bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Därav följeratt utskottet avstyrker motionerna Fi40 (s) yrkande1, Fi42 (nyd)yrkandena1, 3 och 4, Fi44 (v) yrkande1 och Fi83 (s) yrkande1.Utvecklingen på de finansiella marknadernaInledningen av har inneburit att problemen har vuxit för mångaföretag som är verksamma inom den finansiella sektorn. Aktieägarna ifinansiella företag och företag med verksamhet på fastighetsmarknaden har settvärdet av sina tillgångar falla kraftigt. Stora förmögenheter som skapats under1980-talet har raderats ut. Från att ha legat på av utlåningenunder steg kreditförlusterna i banksystemet till år1990 och till . Bankerna gick totalt sett med förlust förraåret.Det mest oroande med krisen på finansmarknaden är, sägs det i motion Fi73av m.fl. (s), att den riskerar att ytterligare fördjupas, ochatt återverkningarna på ekonomin då skulle kunna bli mycket dramatiska. Enmöjlig konjunkturuppgång skulle i värsta fall kunna kvävas och i stället följasav en förlängd och fördjupad lågkonjunktur. Att lindra finanskrisen och minskarisken för fortsatt förvärrande av problemen är därför, menar motionärerna, encentral uppgift för den ekonomiska politiken. I motionen redovisas förslag inomtre områden: åtgärder som stimulerar riskkapitalmarknaden, som stärkerfastighetsmarknaden och som lindrar påfrestningarna på banker och andrafinansinstitut.Riskkapitalmarknaden. Förslagen innebär bl.a. att AP-fondens rätt att köpaaktier utvidgas och att riskkapitalmarknaden reserveras för näringslivet.Fastighetsmarknaden. Bl.a. föreslås att ingen ytterligare begränsning avränteavdragen för genomförs och att återhållsamhet visas medförsämringar för egnahemsboende , att ingen fastighetsskattutgår på outhyrda fastigheter, att AP-fonden får ökad rätt att köpa fastigheteroch att inget utbudstryck skapas på fastighetsmarknaden från stat och kommuner.Åtgärder för att stärka bankväsendet. Motionärerna stöder förslagen ipropositionen om ändrade regler för bankernas obeskattade reserver. En statliginlåningsförsäkring bör införas. Snabb modernisering av Stadshypotekskassan börgenomföras.Med anledning av förslagen till åtgärder för att mildra påfrestningarna på definansiella marknaderna i motion Fi73 (s) vill utskottet anföra följande.Krisen i finanssektorn har sin upprinnelse i den kraftiga överhettning avekonomin som bl.a. medförde en våldsam ökningav fastighetsvärdena. Den prioritering av inflationsbekämpningen som dentidigare regeringen påbörjade var riktig men skedde vid en alltför sentidpunkt. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det läge som nuuppstått kräver särskilda åtgärder. De åtgärder som kan komma i fråga fåremellertid inte innebära att återhämtningen i andra sektorer försenas elleravstannar.Med hänvisning härtill avvisar utskottet det åtgärdspaket som föreslås imotion Fi73 (s). Som utskottet ser det kan det med hänvisning till problemen påfinansmarknaden inte vara rimligt att exempelvis skjuta på reformeringen avbostadsfinansieringssystemet, vänta med nödvändiga åtgärder inom skatteområdeteller avstå från att i lämpliga former privatisera de statliga företagen.För att förbättra tillgången på riskkapital föreslår motionärerna bl.a. attAP-fonderna skall få tillåtelse att öka sina aktieinnehav. Utskottet villbestämt avvisa en sådan åtgärd som uppenbarligen skulle medföra att denoffentliga sektorn långsiktigt ökade sitt ägande i näringslivet.I motionen föreslås också att staten skall avbryta utförsäljningen av sittaktieinnehav. Detta motiveras av att "i nuvarande läge med svår brist påriskkapital bör allt tillgängligt utrymme reserveras för näringslivets behov".Utskottet kommenterade ett likartat påstående i sittbetänkande om inriktningen av den ekonomiska politiken (1991/92:FiU10, prop.1991/92:38). Utskottet framhöll att det är svårt att tolkavad motionärerna här avser. Konsekvenserna på kapitalmarknaden och speciellt påaktiemarknaden till följd av ett ökat utbud bör bli marginella, eftersom detstatliga upplåningsbehovet