bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — I likhet medregeringen vill utskottet peka på att en av förutsättningarna för att bevaraoch utveckla välståndet är att tillväxten ökar i den svenska ekonomin.Regeringens förslag om en minskning av den lagstadgade semestern med två dagarbör enligt utskottets uppfattning kunna bidra till en förstärkning av detsvenska näringslivets konkurrenskraft gentemot omvärlden.Arbetsmarknadsutskottet anser därför att bör anta regeringensförslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) och avslå motionernaFi16 i motsvarande del, Fi21 samt Fi37 (yrkande 29).I motion Fi65 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande attinskränkningar i berättigad ledighet skall drabba alla lika. Regeringensförslag angående kortare lagstadgad semester är orättfärdigt eftersom det istort sett endast drabbar privatanställda, oftast lågavlönade och LO-medlemmar.Motionärerna menar att det finns alternativ till semesterförkortning.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt ovan nämnda betänkande 1989/90:AU10refererat uppgifter års semesterkommitté (betänkandet SOU 1988:54 Omsemester) om att av de statligt anställda och av de anställda inomkommuner och landsting hade mer än fem veckors semester. Inom SAF/LO- ochSAF/PTK-områdena däremot gällde i huvudsak endast den lagstadgade semestern.Någon ny undersökning av dessa förhållanden har inte gjorts. Om de nämndasiffrorna i stort sett kvarstår oförändrade kan utskottet förstå motionärernaskrav att inskränkt ledighet skall drabba alla lika.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter att utfallet av semesterförändringarnaskall bli enhetligt för alla grupper på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet vill därför starkt stryka under önskvärdheten av attparterna på arbetsmarknaden i sina kollektivavtal minskar antalet semesterdagarmed två för de grupper som har eller fler. Utgångspunkten är att dennödvändiga avtalsmässiga anpassningen även fortsättningsvis skall fungera såatt särskilda lagstiftningsåtgärder inte skall bli aktuella.Med hänvisning till vad som anförts anser arbetsmarknadsutskottet att motionFi65 bör avslås av riksdagen.Ian m.fl. (nyd) begär i motion Fi36 (yrkande 10) en utredning omkonjunkturanpassad arbetstid. Arbetsgivaren och det lokala facket bör inomvissa ramar, t.ex. arbetstid, själva bestämma arbetstidenenligt motionärerna.Arbetsmarknadsutskottet har så som behandlatfrågan om flexibla arbetstider och inom denna ram även konjunkturanpassadarbetstid. yttrade i sitt av godkändabetänkande /93:AU4 att friare arbetstidsförläggning är en viktigframtidsfråga och att utskottet utgår från att regeringen återkommer medförslag på detta område . har inteändrat uppfattning i denna fråga. Något särskilt uttalande från sidamed anledning av det aktuella yrkandet är därför enligt utskottets mening inteerforderligt. Motion Fi36 (yrkande 10) avstyrks därmed.Vänsterpartiet föreslår i sin motion Fi37 (yrkande 61) en utredning avkrispolitikens effekter på mäns och kvinnors arbetstid samt påjämställdheten mellan könen. Enligt har många kvinnoruppfattningen att krisåtgärderna ensidigt drabbar kvinnorna.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att regeringen ibudgetpropositionen eller på annat sätt redovisar fördelningen av ekonomiskaresurser mellan kvinnor och män. Såväl löner, inkomster, arbetstider ochpensionspoäng som könsfördelningen i statliga styrelser m.m. särredovisas,senast i proposition 1991/92:100, bilaga 12, underbilaga 12.5.Arbetsmarknadsutskottet har tidigare behandlat frågan om statistik över hurstatsbudgetens resurser fördelas på kvinnor och män (senast i det av riksdagengodkända betänkandet 1990/91:AU17). står kvar vid sindå uttryckta uppfattning att vid framtagande av statistik på det statligaområdet, t.ex. i budgetpropositionen, är det naturligt att också denkönsmässiga aspekten uppmärksammas. Därmed anser arbetsmarknadsutskottet attdet aktuella motionsyrkandet