bet · GG01BoU8 · 1992-12-03 00:00:00 — Samerna och samisk kultur m.m. I betänkandet behandlas proposition 1992/93:32 bilaga 2 omförslag till ändringar i rennäringslagen (1971:437), m.m. ochbilaga 3 om den samiska kulturen. Vidare behandlas 16 motionersom väckts med anledning av propositionen och en motion somväckts under den allmänna motionstiden 1992.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag men förordarsåvitt avser rätten att ta slöjdvirke en ändring som innebär attäven same som bor i omfattas av förslaget. Enredaktionell ändring föreslås också i rennäringslagen.Utskottet förordar att godkänner vad i propositionenanförts om utformningen av prisstödet till rennäringen och omersättning för viltskador. När det gäller prisstödet tillrenägare som har färre än 50 renar föreslås med anledning av tremotioner ett tillkännagivande.Utskottet förordar slutligen att läggerpropositionen i övriga delar till handlingarna.11 reservationer, ett särskilt yttrande och en meningsyttringav suppleant har bifogats betänkandet. Regeringen har i proposition 1992/93:32 bilaga att1. dels anta de genom propositionen framlagda förslagentilla) lag om ändring i rennäringslagen (1971:437),b) lag om ändring i väglagen (1971:948),c) lag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter,2. dels godkänna vad i propositionen förordats i fråga omprisstödet till rennäringen (avsnitt 2.19) och om ersättning förviltskador (avsnitt 2.17).Vidare bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om rennäringens folkrättsliga skydd,ersättningsbestämmelser, barmarkskörning i terräng i samband medrenskötsel, upplåtelser av rätt till jakt och fiske på statensmark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen, samebynsverksamhetsområde, renforskningen och om fiskesamerna (avsnitten2.5, 2.6, 2.13, 2.14, 2.16, 2.18 och 2.21).Regeringen har i proposition 1992/93:32 bilaga tillfälle att ta del av vad i propositionen anförts omsamisk kultur vad gäller1) sameslöjden,2) biblioteksservice,3) Gaaltie--samiskt konst- och kulturcentrum,4) sameradio och -TV.I de delar propositionen inte behandlas i detta betänkandebehandlas den i betänkande 1992/93:KU17. I betänkandet behandlasdels den under allmänna motionstiden väckta motionen1991/92:Bo602 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till ändring i rennäringslagen medsyfte att införa bestämmelser om kontroll av renräkning ochvitesföreläggande,dels de med anledning av propositionen i ovan redovisaddel väckta motionerna.1992/93:Bo1 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom upplåtelse av rätt till jakt och fiske ovanför odlingsgränsenoch på renbetesfjällen samt om sameslöjdarnas rättigheter.1992/93:Bo2 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om koncessionsrenskötselns betydelse i Kalixoch älvdalar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prisstöd till renägare med mindre än 50renar.1992/93:Bo3 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om information för att ökaförståelsen mellan olika intressen inom renskötselområdet.1992/93:Bo4 av (-) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehov av inventering och övervakning av rovdjursstammarna.1992/93:Bo5 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande förbud mot nätfiske under lektidför och öring.1992/93:Bo6 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om ändring irennäringslagen (1971:437),2. att avslår regeringens förslag till ändring i 55§ väglagen,3. att avslår regeringens förslag till ändring av42 § torvlagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare utredningar.1992/93:Bo7 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär att de frågor sombehandlas i propositionens bilaga 2 behandlas i ochförst därefter föreläggs ,6. att -- vid avslag på yrkande 5 -- beslutar attdet i rennäringslagen skrivs in att