minskar i motsvarande utsträckning. Försäljningen avstatliga företag behöver således inte i sig kräva ytterligare utrymme påkapitalmarknaden.När det gäller förslaget att införa en inlåningsförsäkring som garanterarinsättarnas medel har utskottet från erfarit att regeringenförbereder en proposition i denna fråga . Motionärernas önskemål ärföljaktligen i detta avseende tillgodosett.Det kan inte uteslutas att de problem som finns på de finansiellamarknaderna kan komma att hota en återhämtning av ekonomin. Utskottet stöderdärför förslaget i propositionen att fastighetsskatten på kommersiella lokaleravskaffas från . Därigenom motverkas värdefallet påfastigheter med kommersiella lokaler vilket bidrar till en ökad stabilitet ifastighetssektorn och inom kreditsystemet. På det sättet säkras också en högreframtida utlåningskapacitet genom att bankernas pantvärden i berördafastigheter påverkas i positiv riktning. Som anförs i propositionen harregeringen också tidigare (prop. 1991/92:119) lagt fram förslag om ändraderegler för avskattning av bankernas obeskattade reserver. Det innebär attfinansiella företag ges samma möjligheter som andra företag att kvittaförluster mot det s.k. uppskovsbeloppet under hela återföringsperioden.Utskottet vill också i detta sammanhang framhålla att utformningen av deframtida reglerna för statens stöd till nyproduktion och ombyggnad av bostäderär så avvägda att de boende och fastighetsägarna inte får sina grundläggandeekonomiska förutsättningar rubbade som statens kostnader särskilt pålång sikt kan minska betydligt.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motion Fi73 (s).Konsekvenser av ett medlemskap i ekonomiska och monetära union (EMU)I motion Fi40 (s) yrkande 5 anförs att , dåbeslutet fattades om att knyta den svenska kronan till ecun, har ettvalutapolitiskt samarbete med EG. Beslutet bidrog till att öka förtroendet påvalutamarknaderna för den svenska ekonomin och bidrog till en lägre räntenivå.Samarbetet bör när så är möjligt vidareutvecklas för att stärka stabiliteten iekonomin, särskilt på de finansiella marknaderna.EG-länderna har beslutat att skapa en ekonomisk och monetär union (EMU).Ett valutapolitiskt samarbete av detta slag ökar den ekonomiska stabiliteten,men är enligt motionärerna inte utan problem. De i valutaunionen deltagandeländerna frånhänder sig möjligheterna att genom justeringar av växelkursernabidra till anpassning av ekonomier som har utsatts för störningar. Det kan varatill stor nackdel vid kraftiga förändringar av en ekonomisproduktionsförutsättningar. I motionen föreslås att en fördjupad analys görs avde problem som är förknippade med en europeisk ekonomisk och monetär union ochav de danska övervägandena i samband med EMU-överenskommelsen.Som utskottet ser det är det viktigt att inför medlemskapsförhandlingarnagöra fördjupade analyser avseende såväl penning- och valutapolitiken sombeträffande innebörden av det särskilda protokollet för . Sådanaanalyser görs enligt vad utskottet har erfarit inom och iriksbanken. I det särskilda protokollet till Maastrichtöverenskommelsen tillåtsDanmark och bibehålla rätten till nationella parlamentsbeslut omtidpunkten för tillträde till EMU, oavsett de uppställda konvergenskraven.I detta sammanhang vill utskottet upprepa vad utskottet anförde i sittbetänkande vid behandlingen av budgetpropositionen (1991/92:FiU20). Ibetänkandet anfördes att det efter ansökan om medlemskap i ärangeläget att underlättar en anpassning till utvecklingen mot eneuropeisk monetär union. Samarbetet med EG bör därför vidareutvecklas. Det ärdock angeläget att de problem som är förknippade med ett vidgat valutasamarbetenärmare analyseras. Det kan även nämnas att i de tilläggsdirektiv tillriksbanksutredningen som regeringen beslutat om betonas vikten av attriksbankslagen anpassas till vad som krävs vid en framtida ekonomisk ochmonetär union.Detta är som framgått stora och viktiga frågor för vidkommande. Detär därför nödvändigt att de studeras ingående. Regeringen bör mot dennabakgrund lämna en utförlig och djupgående redovisning av sitt analysarbete idessa frågor för riksdagen.