inte påkallar någon åtgärd. Motion Fi37(yrkande 61) avstyrks således.Förslag till regionala sysselsättningsprogramI 29 motioner tas upp frågor rörande sysselsättningen regionalt. En översiktav de aktuella motionerna och de typer av åtgärder som motionärerna förordarges i sammanställningen nedan. I vissa av dessa motioner finns förteckningareller hänvisningar till förteckningar över statliga och kommunala projekt somkan startas omgående eller tidigareläggas. hänvisartill dessa underlag. Vad gäller de socialdemokratiska motionerna finns yrkandenatt vad som anförts i resp. motion och i partimotion Fi35 (s) beträffandesysselsättningssituationen i resp. län eller region skall ges regeringen tillkänna.I det följande lämnas en sammanställning över förslagenMotioner Region av Ökad medelstilldelning,m.fl. (s) infrastrukturinvesteringarFi30 av Infrastruktur; stöd tillm.fl. (s) län exportindustrin; FoU; ut-lokalisering; riskvilligtkapital, stöd till ÅngeFi31 av Infrastruktur; FoU; stödm.fl. (s) kultur, turism, olika in-dustrier; kvinnliga kom-petenscentraFi32 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildning; sats-ning på kommunernaFi33 av Infrastruktur; tidigare-m.fl. (s) län läggning av statligainvesteringar; kommunalabyggprojekt; decentrali-sering av ansvar vid in-frastrukturinvesteringarFi34 av län Infrastruktur; utbildning;m.fl. (s) tidigareläggning av stat-liga investeringarFi40 av Arbetstillfällen för kvin-m.fl. (s) nor; ökad kvinnoutbild-ning; ökade resurser tilllänsarbetsnämnderna iSkåneFi44 av Kompetensutveckling; in-m.fl. (s) frastruktur; kommunalainvesteringarFi46 av Infrastruktur; bygg-m.fl. (s) projektFi47 av län Stärkande av närings-m.fl. (s) livet; investeringar;ytterligare medel tilllänetFi48 av Infrastruktur; långsiktigm.fl. (s) satsning på kompetensut-veckling och kvinnoarbeteFi49 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; ytterligare medeltill länetFi50 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildningFi51 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildningFi52 av Infrastruktur; tidigare-m.fl. (s) läggning av statliga ochkommunala investeringarFi53 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildning; kvin-nornas situationFi55 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) län jekt; satsning på mindreföretagFi56 av Yrk. Infrastruktur;m.fl. (s) byggprojekt, utbildningYrk. Länsarbetsnämnd-ernas medelsdispositionbör bli friareFi58 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildningFi59 av län Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt: utbildning; ett in-dustri- och utvecklings-centerFi60 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildningFi61 av , utbildning;m.fl. (s) industriell utvecklingFi62 av Infrastruktur; produkt-m.fl. (s) och teknikutveckling;testområdeFi63 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildning; bättrehandikappvänlighetFi69 av Yrk. Infrastruktur;m.fl. (s) utbildning; byggprojektYrk. Arbetsmarknads-medel till beställningav tåget X2000Fi70 av () Kompetensutveckling;kommunikationer, turismFi71 av () Yrk. 1--4, Infrastruk-tursatsningar inomBanverkets och område, väg-nätet och flygplatserFi74 av Infrastruktur; kommunalam.fl. (s) investeringar, ytter-ligare medel; räntefriainvesteringslånFi75 av Axel Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jektArbetsmarknadsutskottet ser liksom motionärerna allvarligt på detarbetsmarknadspolitiska läget i län och regioner. Enligt AKU-undersökningarnafrån tredje kvartalet 1992 varierade arbetslösheten i de olika länen mellan 3,() och (). Störst antal arbetslösa hadeStockholms län med 39 800 personer. Sammanfattningsvis hade skogslänen enarbetslöshet på (59 000 personer), medan motsvarande tal förstorstadslänen uppgick till (83200 personer) och för övriga Syd- ochMellansverige till (102200 personer). harnoterat AMS uppfattning att de kvinnodominerade tjänstenäringarna påtagligtkommer att beröras av minskande sysselsättning . EnligtAMS kommer då