renskötselrätten grundar sigpå urminnes hävd och utgör en särskild rätt till fastighet,7. att -- vid avslag på yrkande 5 -- hos regeringenbegär förslag om sådan ändring i rennäringslagen som gerSametinget rätt att begära förhandling och avge yttrande imarkanvändningsfrågor,8. att -- vid avslag på yrkande 5 -- som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om attrennäringens folkrättsliga skydd ytterligare behöver förtydligasi samarbete med ,9. att -- vid avslag på yrkande 5 -- hos regeringenbegär förslag om regler i rennäringslagen om rätt tillersättning för intrång i näringen,10. att -- vid avslag på yrkande 5 -- som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attanvisa särskilda medel för betesinventeringen och att utarbetareglerna för åtgärder vid för högt renantal eller åtgärder motströvrenar i samarbete och samförstånd med näringen genomSametinget,11. att -- vid avslag på yrkande 5 -- som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attupplåtelse av jakt och fiske ovan odlingsgränsen helt skallhandhas av samerna själva samt att regler och utformning avupplåtelsen skall utformas och handläggas av isamarbete med ,12. att hos regeringen begär att den tillsätter enutredning med uppgift att utreda frågan om samebyarnas möjlighetatt bedriva annan ekonomisk verksamhet än renskötsel,13. att hos regeringen begär att den tillsätter enutredning med uppgift att utreda frågan om skogssamebyarnasrättsliga ställning och deras situation i övrigt.1992/93:Bo8 av i och (nyd)vari yrkas1. att avslår förslaget till ändring i 1 §rennäringslagen som föreskriver att renskötselrätten tillkommerden samiska befolkningen och grundas på urminnes hävd, dvs. 1 §andra stycket lagförslaget,2. att i enlighet med vad i motionen anförts hosregeringen begär utredning om äganderättsfrågor och näraligganderättsfrågor inom det område inom vilket renskötsel avses få ske,3. att avslår skärpningen av 30 § i förslaget tillrennäringslag vilken innebär att det blir förbjudet att vidanvändningen av marken vidta åtgärder som medför avsevärdolägenhet för renskötseln,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förutsättningarna för en frimarknadsinriktad rennäring bör utredas,5. att beslutar höja antalet renar förkoncessionsrenskötsel till minst 50 renar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skapa bättre förutsättningar för jakt-och fisketurism men även annan turism på marker och vattenovanför odlingsgränsen och renbetesfjällen, främst i Norrbottenoch Västerbotten.1992/93:Bo9 av och () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till ändring i 42§ torvlagen och 55 § väglagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förtydligande.1992/93:Bo10 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prisstödet till rennäringen.1992/93:Bo11 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en vägförbindelse för sameby.1992/93:Bo12 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rovdjursinventeringar.1992/93:Bo13 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en handlings- ochutvecklingsplan för sameradio/-TV,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en sammanhållen samisketermedieenhet.1992/93:Bo14 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av klarlägganden vad avser fiske-och skogssamernas rättigheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillgängligheten av "slöjdvirke" för samerutanför rennäringen,5. att hos regeringen begär förslag till lösning avbidragsfrågan för sameidrotten i enlighet med vad som anförts imotionen.1992/93:Bo15 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av fortsatt prisstöd för koncessionsrenskötsel isamband med näringsverksamhet.1992/93:Bo16 av och () variyrkas2. att beslutar avvakta med behandlingen avproposition 1992/93:32 bilaga 2 till dess det nyinrättadeSametinget getts möjlighet att