bet · GG01JoU5 · 1992-11-10 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 60 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden om vatten- och luftvård och omdet internationella miljösamarbetet. Bl.a. följande frågorbehandlas:Den miljön i och ÖstersjönTillståndet i och MälarenMiljöanpassade drivmedelAvgasreningFreonerDet s.k. MontrealprotokolletSamtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till att de ihuvudsak utgör upprepningar av motioner som behandlades i 1991års miljöpolitiska beslut. I betänkandet redovisas utförligtuppföljningen av detta beslut och arbetet i övrigt påmiljöområdet, såväl nationellt som internationellt.Till betänkandet har fogats tre reservationer (s,nyd). 1991/92:T203 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om övergång från fossila bränslen tillmiljövänligare drivmedel som t.ex. etanol.1991/92:T218 av m.fl. (v) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöanpassade drivmedel.1991/92:T221 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skyddet av Mälaren.1991/92:T429 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa realistiska regler för importav hobbybilar.1991/92:Jo403 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Stensunds vattenbruk.1991/92:Jo605 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av snabba åtgärder för att renarökgaserna vid landets krematorier.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör utarbeta ett förslag omhur det s.k. Montrealprotokollet skall skärpas i nästa steg.1991/92:Jo613 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om problemen med det försurade brunnsvattnet.1991/92:Jo624 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av bilaterala påtryckningar påStorbritannien inför omförhandlingen av svavelprotokollet.1991/92:Jo625 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att får i uppdrag attnärmare klargöra förutsättningarna för att främja införande avmotorvärmare i trafikfordon.1991/92:Jo628 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkustvattenkontroll i Öresund.1991/92:Jo630 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de tidigare fattade besluten omalternativ avgasrening skyndsamt skall genomföras eller senastunder 1992.1991/92:Jo631 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom miljön i havet längs Västkusten.1991/92:Jo633 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte bör tillämpa miljöreglersom kan ge högre produktionskostnader för svenska företag änkonkurrentländerna i Europa.1991/92:Jo634 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av forskning och fortsattaundersökningar av miljöpåverkan av ekosystem.1991/92:Jo635 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrensneutrala regler för bilavgaser.1991/92:Jo639 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av stöd till forskning ochförebyggande skydd av som natur- och kulturområde ochsom dricksvattentäkt.1991/92:Jo642 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att snabbt utreda på vilket sättSverige skall kunna bli freonfritt fram till år2000.1991/92:Jo644 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom miljöproblemen i och kring Mälaren.1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verka aktivt för höjd internationellmiljöstandard på bilar.1991/92:Jo646 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av en offensiv svenskhållning till miljöutvecklingen i Europa.1991/92:Jo647 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om roll i det internationellamiljösamarbetet.1991/92:Jo648 av m.fl. (kds,m,fp,c)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser för att se övervattenledningsnäten.1991/92:Jo651 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bestämmelser påavgasområdet,2. att hos regeringen begär utredning om ökadanvändning av avgasreningssystem och avgasreningssystemensverkningsgrad.1991/92:Jo654 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att ålägga lantbruksnämnderna att aktivt verka för tångtäkt,i synnerhet i län.1991/92:Jo657 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av åtgärder för att minska utsläpp till havet.1991/92:Jo658 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförsurningsläget i Härjedalen.1991/92:Jo659 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskt initiativ för bildande av