arbetslösheten bland kvinnor att stiga ungefär lika mycket somför männen varvid skillnaderna består.Vad gäller infrastruktur i är motionsönskemålen likartade imotionerna Fi31 (i motsvarande del) av m.fl. (s) och Fi71(yrkandena 1--4) av (). Ett flertal enligt motionärerna önskvärdaprojekt redogörs för i motionerna. Arbetslösheten på i länberör 11 500 personer (, tredje kvartalet 1992).De i dessa båda motioner upptagna järnvägsbanorna Bottniabanan resp.Boden--Haparanda-banan behandlas i trafikutskottets av godkändabetänkande /92:TU19. telekommunikationer tas upp i betänkandet1991/92:TU20, som även det godkänts av . Arbetsmarknadsutskottethänvisar till dessa betänkanden.I motion Fi69 (yrkande 2) av m.fl. (s) anförs att en aktivarbetsmarknadspolitik också måste karaktäriseras av att förhindra attarbetslöshet uppstår. I motionen begärs ett uttalande att SJ bör gesmöjlighet att fullfölja tidigare planerad beställning av snabbtågetX 2000. Om SJ tvekar kan det enligt motionärerna leda till mycket stora problemför ABB i Västerås.Frågan om svensk järnvägsindustri och snabbtåget X 2000 har behandlats vid eninterpellationsdebatt i . Kommunikationsministernredovisade då sin grundinställning att SJ och ABB har ekonomiskaförutsättningar att själva lösa frågan om snabbtågen. Han hade ocksåunderrättelser om att det pågår en diskussion i denna fråga mellan SJ och har ingen annan mening än kommunikationsministern vadgäller de berörda företagens möjligheter att lösa frågan. Som utskottet harredovisat ovan är SJ ett av de affärsverk som kommer i fråga för bidrag från de1000 som i propositionen föreslås till AMS föraffärsverksinvesteringar.Enligt arbetsmarknadsutskottets mening möter de av regeringen föreslagnainsatserna i föreliggande proposition en stor del av de krav som motionärernahar fört fram. Det gäller satsningar inom infrastrukturområdet, statligabyggprojekt samt insatser på utbildningsområdet. Utskottet har ovan behandlatfrågor om olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, bidrag till utbildning,bidrag till affärsverksinvesteringar samt ett anslag på 8 066 miljoner kronortill arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den väsentliga ökningen av medel förberedskapsarbete har bl.a. beräknats med tanke på omvandlingen av denoffentliga sektorn och den väntade utvecklingen av kvinnornas arbetslöshet (seavsnittet Beredskapsarbete ovan). Därutöver har utskottet informerat ompropositionsförslaget om till disposition förunderhållsåtgärder på länsvägar i s.k. traditionella skogslän m.m.Utskottet har i olika sammanhang pekat på att det är berörda myndighetersuppgift att fatta de detaljerade besluten om anslagsdisposition. Dearbetsmarknadspolitiska medlen fördelas av AMS i enlighet med problemenssvårighetsgrad.Även de regionalpolitiska medlen inom ramen för det s.k. länsanslagetfördelas mellan länen i enlighet med problemens svårighetsgrad i de olikalänen. vill i detta sammanhang informera om attregeringen beslöt att förlänga inplaceringen av de områdensom då var tillfälliga stödområden fram t.o.m. . I vissa fall höjdesden procentuella nivån på det stöd som kan lämnas. Utskottet har vidare noteratatt arbetsmarknadsministern i en interpellationsdebatt harberört stödområdesinplaceringen. Enligt arbetsmarknadsministerns svar kommerregeringen senare under innevarande budgetår att göra en ny bedömning av vilkakommuner som har sådana problem att de motiverar en inplacering i tillfälligtstödområde.Vidare skall motion Fi56 (yrkande 2) av m.fl. (s) kommenterasnågot. Enligt motionärerna bör länsarbetsnämnderna friare få disponera de medelsom finns till förfogande för olika arbetsmarknadspolitiska insatser samtinsatser för arbetshandikappade. kan inte biträdamotionärernas uppfattning att länsarbetsnämnderna inte har frihet att väljaarbetsmarknadspolitisk åtgärd inom ramen för de existerande åtgärdernasutformning. har i sitt av godkända betänkande1990/91:AU11 (rskr. 164) ställt sig bakom den nya anslagsstruktur som innebären stor frihet för att i varje situation välja denlämpligaste åtgärden. Denna frihet har också fortplantats inomArbetsmarknadsverkets organisation.