yttra sig över förslagen,3. att beslutar genomföra den del av proposition1992/93:32 bilaga 3 som rör mom. 1--3 och avvaktar medbehandlingen av bilaga 3 i övrigt till dess det nyinrättadeSametinget getts möjlighet att yttra sig över förslagen.Beredningen av ärendetKulturutskottet, trafikutskottet och jordbruksutskottet harberetts tillfälle att yttra sig i ärendet. Yttrandena har sombilagor fogats till detta betänkande.Företrädare för Samernas Nationalråd (, , Sáminuorra ochNordiska ), ,, och har vid uppvaktningar lämnat synpunkter i ärendetoch överlämnat skrivelser.Skrivelser har dessutom inkommit från DO, ombudsmannen motetnisk diskriminering, kommun, kommun,Laevas sameby, Same-Ätnam, (2 skrivelser),Same-Ätnam, , ,/,, , , , , , Gällivarekommuns jaktvårdskrets, Svenska för engelsksetter, i , Föreningen , Svenska , , , och Bo Nilssonm.fl., . RennäringenInledningI detta betänkande behandlas proposition 1992/93:32 bilaga 2om ändringar i rennäringslagen (1971:437), m.m. och bilaga 3 omden samiska kulturen. Propositionens bilaga 1 med bl.a. förslagtill sametingslag och om samiskt språk bereds avkonstitutionsutskottet.Förslagen i propositionen bygger delvis påSamerättsutredningens betänkanden. Samerättsutredningentillkallades efter regeringsbeslut för attutreda vissa frågor om samernas ställning i . Kommitténavgav delbetänkandet Samernas folkrättsliga ställning(SOU 1986:36), huvudbetänkandet Samerätt ochSameting (SOU 1989:41) och slutbetänkandetSamerätt och samiskt språk (SOU 1990:91). ÄvenLantbruksstyrelsens rapport (1989:4) Frågor om samebyarnasorganisation, funktion och ekonomi, Naturvårdslagsutredningensförslag, Översyn av naturvårdslagen m.m. (SOU 1990:38), såvittavser naturvårdshänsyn vid renskötsel och förslag om körning på barmark behandlas ipropositionens bilaga 2. Det nu redovisade utredningsmaterialethar remissbehandlats.I proposition 1990/91:4 föreslog den dåvarande regeringenhösten ändringar i rennäringslagen. Förslagen grundade sigframför allt på huvudbetänkande ochLantbruksstyrelsens rapport. , vilket då hadeatt bereda rennäringsfrågor, ansåg att starka skäl talade föratt rennäringsfrågorna m.m. skulle behandlas inom ramen för ettsammanhållet förslag där samtliga betänkanden frånSamerättsutredningen skulle bli föremål för en samlad bedömning.Jordbruksutskottet föreslog därför att avslåpropositionen (1990/91:JoU12). följdejordbruksutskottets förslag.I proposition 1990/91:134 om riktlinjer för överföring avverksamheten vid till aktiebolagsform föreslogsbl.a. vissa ändringar i rennäringslagen. Bostadsutskottetförordade i ett yttrande (1991/92:BoU5y) till näringsutskottetvåren att endast de förslag som avsåg att, oavsettägarförhållanden, även framgent ge den mark som förvaltas avDomänverket ställning som kronomark skulle bifallas. Övrigaändringar i rennäringlagen borde enligt bostadsutskottetbehandlas i samband med den aviserade s.k. samepropositionen.Näringsutskottet anslöt sig till bostadsutskottet. Riksdagenföljde förslaget.I tre motioner, som väckts med anledning av den nu aktuellapropositionen, förordas att regeringens förslag till ändringari rennäringslagen skall avslås eller behandlas först efter attdet föreslagna har tagit ställning till vissa frågor.Enligt motion Bo6 (v) finns en rad oklarheter i rådanderättsförhållanden mellan rennäringens utövare och övrigbefolkning inom berörda områden. Regeringens förslag bör därföravslås och ytterligare utredningar och överväganden göras(yrkandena 1 och 4). Enligt partimotion Bo7yrkande 5 och motion Bo16 (kds) yrkande 2 bör det sameting somförväntas komma till stånd ges möjlighet att behandlaregeringens förslag innan tar ställning tillföreslagna ändringar i rennäringslagen. Detta skulle enligtVänsterpartiets partimotion vara det bästa sättet att fortsättapå den väg som rennäringslag avsåg utstaka nämligen attmyndigförklara