enNordsjökommission,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om radioaktiva utsläpp från ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dumpning i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om oljeutvinning i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en nordisk handlingsplan för Västerhavetsmiljö,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förhindra miljöförstöringfrån vrak,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskad kvävetillförsel till ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om musselodlingar för att minskaövergödningen i kustvattnen.1991/92:Jo660 av och () variyrkas1. att beslutar att försäljning av bensin med bly(blyad bensin) förbjuds den 1juli 1993,2. att hos regeringen begär att bensinkvaliteten urmiljö- och hälsoskyddssynvinkel utreds.1991/92:Jo661 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom stöd till Stensunds ekologiska centrum.1991/92:Jo662 av och (nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Statens naturvårdsverkstillämpningsföreskrifter A40, A90 ochA91.1991/92:Jo663 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för en bättre havsmiljö.1991/92:Jo664 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn av författningar ochbestämmelser på bilavgasområdet så att den fria konkurrensen påbilservicemarknaden kan upprätthållas.1991/92:Jo665 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att kommunerna från den 1juli 1992 skall återvinna freon urkylskåp, frysar etc. eller lagra detta avfall tills tillräckligdestruktionskapacitet finns.1991/92:Jo666 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får iuppdrag att organisera en nationell kraftsamling kring Östersjöni enlighet med motionens intentioner.1991/92:Jo681 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom flygets miljöproblem.1991/92:Jo684 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attNaturvårdsverkets regler som hindrar en positiv utveckling inombilkomponentindustrin i ändras så att det stämmeröverens med bilavgaslagen och kraven på fri konkurrens inombilbranschen enligt vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär att den utredermöjligheterna att utrusta en större del av bilparken medeffektivare avgasrening i enlighet med vad i motionen anförts.1991/92:Jo687 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom krav på avgasutsläpp på "icke-trafik"-motorer.1991/92:Jo688 av och ()vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskning av luftutsläppen från sjöfarten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskning av svavelhalten i bunkeroljan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av en naturvårdsfond.1991/92:Jo689 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Västervattnens betydelse somdricksvattentäkt för en betydande del av Västsverigesbefolkning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i internationella sammanhangpåtalar bristande efterlevnad av förbuden mot dumpning av fastavfall i havet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allvaret och omfattningen av utsläpp, ävensom resultat av olyckor och tillbud,5. att hos regeringen begär förslag om ett programför Västervattnen där i motionen redovisade förslag bör ingå.1991/92:Jo690 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående arbetsredskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stimulans för utveckling av miljövänligteknik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av stimulanser tillStockholmsregionen för att få till stånd en ökad användning avbiobränsle,5. att som sin mening ger regeringen till känna attskyddet av skall förstärkas genom att restriktionerinförs för kemikalieanvändning på tillrinningsområden avsärskild betydelse.1991/92:Bo519 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt ekonomiskt delansvar förgenomförandet av miljöövervakning i . InledningInledningsvis vill utskottet erinra om att flertalet av demiljöfrågor som tas upp i de aktuella motionerna behandladesutförligt av utskottet i samband med denmiljöpolitiska propositionen En god livsmiljö (1990/91:90,JoU30, rskr.338). Utskottet kan ånyo konstatera att det råderbetydande politisk enighet om miljöproblemens omfattning ochkaraktär. Med utgångspunkt i de miljömål som då fastställdesarbetar bl.a. vidare såväl nationellt sominternationellt med den målsättning och