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi40 (s) yrkande5 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Bemyndigande för statens upplåningRiksgäldskontoret ombesörjer upplåningen för statens räkning.Riksgäldskontoret omvandlades från ett verk myndighet under regeringen. Eftersom regeringen inte får ta upp lån utanriksdagens bemyndigande måste regeringen inhämta sådant bemyndigande för att taupp erforderliga lån för statens räkning. Regeringen delegerar i sin tur tillriksgäldskontoret att ta upp sådana lån. I proposition 1986/87:143 föreslogsatt lånebemyndigandet skulle ges till regeringen och varabeloppsmässigt opreciserat. De ändamål för vilka upplåning får ske skulle angesi en lag om statens upplåning. Detta godtogs av . I överensstämmelsehärmed föreslås i kompletteringspropositionen utfärda ett sådantbemyndigande för regeringen enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning.Utskottet tillstyrker att regeringen ges det begärda bemyndigandet.Socialförsäkringsfrågor m.m.SjukförsäkringssystemetTre motioner berör sjukförsäkringssystemet och angränsande förmånssystem.I motionerna Fi40 (s) yrkande 4 och Fi83 av m.fl.(s) yrkande 3 begärs tillkännagivanden om att regeringen inte skall lägga framförslag till i sjuklöne- ochsjukförsäkringssystemen.Motion Fi42 (nyd) anger som ett bättre alternativ till karensdagar attersättningsnivån vid sjukdom, vid arbetsskada av annan anledning än grovförsummelse och vid vård av barn kan sänkas till och vid yrkesinriktadrehabilitering till . skall ersättning dockendast utgå . I yrkande 8 begär motionärerna ett tillkännagivande omhuvudprinciperna för ett enklare och bättre system för bl.a.sjukpenningförsäkring och vissa andra socialförsäkringar, föräldrapenning ochersättningar vid arbetsskada och yrkesinriktad rehabilitering. I yrkandena 9och 10 begärs tillkännagivanden om att de föreslagna systemen med reduceradsjukpenning resp. föräldrapenning skall införas redan fr.o.m. den 1 januari1993.Socialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande (1991/92:SfU3y) tillfinansutskottet att på förslag av utskottet i betänkande1991/92:SfU8 har behandlat motionsyrkanden om att karensdagar inte skallinföras. Utskottet har ansett att något uttalande från sida i fråganinte bör göras i avvaktan på resultatet av det beredningsarbete som påbörjats iregeringskansliet med att utforma lösningar som medger införande av tvåkarensdagar. , som noterar att ikompletteringspropositionen anges att en departementspromemoria i frågan skallutarbetas och remissbehandlas, vidhåller denna uppfattning och anser attfinansutskottet bör föreslå att motionerna Fi40 yrkande 4 och Fi83yrkande 3 skall avslås. Vad gäller de i motion Fi42 framlagda förslagen delarutskottet regeringens bedömning i kompletteringspropositionen att ettalternativ med sänkta nivåer inom sjukförsäkringen m.m. är fördelningspolitisktsämre än . Även yrkandena 8--10 i denna motion bör avslås avriksdagen.Socialdemokraterna i socialförsäkringsutskottet anför i en avvikande meningtill yttrandet att regeringen inte bör lägga fram något förslag om karensdagar.Företrädaren för Ny demokrati tillstyrker motion Fi42 (nyd) i en avvikandemening.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning ochavstyrker motionerna Fi40 (s) yrkande 4, Fi42 (nyd) yrkandena 8--10 samt Fi83(s) yrkande 3.Sänkt pensionsålderTvå motioner berör åtgärder på pensionsområdet i syfte att minskaarbetslösheten. I motion Fi74 av Bo Finnkvist (s) begärs etttillkännagivande om att förutsättningarna för införande av ett system medäldreavgångar eller s.k. arbetspension bör prövas med utgångspunkt i deresonemang som fördes i samband med pensionsberedningens betänkande (SoU1989:101) Förtidspension och rörlig pensionsålder. I motion Fi44 (v) begärsett tillkännagivande om att antingen en tidsbegränsad sänkning avpensionsåldern skulle kunna genomföras, eller att en