samerna och återupprätta deras rätt tillsjälvbestämmande. Kds-motionärerna anser att det finnsoklarheter huruvida förslagen till lösningar av bl.a.administrationen av jakten och fisket som förs fram ipropositionen är de bästa. Genom att ge tillfälle attbehandla dessa och andra frågor i propositionens bilaga 2 kommerförslagen enligt motionärerna att bli allsidigt belysta ochSametinget ges sin plats i samiskt och svenskt samhälle.Utskottet gör följande bedömning. Till grund för regeringensförslag i propositionen ligger, som framgår av den inledanderedovisningen, flera utredningsförslag som arbetats fram underen stor del av . Förslagen har remissbehandlats ochbl.a. företrädare för samerna har gett sin syn på olika frågor.Förslagen har enligt utskottets mening blivit allsidigt belysta.Vid beredningen av ärendet har utskottet dessutom haft att tadel av synpunkter som muntligen och/eller skriftligen har kommitutskottet till del bl.a. från företrädare för samerna och förvissa naturvårdsintressen. Den proposition om samerna och samiskkultur m.m. som är föremål för behandling får anses svara motett sådant sammanhållet förslag om samernas ställning som längeefterfrågats och som begärde (1990/91:JoU12). Att vissa i propositionen föreslagna lösningarär omtvistade utgör enligt utskottets mening inte tillräckligaskäl för att avvakta med ett ställningstagande. NärSametinget inrättats kommer självfallet för samerna aktuellafrågor att behandlas av tinget, och förslag till andra lösningarän de i propositionen och i detta betänkande framlagda kommerförmodlingen att föras fram till regering och riksdag. Det finnsenligt utskottets uppfattning anledning knyta förhoppningar tillatt det mellan , regeringen och kommer attskapas en konstruktiv dialog. Vid en sammanvägning av olikaförslag avseende beredningen av propositionen och motionernatill den del de behandlas i detta betänkande har utskottetsammanfattningsvis kommit till uppfattningen att övervägandeskäl talar för att nu bör ta ställning till de förslagsom läggs fram. Ett ställningstagande till förslagenbör rimligen också vara positivt för genom attklarhet kommer att skapas i flera av de frågor om utformningenav en samlad samepolitik; frågor som inte sällan under flera åroch i olika sammanhang övervägts och diskuterats. Med hänvisningtill vad nu anförts anser utskottet att i sak börbehandla propositionens bilaga 2 samt de motioner som väckts medanledning av propositionen. I fortsättningen av detta betänkandebehandlas dessa förslag. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Bo6 (v) yrkandena 1 och 4, Bo7 (v) yrkande 5 och Bo16(kds) yrkande 2 om behandlingen av propositionens bilaga2.RenskötselrättenDe rättigheter som enligt rennäringslagen tillkommer samernahar i lagen fått den sammanfattande beteckningen renskötselrätt.Den beskrivs som en rätt för samer att använda mark och vattentill underhåll för sig och sina renar. I rätten ingår bl.a.renbete, jakt och fiske samt visst skogsfång. Renskötselrätttillkommer den av samisk härkomst som kan åberopa att någon avhans föräldrar, far- eller morföräldrar haft renskötsel somstadigvarande yrke. För rätt att utöva den krävs medlemskap isameby. Den får bedrivas inom vissa områden motsvarandesammanlagt ungefär 1/3 av totala yta. Antaletrenskötande samer brukar anges till ca 2 500.Renskötselrätten regleras uttömmande i rennäringslagen, somträdde i kraft . Den bygger i allt väsentligt på1928 års renbeteslag. Den i sin tur bygger i stort på deprinciper om samernas renskötselrätt som fanns i den förstarenbeteslagen . Tillkomsten av den nu gällanderennäringslagen innebar således ingen omprövning av frågan omomfattningen och beskaffenheten av de renskötande samernasursprungliga rättigheter inom renskötselområdet. Omfattningen avsamernas betesrätt reglerades första gången i 1873 årsavvittringsstadga. Regleringen