enligt denverksamhetsinriktning som angavs i beslut. Samtidigtbedrivs ett arbete som skall ligga till grund för kommandemiljöpolitiska förslag från regeringen.Sedan den 1juli 1991 gäller delvis nya regler förNaturvårdsverkets verksamhet. I regeringens kompletterandedirektiv för verkets anslagsframställning för budgetåren1992/93--1993/94 angavs bl.a. följande. Verket skall utvecklaprestationsmål, och redovisningen skall spegla effektivitetenoch produktiviteten i verkets arbete. Vidare skall verket följaupp miljömål och i detta sammanhang analysera hurverkets arbete har bidragit till måluppfyllelsen. att verket har behållit sin roll som centralförvaltningsmyndighet men att andra prioriteringar gäller förverksamheten. Bl.a. har större delen av tillsynen enligtmiljöskyddslagen (1969:387) överförts till länsstyrelser ochkommuner. Verket har därigenom fått en mer renodlad roll medstarkare tonvikt på målstyrning, vägledning, samordning ochuppföljning. Detta innebär i praktiken att arbetar med ett samlat miljöprogram, Miljö -93, som skallpresenteras samt med projektet , Miljön iSverige -- tillstånd, trender. har verket publiceratrapporten och utveckling för bättre miljö (nr4062jämte bilaga nr4064). Rapporten är den tredje i ordningen ochgäller all svensk forskning och utveckling relaterad tillnaturresurser och yttre miljö och är en "rullande" bedömning avforskningsbehovet för den närmaste tioårsperioden. Bland övrigaarbetsuppgifter under innevarande budgetår bör nämnasavfallsfrågor, ekonomiska styrmedel, miljöövervakning,landskapsvård samt uppföljning av ochutveckling (UNCED).Karaktäristiskt för det miljöskyddsarbetet är attdet till stora delar bedrivs i internationellt samarbete ochregleras genom ett icke obetydligt antal konventioner och andraöverenskommelser. Utskottet finner därför anledning att lämna enredogörelse för de överenskommelser som är aktuella i dettabetänkande.Inom ramen för ECE:s (FN:s ekonomiska kommission för )konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar(LRTAP) bedrivs miljöövervakning som avser direkta mätningarav föroreningar i nederbörd och atmosfär. Verksamheten omfattarockså övervakning av skador på skogen, mark- ochvattenförändringar samt korrosion och effekter avluftföroreningar på grödor. Ett protokoll till konventionenundertecknades och har godkänts avriksdagen (prop.1991/92:171, JoU2, rskr.11). Enligtprotokollet åtar sig parterna att till utgången av vidtabegränsningsåtgärder för utsläpp av flyktiga organiska ämnen ienlighet med ett av tre alternativ.EG:s miljöbyrå () har somett av sina främsta syften att få till stånd ett europeisktmiljöinformations- och observationsnätverk. Inom ramen förEES-avtalet har , liksom övriga EFTA-länder, förklaratsin avsikt att delta i EEA. EEA är öppet för samarbete även medÖsteuropa.Det internationella samarbetet för skydd av haven sker inomHelsingforskommissionen (HELCOM) för skyddet avÖstersjöområdets miljö inkl. och inom Paris-och Oslokommissionerna (OSPARCOM) vad gäller utsläpp tillNordostatlanten från landbaserade källor resp. från dumpning ochförbränning till havs. hölls ettmiljöministermöte i . Inför mötet hade texterna i Oslo- ochPariskonventionerna arbetats samman till en ny konvention, dens.k. nya , vars område har utökats från attavse endast utsläpp till haven till att omfatta samtligamiljöproblem, t.ex. även sand- och grussugning. Konventionen harundertecknats av samtliga berörda länder men har ännu interatificerats. Till dess samtliga stater har ratificeratkonventionen, vilket beräknas ha skett , gällerde ursprungliga Paris- och Oslokonventionerna. För delberäknas ratificering ske under våren 1993.Inom ramen för hålls vart tredje årmöten på ministernivå med deltagande av strandstatersamt och EG. Nordsjökonferensernas överenskommelser harvisserligen inte samma bindande karaktär somkonventionstexterna, men de beslut som fattas inom ramen förHELCOM och har i praktiken nästan sammagenomslagskraft nationellt. Besluten vid Nordsjökonferensernagenomförs via OSPARCOM samt via den internationellasjöfartsorganisationen () eller andra etablerade organ. IMO-konventionernareglerar utsläpp av olja från fartyg. En annan internationellöverenskommelse om åtgärder mot vattenföroreningar från fartygär , som till sin karaktärär global och innehåller långtgående begränsningar av utsläpp avolja och