minskas till . åsyftaren omfördelning av arbetstiden så att det samlade antaletförvärvstimmar fördelas mera jämnt över befolkningen. Detta innebärungefär sex timmars arbetsdag per person.Karin och () begär i motion A805 etttillkännagivande till regeringen att målet är att alla skall fåmöjlighet till en normalarbetstid motsvarande . Somett första steg bör försöksverksamhet inledas med kortare arbetsdagmed bibehållen lön för vårdpersonal och småbarnsföräldrar.Mot bakgrund av ekonomiska läge och de förslag som lagtsfram i ovannämnda proposition 1992/93:50 om åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin bedömer utskottet att frågan om engenerell arbetstidsförkortning inte är aktuell. Som utskottet harframhållit tidigare kan flexibilitet i arbetstiden minska behovet aven sådan arbetstidsförkortning. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrks motionerna A711 (v) och A805 (c) i tillämpliga delar.SemesterfrågorI fyra motioner begärs ändringar i semesterlagen.Kurt och () tar i motion A701 uppfrågan om semesterersättning och begär att semesterlagen ändras så attäven ofrivillig arbetslöshet blir semesterlönegrundande. Enligtmotionärerna är detta en angelägen rättvisereform.I motion A721 av () pekas på behovet av en omfattandeöversyn i semesterlagen. Syftet är att förenkla lagstiftningen, vilkenkan utgöra ett stort problem för de små företagen. Särskilt bör deomfattande reglerna om semesterlönegrundande frånvaro ses över ochförmånerna begränsas.Karin och (c, m) föreslår i motion A727sådan ändring i semesterlagen att dubbel semesterlön inte kan utges.Motionärerna anför att den anställde blir dubbelt kompenserad vidsjukfrånvaro och vid ledighet enligt vissa andra lagar genom atterhålla dels sjukpenning resp. andra ersättningar frånförsäkringskassan (inkluderande semesterlön), dels semesterlön.Sjukdom och arbetsskada, föräldraledighet och ledighet förnärståendevård bör utgå som semesterlönegrunder enligt motionärerna.Även m.fl. (fp, m, c) berör i motion A712semesterlagstiftningen. Den översyn som begärs i motionen bör bl.a.omfatta en förenkling av semesterlagen samt en begränsning av densemesterlönegrundande frånvaron.Som ovan nämnts har en proposition (prop. 1992/93:40) omsemesterlöneförsäkring för små företag lagts fram den 2 november 1992.Enligt förslaget ges små företag rätt att teckna en försäkring försådana semesterlönekostnader som förorsakats av semesterlönegrundandefrånvaro. Försäkringen föreslås bli uppbyggd på samma sätt som densärskilda försäkring mot kostnader för sjuklön som tidigare införtsför små företag.Därutöver har utskottet inhämtat att en översyn avledighetslagstiftningen planeras inom . Enligtplanerna bör utgångspunkten vara att åstadkomma enklare regler. Dettainnebär att det inte är påkallat för att göratillkännagivanden av det slag som begärs i motionerna A712 i dennadel, A721 och A727 som följaktligen avstyrks. Motion A701 kanutskottet inte ställa sig bakom. Även den motionen avstyrks.I motion A706 begär och ()utredning om en semesterlönefond. En sådan fond skulle förbättrade lågavlönades ekonomiska möjligheter till semester. Vid bedömning avfinansieringsmöjligheterna bör de avslutade inbetalningarna tillArbetslivsfonden och till Löntagarfonderna beaktas.På utskottets förslag har frågan om utredning av en semesterlönefondavslagits av tidigare. Utskottet har inteändrat uppfattning i denna fråga. Därmed avstyrks motion A706 (s).LedigheterKenth Skårvik m.fl. (fp, m, c) begär i motion A712 en totalöversyn av ledighetslagarna och de samlade effekterna av dessaregler för de små företagen. Med ledighetslagar utöver semesterlagenavses i motionen föräldraledighetslagen, studieledighetslagen,svenskundervisningslagen samt förtroendemannalagen. Ledighetslagarnaär inte samordnade och inte heller finns någon prioriteringsordningför de olika ledigheterna enligt motionärerna. Vidare bör rätten tillstudieledighet begränsas till viss när ämnet för studiernasaknar betydelse för företagets verksamhet.Utskottet har tidigare (1991/92:AU2) uttalat sina förväntningar påatt en samlad bedömning skall göras av de regler som kan hämmaföretagen och i synnerhet småföretagen. I en sådan bedömning ansågutskottet att även ledighetslagarna måste ingå.Som nämnts planeras inom en översyn avledighetslagstiftningen. Avsikten med den planerade utredningen är attden inte skall begränsas till lagtekniska aspekter för att få tillstånd ett enklare och mer enhetligt regelsystem. Även lagreglernasmateriella innehåll förutsätts bli omfattade av översynen, bl.a. enavgränsning av rätten till utbildning enligt studieledighetslagen.Enligt direktiven för översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen(dir. 1991:118) har bestämmelserna om ledighet i förtroendemannalagenett så nära samband med reglerna om arbetstagarinflytande attöversynen av dem bör höra till uppgifterna för den arbetsrättsligakommittén.Det anförda innebär att det inte är påkallat med någon riksdagensåtgärd med anledning av motion A712 (fp, m, c), som därför avstyrks iaktuell del.Vänsterpartiet begär i motion A707 ändringar iföräldraledighetslagen med innebörd att rätten till förkortadarbetstid vidgas. Denna rätt -- vilken nu gäller tills barnet eller avslutat det första skolåret -- skall gälla till dessbarnet fyllt (3 § föräldraledighetslagen). Ett annat krav äratt rätten till förkortad arbetstid bör kunna variera av arbetstiden i enlighet med den anställdes önskemål (3 §föräldraledighetslagen). Vidare anför att många kvinnorfår mindre kvalificerade arbetsuppgifter efter föräldraledigheten.Därför bör förbudet mot försämringar av anställningsförhållandena isamband med att den anställde återgår till arbetet skärpas (11 §föräldraledighetslagen).Vänsterpartiet yrkar vidare att en anställd som sökt kommunalbarntillsyn utan att få något sådant erbjudande skall få rätt tillledighet enligt föräldraledighetslagen. riskerar denanställde att bli uppsagd från sin anställning i en sådan situation.Även och () i motion A718 samtAnita och () i motion A709 begär att rättentill förkortning av arbetstiden skall gälla till dess barnet fyllttolv år.Utskottet gör för sin del följande bedömning.Det är självklart viktigt att underlätta för föräldrar att kombineraförvärvsarbete med ansvar för barn. Utskottet har tidigare uttalat sintillfredsställelse över möjligheten till flexibla arbetstider som kanunderlätta familjernas planering. I den situation som råder finnerutskottet dock inte skäl för att nu överväga den utvidgningav rätten till förkortad arbetstid för föräldrar till barn iskolåldern som förordas i motionerna A707(v), A709 (s) och A718 (c).Frågan om varierbar arbetstid mellan trekvartstid och heltid, vilkenär aktualiserad i motion A707, har utskottet senast behandlat i sittav godkända betänkande 1990/91:AU2. Utskottet är inte berettatt förorda något initiativ i denna fråga utan avstyrker motionenockså på denna punkt.Även den i motion A707 berörda frågan om omplacering i samband medåtergång till arbetet efter föräldraledighet behandlades i det nämndabetänkandet 1990/91:AU2. Utskottet hänvisade då till bestämmelserna i11 § föräldraledighetslagen. Dessa innebär att en arbetstagare somanvänder sin rätt till föräldraledighet inte behöver finna sig i attanställningsförmånerna minskas eller arbetsförhållandena försämras iannan mån än som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstagaren ärenligt samma bestämmelse inte heller skyldig att godta annanomplacering än sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtaletoch som är en nödvändig följd av ledigheten. Däremot ges inte någongaranti för att arbetstagaren under alla förhållanden skall kunnaåtergå till samma befattning eller arbetsförhållanden som tidigare,och utskottet vill inte i föreliggande sammanhang föreslå sådanagarantiåtaganden med anledning av motion A707.Utskottet är inte heller berett att förorda ytterligare ledighet pågrund av särskilda omständigheter som t.ex. brist på barnomsorg inomramen för lagen om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utskottet deaktuella yrkandena i motionerna A707 (v), A709(s) och A718 (c).Socialdemokraterna anför i motion A225 att ett problem som oftastdrabbar kvinnor gäller förläggningen av föräldraledighet, närföräldern vill minska sin dagliga arbetstid. Som det nu ärbestämmer arbetsgivaren. Enligt Socialdemokraternas förslag börföräldraledighetslagen ändras så att föräldern själv får bestämma närunder dagen ledigheten skall tas ut. Undantag skall dock göras omledigheten skulle medföra allvarliga men för produktionen.Den i motionen nämnda intressekonflikten mellan arbetstagare ocharbetsgivare vad gäller förläggningen av föräldraledighet vidförkortning av den dagliga arbetstiden fanns med i bilden vidutskottets yttrande till socialförsäkringsutskottet över proposition1988/89:69 om utbyggnad av föräldraförsäkringen och förstärktföräldraledighet (1988/89:AU2y, 1988/89:SfU12, rskr. Regeringensförslag i det sammanhanget innebar -- i sådana fall då arbetsgivareoch arbetstagare inte kommer överens och förläggningen ensidigtbestäms av arbetsgivaren -- att denne skall vara skyldig attunderrätta inte endast arbetstagaren om sitt beslut utan ävenarbetstagarens fackliga organisation. Den avvägning mellanarbetstagar- och arbetsgivarintressena som innefattades i dendåvarande regeringens ställningstagande godtogs av , ochutskottet anser att den alltjämt är rimlig. Med det anförda avstyrkerutskottet motion A225 (s) i aktuell del.Lisbeth Staaf-Igelström (s) anför i motion A703 att tjänstledighetför att pröva nytt arbete borde vara en lagstadgad rätt. Denna rätttill ledighet skulle kunna jämföras med rätt till ledighet förstudier. Införandet av en sådan rätt är enligt motionären ett led ikampen för det goda arbetet.Utskottet har behandlat ett likartat motionsyrkande i sitt avriksdagen godkända betänkande 1991/92:AU2. Med hänvisning tillmöjligheten att avtalsvägen överenskomma om ledighet för det angivnaändamålet avstyrker utskottet motion A703 och dess förslag om enlagreglering. beträffande flexibla arbetstideratt avslår motionerna 1991/92:A225 yrkande 11,1991/92:A234, 1991/92:A249, 1991/92:A250, 1991/92:A711 yrkande 2 och1991/92:A805 yrkande 5,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande arbetstidens längdatt avslår motion 1991/92:A711 yrkandena 1 och 3 samtmotion 1991/92:A805 yrkandena 3 och 4,men.