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna Fi27,Fi30, Fi31, Fi32, Fi33, Fi34, Fi40, Fi44, Fi46, Fi47, Fi48, Fi49, Fi50, Fi52,Fi53, Fi55, Fi56, Fi58, Fi59, Fi60, Fi61, Fi62, Fi63, Fi69, Fi70, Fi71yrkandena 1--4 och Fi74.Det arbetsmarknadspolitiska läget i och tas uppi motionerna Fi51 av m.fl. (s) resp. i Fi75 av Axel Anderssonm.fl. (s). Arbetslösheten uppgick till (9 200 personer) i länoch till (11000 personer) i det tredje kvartalet 1992.Utskottet hänvisar till sina synpunkter ovan angående detarbetsmarknadspolitiska läget i län och regioner. Därmed avstyrker utskottetmotionerna Fi51 och Fi75.Stockholm den 25 november 1992På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (nyd), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominIngela , , , , ,och (alla s) anser följande:Regeringens proposition bygger på överenskommelser som träffats mellanSocialdemokraterna och de fyra regeringspartierna. I vissa viktiga delaravseende utskottets ansvarsområde innebär dock förslagen i propositionen attregeringen frångått överenskommelser som träffats. Ett sådant exempel ärborttagandet av arbetarskyddsavgiften.Detta innebär att finansieringen av Arbetsmiljöfonden försvinner, vilketstrider mot uppgörelsen. En avgift om måste därför finnas kvar i formav en arbetarskyddsavgift. Likaså måste Arbetsmiljöfondens arbetsuppgifter,vilka nu skall tas bort enligt regeringens förslag, finnas kvar i lag. Helaarbetarskyddsavgiften om bör behållas. I stället kanfolkpensionsavgiften sänkas i motsvarande mån.Företrädare för de fyra regeringspartierna har i utskottet vägrat attåterställa överenskommelsen på denna punkt. För att uppnå erforderlig majoritethar man stött sig på Ny demokrati.Det har inte heller ännu klarats ut hur de arbetsrättsliga frågorna skallhanteras för framtiden.Mot denna bakgrund är det inte meningsfullt för oss att närmare analysera ochdiskutera enskilda inslag i propositionen i övrigt. Överenskommelserna mellanoss och regeringen skall nämligen ses som en helhet.2. Dispens från lagen om anställningsskydd m.m.Laila (nyd) anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet Ytterligare resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärder som börjarmed "Sådana arbetsmarknadspolitiska" och slutar med "Fi36 (nyd)" bort haföljande lydelse:Utskottet ställer sig bakom tankarna i motion Fi36 av . (nyd) om hur man bör motverka det resursslöseri som den storaarbetslösheten innebär. Ersättningar betalas ut till de arbetslösa utan attnågot nyttigt arbete blir utfört som arbetslösheten medför stortmänskligt lidande. Det vore bättre om dessa arbetslösa kunde ges möjlighet tilltillfällig anställning i företagen utan att omfattas av lagen omanställningsskydd. De skulle ha bibehållen arbetslöshetsersättning ochföretagen skulle betala mellanskillnaden upp till avtalsenlig ellermarknadsmässig lön. De arbetslösa kan själva ta initiativet. Med ett sådantsystem skulle många tusen arbetslösa kunna få meningsfullt arbete. Självfalletmåste vissa regler tillskapas så att missbruk förhindras. När konjunkturenvänder kan dessa personer i många fall få fast anställning och deföretagsstimulerande åtgärderna få effekt. Resultatet skulle bli ennationalekonomisk vinst.Utskottet anser också att ett nytt lärlingssystem måste införas med löner somstår i rimlig proportion till vad ungdomarna kan tillföra produktionen. Fråganär av utomordentlig betydelse för näringslivet och dess framtid och därmed förde produktiva jobben.Det är vidare utskottets uppfattning att arbetsrätten måste förändras ochmoderniseras i den riktning som anges i den borgerliga regeringens direktiv(dir. 1991:118) till . Det vore mycket olyckligt omSocialdemokraterna fick framgång i sina försök att förhindra de förändringarsom är nödvändiga av hänsyn till det svenska näringslivet och desskonkurrenskraft