andra skadliga ämnen från fartyg. protokolltill konventionen, det s.k. MARPOL-protokollet, kan sägas hatagit över konventionen och innehåller en rad betydandeskärpningar av föreskrifterna om bl.a. oljetankfartygskonstruktion, utrustning och hantering.Samordning av oljebekämpning m.m. i regleras iden reviderade s.k. Bonnöverenskommelsen från år 1989.Den s.k. som trädde i kraft den 5 maj1992 behandlar kontroll av gränsöverskridande transporter avfarligt avfall. Enligt konventionen får en part inte tillåtatransport av avfall till länder, speciellt utvecklingsländer,som i sin lagstiftning har förbjudit sådan import. Export skallinte heller tillåtas om det finns anledning att anta attavfallet inte kommer att hanteras miljöriktigt. Konventioneninnehåller även regler för utveckling av miljöanpassad teknikoch minskade avfallsmängder.Inom ramen för den verksamhet som bedrivs av pågår arbete för att samordna övervakningen avmiljön i . har initierat ett stort antalprojekt som tillsammans bildar en nordisk plan för övervakningav tillståndet i miljön. skall en samordnadredovisning av miljötillståndet i presenteras.I 1967 års Köpenhamnsöverenskommelse mellan de nordiskaländerna regleras bl.a. underrättande om iakttagelser avoljeförekomster och hjälp vid oljebekämpning.1974 års nordiska miljöskyddskonvention likställergrannländernas miljöskyddsintressen med det egna landets vidprövning av tillstånd för miljöfarlig verksamhet.Det miljöskyddsarbetetMotionernaI motion Jo631 (m) föreslås ett antal åtgärder för attförbättra miljön i havet längs . De norska utsläppenbör minskas så att livet återställs i vattnen runt ,krafttag bör tas så att länderna runt minskargiftutsläpp och föroreningar, sälstammen och det övrigadjurlivet bör anpassas i förhållande till utrymme ochlivsbetingelser och utslagna fiskarter bör återinplanteras.Slutligen bör fiskare som drabbas av avbräck på grund avmiljöförstöring hållas skadeslösa. För att begränsa utsläppen avmiljöskadliga ämnen i bör enligt motion Jo659 (c)dels genom direkta överläggningar med , dels iandra internationella fora verka för att oljeutvinning iSkagerrak inte kommer till stånd (yrkande 4) och ta initiativtill en utvecklad och mer långtgående nordisk handlingsplan änden nuvarande (yrkande5).Enligt motion Jo659 (c) bör ta initiativ tillinrättande av en (yrkande1) och dels genomdirekta kontakter med , dels inom ramenför den s.k. Oslokonventionen agera kraftfullt för att förhindradumpning i (yrkande3). I motion Jo689(fp)yrkande3 framförs kravet att i internationellasammanhang bör påtala bristande efterlevnad av förbuden motdumpning av fast avfall i havet. Behovet av åtgärder för attminska utsläpp till havs, framför allt oljeutsläpp ochkemikalietransporter, betonas i motion Jo657(v). I syfte attförhindra miljöförstöring från vrak bör enligt motionJo659(c) yrkande7 omgående ta internationella initiativ föratt bärga och destruera gamla vrak. Genom långtgående krav påreningsutrustning och miljövänliga bränslen, kraftfull satsningpå järnvägstrafiken, genom att använda handelsgödsel- ochbekämpningsmedelsavgifterna för att befintliga våtmarker skallkunnabibehållas och nya tillskapas kan kvävetillförseln tillVästerhavet minskas (yrkande9). I motion Jo689 (fp) yrkande4betonas allvaret och omfattningen av de utsläpp som är orsakadeav olyckor och tillbud. För att övergödningen i kustvattnenskall minska bör enligt motion Jo659(c) yrkande10 omgåendeförsöksverksamhet med musselodlingar istor skala inledas. Isyfte att förbättra kustvattenkontrollen i bör enligtmotionärerna i motion Jo628(fp) ett antal kontrollstationeröverflyttas från övriga kustområden till . I arbetet fören bättre havsmiljö efterlyses i motion Jo663(s) konkretaåtgärder för att förbättra miljösituationen i västra ,antalet kontrollstationer längs bör ökas kraftigt, denmarinekologiska kompetensen inom regionen bör behållas ochförstärkas och försök bör inledas för att få till stånd ettSkånes Miljö- och naturvärn. Enligt motion Jo654(kds) börlantbruksnämnderna (lantbruksenheterna) åläggas att aktivt verkaför tångtäkt, i synnerhet i län.Vänsterpartiet begär i motion Jo666 (v) att Naturvårdsverketfår i uppdrag att organisera en nationell kraftsamling kringÖstersjön och utarbeta en strategi för att på ett bådeekonomiskt och ekologiskt maximerat sätt lösa negativamiljöpåverkan.Utskottets