möjlighet skulle kunnainföras för alla som fyller 62, 63 eller att pensionera sigunder detta år.Socialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande (1991/92:SfU3y) tillfinansutskottet att en parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp har tillkallats(dir. 1991:102) med uppgift att mot bakgrund av pensionsberedningensslutbetänkande (SOU 1990:76) Allmän pension och de inkomna remissvaren utarbetaförslag till nytt system för den allmänna pensioneringen. Enligt vadsocialförsäkringsutskottet erfarit överväger arbetsgruppen även frågor omrörlig pensionsålder. Arbetsgruppen, som enligt direktiven skulle redovisa sinaförslag , kommer att redovisa dessa senare under året.Socialförsäkringsutskottet anser att finansutskottet med hänvisning till detpågående utredningsarbetet bör föreslå att avslå motionerna.Finansutskottet delar denna uppfattning och avstyrker motionerna Fi44yrkande 7 och Fi74.Ekonomiskt stöd till barnfamiljerBarnbidragets storlekI två motioner, Fi40 (s) yrkande 3 och Fi83 av m.fl. (s)yrkande 2, föreslås att barnbidraget skall höjas till . per barn ochår från den 1 juli 1992.Socialutskottet hänvisar i sitt yttrande (1991/92:SoU6y) till tidigareställningstagande i frågan (bet. 1991/92:SoU15). Utskottet anförde då att medhänsyn till det statsfinansiella och ekonomiska läget kunde utskottet inteställa sig bakom förslagen i motionerna.I en avvikande mening till yttrandet tillstyrker Socialdemokraterna attbarnbidraget höjs den 1 juli 1992.Finansutskottet delar socialutskottets uppfattning och avstyrker motionFi40 (s) yrkande 3 och motion Fi83 (s) yrkande2.Inkomstprövat barnbidrag m.m.I motion Fi42 (nyd) föreslås att ett inkomstrelaterat barnbidrag införs sominte skall utgå för barn till höginkomsttagare. Förslaget beräknas i motionenge en besparing med för /93 om det träder ikraft . Anslaget till barnbidrag bör sänkas i motsvarandemån.I sitt yttrande (SoU6y) hänvisar socialutskottet till tidigare behandlingav en likartad motion i betänkandet 1991/92:SoU15. Utskottet redovisade dåskälen mot att införa ett inkomst- eller behovsprövat barnbidrag och vidhålleri yttrandet sin tidigare inställning och föreslår att motionen avstyrks.I en avvikande mening till yttrandet tillstyrker Ny demokrati förslaget imotion Fi42 (nyd).Finansutskottet instämmer i vad socialutskottet anfört och avstyrkermotion Fi42 (nyd).VårdnadsbidragI motion Fi83 av m.fl. (s) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett avvisande avinförandet av vårdnadsbidrag (yrkande 9). Motionärerna anför att det nu stårhelt klart, efter uttalanden från socialministern, att finansieringen avvårdnadsbidraget uteslutande kommer att belasta nuvarandeföräldraförsäkringssystem och statsbidragen för barnomsorg. Det betyder, enligtmotionärerna, att det är de arbetande föräldrarna som kan räkna med att fåbetala för de föräldrar som vill och har ekonomiska möjligheter att med hjälpav ett vårdnadsbidrag stanna hemma.Socialutskottet påpekar i sitt yttrande (SoU6y) att det ännu inteföreligger något konkret förslag till utformning av vårdnadsbidraget eller enfinansiering av bidraget. Motionsyrkandet bör därför, anför utskottet, inteföranleda något uttalande av riksdagen.I en avvikande mening till yttrandet tillstyrker Socialdemokraterna motionFi83 yrkande 9.Finansutskottet delar socialutskottets uppfattning och avstyrker motionFi83 (s) yrkande 9.ArbetsmarknadspolitikenFlera motioner som väckts i anslutning till kompletteringspropositionen berörfrågor som har samband med arbetsmarknadspolitiken. haryttrat sig i ärendet, och utskottets yttrande (AU5y) finns fogat till dettabetänkande som bilaga 11. I yttrandet behandlar arbetsmarknadsutskottetdels de frågor som tagits upp i bilaga tillkompletteringspropositionen (bilaga I:8), dels 32 motioner varav 4 frånallmänna motionstiden.Arbetsmarknadspolitikens inriktningSocialdemokraterna anför i motion Fi41 att den viktigastepolitiska frågan är att bekämpa den ökande arbetslösheten. I motionen hävdasatt för Socialdemokraterna