avsågs i stort vara enkonfirmering av bestående förhållanden som innebar attbetesrätten skulle få utövas såväl på kronans som enskildasmarker. Samerna har gjort anspråk på en starkarerätt än vad som följer av rennäringslagen. ()har i det s.k. skattefjällsmålet (NJA I 1981 s. 1) prövat entvist om bättre rätt till vissa skattefjäll i norra samebyar yrkade att de skulle förklaras ha bättre rätt änstaten till skattefjäll i norra . I andra hand yrkade devissa närmare angivna rättigheter till områdena utöver vadrennäringslagen medger. HD fann att äganderätten tillskattefjällen tillkommer staten samt att samernas bruksrätt äruttömmande reglerad i rennäringslagen. HD slog dock fast attsamerna på skattefjällen på grund av sin långvariga användningav dessa områden har en starkt skyddad bruksrätt av specielltslag som ytterst är grundad på urminnes hävd. Den är enligtdomen av sådant slag att den enligt 2 kap. 18 § regeringsformenär skyddad mot tvångsförfoganden utan ersättning på samma sättsom äganderätt.Samernas renskötselrätt grundar sig enligt propositionen iförsta hand inte på lagstiftning eller på upplåtelser isärskilda avtal utan bygger i grunden på urminnes hävd. Detta ärenligt propositionen så grundläggande att det bör framgå avrennäringslagen. Den skillnad som finns mellanrenskötselberättigade samer och samer utan sådan rätt bör tasbort. I stället föreslås i propositionen att renskötselrättenskall tillkomma den samiska befolkningen. Varje same bör få rättatt bedriva renskötsel enligt rennäringslagens bestämmelser.Same är enligt propositionen den som är av samisk härkomst.Också detta föreslås framgå av lagen. Såsom tidigare fårrenskötselrätten utövas endast av den som är medlem i sameby,och samebyn avgör frågan om medlemskap. Någon ändring föreslåssåledes inte i dessa delar.I motion Bo8 (nyd) yrkande 1 föreslås att inte böranta förslaget till ändring i 1 § andra stycket rennäringslagen.Skälet till detta är enligt motionärerna att det inte kanuteslutas att rätten inte är kollektiv till sin karaktär utanenskild, grundad på urminnes hävd.Utskottet ansluter sig inledningsvis till regeringensbedömning att frågan om renskötselrättens ursprung är så centralatt det bör framgå av rennäringslagen att den vilar på urminneshävd. Renskötselrätten är också betydelsefull när det gäller densamiska kulturen och dess förutsättningar att leva vidare ochutvecklas. Alla samer har del i den samiska kulturen. Som anförsi propositionen får det enligt utskottets mening anses varaprincipiellt riktigt att betrakta renskötselrätten som enkollektiv rätt som tillkommer alla samer. Den ger samernabefogenhet att använda vissa fastigheter för sig och sina renaroavsett vem fastigheterna tillhör. Rätten får utövas enligtbestämmelserna i rennäringslagen av dem som är medlemmar i ensameby. Regeringens förslag innebär inte att den som anser sigha en enskild rätt av något slag skulle vara förhindrad attväcka talan vid domstol. Med hänvisning till vad i propositionenoch i detta betänkande nu anförts tillstyrker utskottetregeringens förslag till lag om ändring i 1 § rennäringslagenoch avstyrker motion Bo8 (nyd) yrkande 1.Renskötselrättens karaktär behandlas också i propositionen iett annat perspektiv nämligen om det i lagstiftningen bör angesatt den är en särskild rätt till fastighet. Renskötselrätten ärenligt HD i skattefjällsmålet en bruksrätt som vilar påcivilrättslig grund och som i likhet med äganderätten är skyddadmot tvångsförfoganden utan ersättning. Enligt HD belastar den ilikhet med nyttjanderätt de fastigheter på vilka den får utövasoch visar även i övrigt upp stora likheter med nyttjanderätt ochannan liknande rätt till fast egendom. En skillnad är attrenskötselrätten kan belasta en fastighet i olika hög grad. Iallmänhet innebär renskötselrätten ett mycket extensivtutnyttjande av marken. Många