övervägandenSom framgår av utskottets betänkande ovan (s.7f.) vilardet internationella arbetet med att förbättra den miljönpå ett flertal konventioner och pågår inom ett icke obetydligtantal fora. Inom arbetar man med frågor ombl.a. minskad kvävetillförsel, närsalter, oljeföroreningar,atmosfärfrågor och övervakning samt luftfrågor i den mån deberör haven. har förbundit sig att upphöra meddumpning av industriavfall och med dumpning av slam år1998. Arbete pågår inom konferensens ram med förbud mot dumpningav muddermassor liksom med frågor om dumpning av fartyg ocholjeplattformar. Beträffande cellulosaindustrins utsläpp medgerPariskonventionen, som reglerar utsläpp till Nordostatlantenfrån landbaserade källor resp. från dumpning och förbränningtill havs, efter förslag från högst AOX(adsorberbar organisk halogen) per ton massa, vilket motsvararde svenska bestämmelserna. Enligt konventionen råder förbud förnya produkter innehållande PCB. hölls ettmiljöministermöte i . Inför mötet hade texterna i Oslo- ochPariskonventionerna arbetats samman och bygger numera på bl.a.principen om bästa tillgängliga teknologi.Försiktighetsprincipen har skrivits in i konventionen, liksomförbud mot dumpning av låg- och medelaktivt radioaktivt avfall.För och gäller ett moratorium om15år. Därefter skall dessa länder avgöra om de vill återgåtill dumpning men då endast under vissa förutsättningar.Östersjöområdet har enligt överenskommelsen ställning somspecialområde, vilket innebär att utsläpp från fartyg avexempelvis olje- och kemikalierester i princip är förbjudna.Fr.o.m. har även förklarats somspecialområde och är därmed i skyddshänseende likställd medÖstersjön. Även det arbete som bedrivs inom ramen förHelsingforskommissionen (HELCOM) spelar en viktig roll förskyddet av miljö inkl. Kattegatt.Inom både Paris- och Helsingforskommissionerna haröverenskommelser uppnåtts om rekommendationer till åtgärder inomjordbruket och de kommunala avloppsreningsverken för att minskabelastningen av bl.a. närsalter.När det gäller det bilaterala miljösamarbetet med villutskottet erinra om den nordiska miljöskyddskonventionen somlikställer grannländernas miljöskyddsintressen med det egnalandets vid prövning av tillstånd för miljöfarlig verksamhet.Utskottet vill i sammanhanget även erinra om 1988 årsmiljöpolitiska beslut där fastslog att åtgärder skullepåbörjas före utgången av vid samtliga massafabriker föratt minska utsläppen av organiska klorföreningar till en nivå av1,5kgTOCl (totalt organiskt bundet klor) per ton massa.Omräknat i AOX (adsorberbar organisk halogen) motsvarar dennamängd ungefärligen 1,7--1,8kgAOX per ton massa. Målet varatt i stort sett eliminera utsläppen av kloreradorganisk substans. Det kan konstateras attutsläppsnivåerna har sjunkit till 0,5kgAOX per ton massa ochatt pågående teknikutveckling kommer att göra det möjligt attsänka nivåerna ytterligare. Denna utveckling utgör enligtutskottets mening ett glädjande exempel på vad som kanåstadkommas av miljömedvetna konsumenter och en industri somanpassar produktionen efter konsumenternas krav.Våren 1991 kunde utskottet konstatera att resultatet av bl.a.omfattande reningsåtgärder som vidtagits frånnorsk sida hade blivit att föroreningen av de svensk-norskagränsvattnen redan reducerats väsentligt och att ytterligareförbättringar var att vänta (1990/91:JoU30 s.106). Utskottethar inhämtat att det på länsstyrelsenivå pågår samarbete mellanNorge och med att kartlägga och mäta miljöproblemen iområdet och att föreslå åtgärder. Vidare är den massafabrik iHalden som länge utgjorde en belastning på miljön nedlagd, ochen ny massafabrik med bättre teknik och betydligt mindre utsläpphar anlagts. Utsläppen av klorerade organiska ämnen har enligtvad utskottet erfarit upphört i området.Beträffande det nationella miljöskyddsarbetet vill utskottethänvisa till den miljöplan för del av som överlämnade till regeringen ijanuari 1991. Underlaget till planen är till stora delaraktionsplanerna HAV90 och LUFT90. I planen föreslås ettflertal åtgärder såsom ökat internationellt arbete för att fåandra länder att minska kväveoxidutsläppen, skärpta utsläppskravför bilar, arbetsfordon, båtar och flyg, framtagande av planerför att minska ammoniakutsläpp från jordbruket, komplettering ivissa fall med kväverening i kommunala avloppsverk samt arbetemed att återställa våtmarker i .