har målet alltid varit arbete åt alla, medanregeringens mål endast är att förhindra att arbetslösheten i når sammanivåer som i omvärlden. Motionärerna vill att arbetsmarknadspolitiken inriktaspå att bekämpa arbetslösheten med hjälp av ett omfattande investeringsprogram.Programmet är så utformat att skall investeras ihuvudsakligen offentlig sektor över hela landet under de närmaste två åren.Till motionen har fogats förteckningar med förslag på olikainvesteringsprojekt. Förslagen omfattar såväl kommunala projekt och projektinom landstingen som investeringar inom SJ, luftfartsverket, ,och . Med de satsningar som föreslås i motionen kan enligtmotionärerna arbetslösheten beräknas till 3,i stället för de 5 %som regeringen anger.Arbetsmarknadsutskottet tar mycket bestämt avstånd från sådana förslagsom framkommit i den allmänna debatten om att använda arbetslöshet som ettmedel i den ekonomiska politiken. Det gör utskottet med hänsyn till mänskliga,sociala och ekonomiska aspekter. erinrar om deriktlinjer som lades fast när behandlade vissaarbetsmarknadspolitiska frågor. Vad som då anfördes är i allt väsentligtalltjämt giltigt, anser arbetsmarknadsutskottet som vidhåller sin då redovisadeuppfattning att arbetsmarknadspolitiken måste inriktas på att skapaförutsättningar för tillväxt i hela landet vilket leder till trygga jobb påsikt. Arbetsmarknadspolitiken i sig kan inte skapa varaktiga och trygga arbetenmen däremot motverka arbetslöshet och stödja människor i den anpassning somekonomin nu genomgår. betonar starkt att inriktningenmåste vara att hålla fast vid arbetslinjen, inte minst med hänsyn till det nurådande konjunkturläget. Vidare skall utsatta grupper prioriteras,långtidsarbetslöshet motverkas och jämställdheten på arbetsmarknaden öka.Användningen av arbetsmarknadspolitiska insatser -- inte minst för arbetslösaungdomar -- måste därför intensifieras på det sätt som tidigare lagtfast.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om de infrastrukturinvesteringar och andraåtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen för att främjasysselsättningen. Utskottet gör bedömningen att dessa förslag är ägnade attmotverka ökningen av arbetslösheten som den nödvändiga strukturellaomställningen sker. Genom att utveckla infrastrukturen och öka kompetensen höjseffektiviteten och läggs grunden för en snabbare ekonomisk utveckling närkonjunkturen vänder. framhåller vikten av att kunnastudera vilka effekter olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder har försysselsättningen. Det arbetsmarknadspolitiska läget måste följas meduppmärksamhet, och utskottet utgår från att regeringen utnyttjarfinansfullmakten om behov snabbt uppstår av insatser utöver de nu planeradeåtgärderna. Mot denna bakgrund anser arbetsmarknadsutskottets majoritet attmotion Fi41 yrkande 1 bör avstyrkas. Socialdemokraterna i utskottet har i enavvikande mening givit motionen sitt stöd.Finansutskottet gör för egen del ingen annan bedömning änarbetsmarknadsutskottet. Liksom detta utgår finansutskottet från att regeringennoga kommer att följa hur sysselsättningen utvecklas och att man vidtarnödvändiga motåtgärder om situationen skulle försämras. Regeringen kan därvidantingen återkomma till med kompletterande förslageller, som arbetsmarknadsutskottet påpekar, utnyttja finansfullmakten ombehovet av åtgärder snabbt skulle uppkomma.Med hänvisning härtill avstyrker även finansutskottet motion Fi41 (s) yrkande1.Kompetenshöjande åtgärderI den socialdemokratiska motionen Fi41 föreslås att regeringen ges iuppdrag att på grundval av kompetensutredningens förslag utarbeta ett programför satsning på utbildning och andra kompetenshöjande åtgärder (yrkande 34).Motionärerna vill också främja kompetensutvecklingen inomtillverkningsindustrin genom att ge arbetsgivare viss avdragsrätt förutbildningskostnader under en tvåårig försöksperiod. I anslutning till dettaförslag lägger motionärerna också fram ett förslag till ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter (yrkande 35). Kostnaden, i form av ett bortfall avsocialavgifter, beräknas för nästa budgetår till 425 milj.kr. Lagförslaget harsom bilaga 2 fogats till arbetsmarknadsutskottets yttrande.