fastigheter berörs knappast alls avden medan andra marker kan vara mycket betydelsefulla urrenskötselsynpunkt. Det är enligt propositionen inte möjligt attgenerellt ange vilka fastigheter som berörs och i vilkenomfattning. har ansett det vara av storbetydelse för bl.a. ersättningsfrågorna att renskötselrättenbehandlas också som ett enskilt intresse, en särskild rätt tillfastighet, och att detta anges i bl.a. rennäringslagen.Föredragande statsrådets uppfattning är att det intevisats att det finns ett behov av förtydligande irennäringslagen i denna fråga. Däremot anser han att det finnsskäl att göra ett förtydligande i lagen (1985:620) om vissatorvfyndigheter och i väglagen. I den förstnämnda lagen finns i42 § en uppräkning av vad som vid tillämpningen av lagen skallanses vara särskild rätt till fastighet. Renskötselrätt saknasbland exemplen. I minerallagen däremot, som har motsvarandestadgande, anges renskötselrätt som ett av flera exempel påsärskild rätt.I 55 § väglagen anges vilka rättigheter som medför rätt tillersättning då en väghållare tar i anspråk mark för väg medvägrätt. Bl.a. innehavare av sådan nyttjanderätt eller annansärskild rätt som upplåtits innan marken togs i anspråk ärenligt nuvarande lydelse ersättningsberättigade. Eftersomrenskötselrätten inte grundar sig på upplåtelse föreslås ipropositionen en ny utformning av paragrafen som klargör attinnehavare av renskötselrätt har samma rätt till ersättning sombl.a. innehavare av angiven nyttjanderätt.Frågan om det i lagstiftningen bör införas attrenskötselrätten utgör en särskild rätt till fastighet hartagits upp i tre motioner. I partimotion Bo7yrkande 6 föreslås att det i rennäringslagen skrivs in attrenskötselrätten grundar sig på urminnes hävd och utgör ensärskild rätt till fastighet. Enligt motionen är frågan såbetydelsefull att den bör framgå av lagen. I motion Bo6 (v)yrkandena 2 och 3 och i motion Bo9 (s) yrkande 1 föreslås attriksdagen avslår förslaget att i lagen om vissa torvfyndigheteroch i väglagen ange att renskötselrätten är en särskild rätt.Som skäl anförs i s-motionen att rättsläget i andra områden ände som omfattades av skattefjällsmålet kan vara oklart.Jordbruksutskottet anförde i betänkandet JoU 1971:37 (s. att renskötselrätten är ett slags nyttjanderätt som fåranses som en sådan särskild rätt som avses i 1 § andra stycketexpropriationslagen (1917:189). I detta lagrum stadgades attsärskild rätt som tillkom annan än kronan kunde exproprieras.Motsvarande bestämmelse finns i nu gällande expropriationslag(1972:719). HD har i skattefjällsmålet betraktatrenskötselrätten som en rätt av speciellt slag och liknat denvid nyttjanderätt. Oavsett vad rennäringslagen innehåller idenna fråga är det enligt bostadsutskottets bedömninguppenbarligen så att renskötselrätten är att betrakta som ensärskild rätt till fastighet. Denna rätt kan inte upphävaseller inskränkas utan att ersättning lämnas. Utskottet delarföredragande statsrådets bedömning att ett tillägg i dettaavseende i rennäringslagen inte skulle få någon betydelse iförhållandet mellan rennäringen och motstående intressen.Däremot bör den ändringen som föreslås i väglagen, somtillstyrkts av trafikutskottet, och i lagen om vissatorvfyndigheter genomföras för att det inte skall råda någontvekan om att renskötselrätten utgör sådan särskild rätt förvilken ersättning skall utgå också vid intrång enligt dessalagar.Utskottet tillstyrker således regeringsförslaget om ändring i55 § väglagen och 42 § lagen om vissa torvfyndigheter och avslårpartimotion Bo7 (v) yrkande 6 samt motionerna Bo6 (v) yrkandena2 och 3 och Bo9 (s) yrkande 1.I detta sammanhang behandlar utskottet också ett förslag imotion Bo8 (nyd) yrkande 2 om att bör ge regeringentill känna att utredning sker om äganderättsfrågor ochnäraliggande rättsfrågor i det området inom vilket renskötselfår ske.