och för möjligheten till utländska investeringar i Sverige.Utredningen måste alltså fullfölja sitt nuvarande uppdrag.När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser utskottet att den börreformeras i enlighet med det förslag som läggs fram i Nydemokraternas motion.Arbetslöshetskassorna skall inte administreras av de fackliga organisationerna.I korthet går förslaget i övrigt ut på att staten skall stå för ett visstgrundskydd med . Arbetsgivaren skallteckna en obligatorisk privat försäkring som täcker inkomstförluster därutöverupp till en viss inkomstrelaterad nivå, maximerad till vad som motsvarar enårslön på 7,5 basbelopp. För ytterligare inkomstförluster skall privatfrivillig försäkring kunna tecknas, eventuellt kollektivt genom de fackligaorganisationerna.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi36 yrkandena 8, 9, 12, 14, 16och 17 bör ges regeringen till känna.3. Räntesubventioner avseende vissa ROT-arbetenLaila (nyd) anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet Ytterligare resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärder som börjarmed "anser" och slutar med "yrkande 1 avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet ansluter sig till förslaget i motion Fi25 yrkande 1 av RobertJousma (nyd) att av de medel som anvisas tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder bör specialdestineras till räntesubventioneravseende lån för ROT-arbeten på vatten- och avloppsledningar i hus och mark.Vad som anförts med anledning av motionen i motsvarande del bör ges regeringentill känna.4. ArbetslivsutvecklingLaila (nyd) anser att arbetsmarknadsutskottets överväganden iavsnittet En ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd -- arbetslivsutveckling bort haföljande lydelse:Utskottet är kritiskt till regeringens förslag om arbetslivsutveckling. Somframhålls i motion Fi57 av och måste politikeninriktas på olika åtgärder för att få det svenska näringslivet att börjablomstra och för att skapa verkliga arbeten. Om förslaget omarbetslivsutveckling genomförs kommer det att skapa en jättelik byråkrati medett stort antal myndigheter, organisationer och företag inblandade. Man kanställa frågan vem som skall ha det yttersta ansvaret för denna byråkrati. Mankan också fråga sig vilka företag som skulle vara villiga att ställa upp i detekonomiska läge som råder, där alla krafter måste inriktas på att fåföretaget att gå ihop ekonomiskt. Till detta kommer att arbetslivsutvecklingenendast omfattar de A-kasseberättigade. Det finns andra kategorier som lika välskulle behöva sysselsättning.Utskottet är i och för sig positivt till att personer som uppbärarbetslöshetsersättning gör en samhällsinsats av något slag. Såsom framförs imotionen kan den s.k. Hallstahammarmodellen vara ett sätt. Det är ettobyråkratiskt system som anordnas av kommunen.Av dessa skäl anser utskottet att regeringens förslag bör avslås avriksdagen.De medel som var tänkta att avse vissa kostnader i sammanhanget bör i ställetanvändas till köp av utbildning och utbildningsplatser hos det privatanäringslivet. På det sättet skulle uppskattningsvis 10000 personer per månadkunna få yrkesutbildning med stora chanser till anställning, när konjunkturenvänder.Skulle bifalla regeringens förslag om arbetslivsutveckling anserutskottet att vissa justeringar bör göras. Som redan nämnts kommer systemet attleda till en stor byråkrati. Såsom framhålls i motion Fi57 hade det varitbättre om arbetsförmedlingen ensam fått sköta arbetslivsutvecklingen eftersomdet är förmedlingen som har kunskap om marknaden, organisationerna,föreningarna osv.Det anförda innebär att utskottet anser att med anledning av motionFi57 yrkandena 2 och 3 bör dels avslå regeringens förslag i motsvarande delar,dels ge regeringen till känna vad utskottet anfört.Vid bifall till regeringens förslag bör ge regeringen till kännavad som anförts om att arbetsförmedlingen bör handha arbetslivsutvecklingen(yrkande 1).5. Utbildning i företagLaila (nyd) anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med "Utbildning i" och slutar med"till detta" bort ha följande lydelse:Utbildning i företag är enligt utskottets mening en betydelsefull form avutbildning som blir ett särskilt viktigt alternativ för att förhindra attuppsägningar eller permitteringar verkställs, som man kan stärkakompetensen hos de anställda. Utskottet ansluter sig därför till förslaget imotion Fi38 av () att bidrag till lönekostnaderna bör kunna utgesinom alla branscher. Därmed vinner man också fördelen att bidraget blirbranschneutralt. Somanförs i motionen bör en utvidgning av stödvillkoren kunna rymmas inombefintliga resursramar.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi38 bör ges regeringen tillkänna.6. UtbildningsvikariatenLaila (nyd) anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med "Utskottet delar" och slutarmed "den delen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att utbildningsvikariaten måste betraktas som ettmisslyckande. Det är orealistiskt att tro att de privata företagen skulleanställa vikarier i någon större utsträckning. Därför bör, såsom begärs imotion Fi57 av och (nyd),utbildningsvikariaten inom det privata näringslivet utredas.Vad anfört med anledning av motion Fi57 (yrkande 6) bör gesregeringen till känna.7. Yrkesutbildningar och yrkeskompletteringarLaila (nyd) anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med "Utskottet anser i" ochslutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse:De medel som föreslås till komvux och folkhögskolan bör, såsom begärs imotion Fi57 av och (nyd), öronmärkas föryrkesutbildning. På de små orterna finns enbart teoretisk utbildning, ochfolkhögskolorna har i princip enbart förberedande yrkesutbildningar. Därför bördet enligt utskottets mening klart anges att det skall vara fråga omyrkesutbildningar eller yrkeskompletteringar.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi57 (yrkande 4) bör gesregeringen till känna.8. Beredskapsarbete i privat företagsamhetLaila (nyd) anser att den del av arbetsmarknadsutskottetsyttrande i avsnittet Beredskapsarbete som börjar med "Arbetsmarknadsutskottetinformerar" och slutar med "Fi57 (yrkande 5)" bort ha följande lydelse:Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är såväl arbetsförmedlingar somföretag och arbetssökande otillräckligt informerade om att beredskapsarbeteäven kan ordnas inom privat företagsamhet. Information från AMS bör klargöradet riktiga förhållandet.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi57 (yrkande 5) bör gesregeringen till känna.9. Konjunkturanpassad arbetstidLaila (nyd) anser att den del av arbetsmarknadsutskottetsyttrande i avsnittet Semester och arbetstid som börjar med"har så" och slutar med "avstyrks därmed" bort haföljande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet har i sitt av godkända betänkande1992/93:AU4 framfört att en friare arbetstidsförläggning är en viktigframtidsfråga och att utskottet utgår från att regeringen återkommer medförslag på detta område . Med hänsyn till attkonjunktursvängningar inte kan undvikas anser utskottet att det emotseddaregeringsförslaget på arbetstidsområdet bör inrymma en konjunkturanpassadarbetstid. Inom vissa ramar, t.ex. , bör arbetsgivaren ochdet lokala facket själva bestämma arbetstiden. Utskottet ställer sig såledesbakom Nydemokraternas motion Fi36 i denna del.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi36 (yrkande 10) bör delgesregeringen.10. Det arbetsmarknadspolitiska läget i och länLaila (nyd) anser att den del av arbetsmarknadsutskottetsyttrande i avsnittet Förslag till regionala sysselsättningsprogram som börjarmed "Det arbetsmarknadspolitiska" och slutar med "och Fi75" bort ha följandelydelse:Enligt arbetsmarknadsutskottets mening är sysselsättningssituationen iVärmlands och utomordentligt oroväckande. I motionerna Fi51 ochFi75 finns intressanta uppslag till sysselsättningsskapande insatser vilkabygger på länens egna bedömningar.