Även förespråkar i motion Fi44 en ökad satsning påutbildning och kunskapshöjande åtgärder inom industrin för att stärkakonkurrenskraften (yrkande 6). I första hand föreslås teknisk-humanistiskutbildning.Arbetsmarknadsutskottet instämmer i motionärernas allmänna syn på behovetav kompetensutveckling för att öka produktiviteten i företagen. Utskotteterinrar om att dessa frågor utreds avvuxenutbildningskommittén (dir. 1992:48) eller är under beredning iregeringskansliet. Någon åtgärd från sida är enligtarbetsmarknadsutskottet inte påkallad med anledning av de här aktuellamotionskraven.Förslaget om en tvåårig försöksverksamhet med kompetensutveckling inomtillverkningsindustrin har av arbetsmarknadsutskottet behandlats så sent som islutet av april. Utskottet avvisade då förslaget och har inte ändratuppfattning i frågan. anser därför att de nu aktuellamotionsyrkandena bör avstyrkas. I en avvikande mening redovisarSocialdemokraterna i utskottet en motsatt uppfattning.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning och avstyrkersåledes motion Fi41 (s) yrkandena 34 och 35 samt motion Fi44 (v) yrkande 6.ArbetslöshetsförsäkringenI motion Fi41 begär Socialdemokraterna en översyn av vissa frågor medanknytning till arbetslöshetsförsäkringen. Motionärerna vill få till stånd enöversyn av dels garantiregeln mot utförsäkring från a-kassa (yrkande 39), delsde deltidsarbetslösas situation (yrkande 40). Arbetsmarknadsutskottetsmajoritet anser att förslagen bör avstyrkas eftersom regeringen nyligentillsatt en utredning med uppgift att se över frågan om en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (dir. 1992:24). I en avvikande mening gerSocialdemokraterna i utskottet uttryck för en annan uppfattning.I likhet med arbetsmarknadsutskottet utgår finansutskottet från att dennautredning kommer att behandla även sådana frågor som motionärerna här haraktualiserat. avstyrker därför motion Fi41 (s) yrkandena 39 och40.Kvinnors situation på arbetsmarknadenEftersom arbetslösheten bland kvinnor väntas öka anser Socialdemokraterna imotion Fi41 (yrkande 41) att regeringen bör ge AMS i uppdrag att ta fram enstrategi för kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Samma förslag förs ocksåfram i motion Fi83 (yrkande 5) av m.fl. (s). I den senaremotionen hävdas att kvinnornas frihet att förvärvsarbeta är hotad. Motionärernaanser därför att det finns behov av en generell kvinnopolitik (yrkande 10). Deanser vidare att det i större propositioner bör finnas konsekvensanalyser avvilken effekt förslagen har för kvinnor och män (yrkande 7).Motionärernas förslag avstyrks av arbetsmarknadsutskottet som emellertiddelar deras uppfattning att jämställdhetssträvandena på arbetsmarknaden måsteöka. Utskottet utgår från att man inom ser till attbudgetförslag redovisas och utformas på ett sådant sätt attjämställdhetsarbetet främjas. behöver därför inte göra någotuttalande i denna fråga, anser arbetsmarknadsutskottet. Vidare förklararutskottet att det uppmärksamt kommer att följa hur kvinnornas situation påarbetsmarknaden påverkas av konjunkturförloppet. Motionsförslagen geremellertid enligt arbetsmarknadsutskottet inte tillräckligt underlag för ettställningstagande som går motionärerna till mötes. Socialdemokraterna iarbetsmarknadsutskottet har här anmält en avvikande mening.Finansutskottet är i denna fråga av samma uppfattning somarbetsmarknadsutskottet och avstyrker motionerna Fi41 (s) yrkande 41 samt Fi83(s) yrkandena 5, 7 och 10.Finansiering av vissa sysselsättningsskapande åtgärderI kompletteringspropositionen föreslås att avarbetslivsfondens tillgångar skall kunna disponeras för finansiering av vissasysselsättningsskapande åtgärder (bil. I:8, s. 16). Överföringen skallmöjliggöras genom en särskild tidsbegränsad lag om avvikelse från lagen(1989:484) om arbetsmiljöavgift.