bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — En radfaktorer, bl.a. den bristande internationella tilltron till det svenskafinansiella systemets stabilitet och den svenska industrins konkurrenskraft,ledde emellertid till en förnyad valutautströmning och ett hot mot växelkursen.Räntorna steg på nytt. För att motverka detta och demonstrera den gemensammabeslutsamheten att fullfölja krisbekämpningen, träffade regeringen ochSocialdemokraterna en uppgörelse för att stärka det svenskanäringslivets konkurrenskraft genom en sänkning av arbetsgivaravgiften med4,och en minskning av den lagstadgade semestern med 2dagar. Uppgörelsenden fullföljdes genom att åtgärderna blev fullt ut finansieradegenom sänkta grundavdrag, utebliven sänkning av den generella mervärdesskattenoch höjning av den särskilda mervärdesskatten.När valutautströmningen ånyo tog fart fanns det intelängre några möjligheter för att upprätthålla försvaret för denfasta växelkursen. överger den fastaväxelkursen. Fr.o.m. denna tidpunkt flyter den svenska kronan.Övergången till ett system med rörlig växelkurs innebär att den bedömning avden svenska ekonomins utveckling som redovisades i proposition 50 nu ärinaktuell. överlämnade därför tillfinansutskottet en ny preliminär försörjningsbalansprognos.Den mycket kraftiga depreciering av den svenska kronan som kan konstaterasinnebär att konsumentpriserna stiger mer än vad som förutsattes i proposition50. Som framgått av den kommentar som utskottet tidigare i betänkandet gjorttill nya prognos kommer att bli ett ännu sämre årän vad som angavs i proposition 50.Som utskottet ser det kan emellertid de depressiva tendenserna i svenskekonomi bli kraftigare än vad finansutskottet utgått ifrån i den preliminäraprognosen. Orsaken till detta är bl.a. att det blir alltmer uppenbart attVästeuropa nu går mot en utdragen lågkonjunktur och att regeringen harunderskattat deprecieringens storlek. Mycket talar därför för attarbetslösheten kan komma att överskrida de som anges iFinansdepartementets prognoser.Utskottet vill understryka att den ekonomiska politiken inte får ges en sådaninriktning att vi överger ansträngningarna att motverkaarbetslösheten. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Det finns skäl atterinra om att motiven till krispaketen främst var ett försök att slå vakt omden fasta växelkursen. Självfallet är det alltjämt en central uppgift attbekämpa inflationen, att minska budgetunderskottet och försvara dekonkurrensfördelar som den svenska exportindustrin nu erhållit. Men det är likaviktigt att förhindra en så hård åtstramning av den inhemska efterfrågan under1993 att läget på arbetsmarknaden ytterligare försämras och bestående skador påsamhållsekonomin riskeras.Krisöverenskommelsen innebär att nästan ytterligaresatsas under resten av budgetåret för att bekämpa arbetslösheten.Överenskommelsen innebär även en kraftigsatsning på utbildning och investeringar, att krafttag tas motungdomsarbetslösheten och att betydande satsningar görs för att bekämpalångtidsarbetslöshet och utförsäkring.Dessa åtgärder kan emellertid visa sig vara otillräckliga för att möta ensnabbt växande arbetslöshet. Utskottet utgår ifrån att regeringen har beredskaptill att anpassa krisuppgörelsen till den nya situation som uppstått efter den19 november. En möjlighet är därvid att tidsanpassa de åtgärder påskatteområdet som regeringen och Socialdemokraterna kommit överens om ikrisuppgörelsen.2. Det finansiella systemet (mom. 3), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 46 som börjar med"anser" och slutar med "yrkande 59" bort ha följandelydelse:Finansutskottet instämmer i vad som anförs i motion Fi35 (s) om attstaten måste ta ett ansvar för betalningssystemet. Utskottet ser därförpositivt på det förslag till åtgärder för att stärka det finansiella systemetsom har lagts fram.De krav på utredning och granskning som framförs i nyssnämnda motion anserfinansutskottet vara väl motiverade. Det är angeläget att en bred utredning nukommer till stånd. Vidare anser utskottet att det är angeläget att engranskning av de s.k. fallskärmsavtalen kommer till stånd. Det äreftersträvansvärt att det utvecklas en fast praxis för hur sådana avtal börutformas. Alla avsteg från en sådan praxis bör därefter offentliggöras iföretagens årsredovisningar. Om staten tvingas lämna stöd till en bank börvidare en prövning ske av den rättsliga grunden för eventuella avgångsvederlag.Yrkandet i motion Fi37 (v) om ett ökat statligt ägande i banker kanfinansutskottet inte tillstyrka. Staten bör inte sträva efter att övertaägarrollen i något kreditinstitut; ett aktivt medansvar kan dock under vissaomständigheter visa sig motiverat. På bör staten, enligtfinansutskottets mening, inte eftersträva ett större ägande än för närvarande.De aktieinnehav som kan komma att tillfalla staten i samband medomstruktureringar bör avyttras, när det är affärsmässigt lämpligt. Även detnuvarande statliga ägandet i Nordbanken bör kunna reduceras i framtiden.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi35 (s) i berörda delar.Det aktuella yrkandet i motion Fi37 (v) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande det finansiella systemetatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkandena 24 och 25 samtmed avslag på motion 1992/93:Fi37 yrkande 59 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Fullgörandegaranti (mom. 4)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjar med"gör" och slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Efterfrågan påfullgörandegarantier ökar mycket kraftigt. För 1993 och 1994bedöms behovet uppgå till ca . Det är som utskottetbedömer det högst osäkert om bankerna kommer att klara detta. Sedanförsäkringsbolaget och försatts i konkurs är möjligheternaatt få försäkringsgarantier ytterst begränsade. Om företagen inte kan fåfullgörandegarantier kommer de inte att få några uppdrag trots att de i övrigtär fullt kapabla att genomföra entreprenader. I motion Fi72 (nyd) diskuterasolika sätt att komma till rätta med denna situation. Eventuellt bör statenkunna ta på sig ett ansvar för att trygga fullgörandegarantin i det läge som nuhar uppkommit. Regeringen bör därför enligt finansutskottets uppfattning ges iuppdrag att återkomma till med förslag till hur det uppkomnaproblemet bör lösas. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande fullgörandegarantiatt med bifall till motion 1992/93:Fi72yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. En allmänhetens bankombudsman (mom.5), Per , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Detfinns" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser till skillnad från lagutskottet att regeringenomgående bör låta utreda frågan om inrättande av en bankombudsman förallmänheten. Syftet bör därvid vara att stärka bankkundernas ställning gentemotbankerna och få till stånd en noggrann prövning av principiellt viktigaklagomål från bankkunderna. Det av framlagda förslaget ärsom utskottet ser det inte tillräckligt mot bakgrund av det stora behov sommånga kunder har av att få hjälp och stöd i sina mellanhavanden medbanker. Det är också, som framhålls i motion Fi35 (s), angeläget attkonsumenter kan få kvalificerad hjälp med att få principiellt viktiga klagomålmot banker prövade. En sådan hjälp torde den av inte kunna tillhandahålla. Utskottet tillstyrker med det anförda motionFi35 (s) yrkande 26.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande en allmänhetens bankombudsmanatt med bifall till motion 1992/93:Fi35yrkande 26 hos regeringen hemställer om en utredning om en allmänhetensbankombudsman i enlighet med vad utskottet anfört,5. Kommunerna (mom. 6), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 50 som börjar med"vill" och slutar med "yrkande 21" bort ha följandelydelse:Finansutskottet ställer sig bakom kravet i motion Fi35 (s) att regeringen nubör tillsätta en parlamentarisk beredning om den kommunala ekonomin.Riksdagens beslut att permanent dra in frånkommuner och landsting tillsammans med vissa andra negativa ekonomiskaförändringar av engångskaraktär för den kommunala verksamheten innebär enligtutskottet i huvudsak endast att ett underskott flyttas från statsbudgeten tillde kommunala budgetarna. Därigenom förloras 25 000--30 000 arbetstillfälleninom barnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg. Därmed ökar ocksåarbetslösheten ytterligare och staten får tillbaka underskottet via a-kassornaoch arbetsmarknadsfonden.Utskottet delar inte regeringens uppfattning att detta skulle innebära besparing. Det som inträffar är en finansiell rundgång som ger upphov tillstora välfärdsförluster. har för utskottet redogjortför att behoven jämfört med av service m.m. ökarmedan den faktiskt utförda volymen beräknas minska.Den av utskottet förordade beredningen bör få i uppdrag att skyndsamtredovisa hur skadorna av denna rundgång skall kunna begränsas.Syftet med beredningens arbete skall även vara att skapa sådana ekonomiskavillkor för den kommunala sektorn att det går att säkerställa och utveckla enbehovsorienterad, rationell och effektiv verksamhet som bl.a.innefattar en utbildning av hög kvalitet, en god hälso- och sjukvård, enäldreomsorg som ger trygghet åt de gamla, en väl fungerande barnomsorg samt ettmångfasetterat fritids- och kulturutbud.En viktig uppgift för beredningen är att föreslå åtgärder som även kanstimulera till tidigareläggning av sådana investeringar som kan bidra till atthålla tillbaka de kommunala driftkostnaderna.I betänkande 1992/93:FiU2 Vissa kommunalekonomiska frågor behandlas bl.a.mera vittgående förslag än vad som yrkande 2 i motion Fi22 (-) omfattar.Utskottet konstaterar att om de socialdemokratiska reservationerna tillbetänkande 1992/93:FiU2 vinner gillande, är yrkande 2 i motion Fi22helt tillgodosett varför det kan avslås.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande kommunernaatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkande 21 samt med avslagpå motion 1992/93:Fi22 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Program för arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 8), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med"erinrar" och på s. 53 slutar med "Fi35 (s)yrkandena 17--20" bort ha följande lydelse:En hårdnande internationell konkurrens ställer större krav på kompetens inomarbetslivet. Ny teknik sprids snabbare och den tekniska utvecklingenaccelererar. Givna kunskaper föråldras snabbt. Skräddarsydda produkter av högkvalitet efterfrågas i allt högre utsträckning. Goda lösningar på svåra probleminom olika samhällsområden måste tas fram. Ny teknik måste utvecklas och nyaprodukter tillverkas inom många områden, t.ex. inom medicin samt miljö- ochenergiområdet.Såsom framhålls i motion Fi35 (s) ställer förändringar i teknik ocharbetsorganisation ökade krav på såväl kunskaper som förmåga att tillägna sigkunskaper. Till detta kommer att stora delar av vår arbetskraft har enutbildningsnivå som inte når upp till den som gäller i några av våra viktigastekonkurrentländer. Generellt gäller att utbildningsnivån inom industrin behöverhöjas. Detta gäller såväl utbildning för bredare arbetskompetens somhögskolekompetens.Vid en internationell jämförelse ligger sannolikt ganska långt frammenär det gäller allmän vuxenutbildning. Men tyvärr finns fortfarande en alltförlåg andel i högre utbildning. Personalutbildningen är eftersatt. Skillnaden ärtydligast vid jämförelser mellan LO-, TCO- eller SACO-anställda. mening bör långsiktigt ytterligare en årskull, dvs. ca 100000personer delta i utbildning jämfört med slutet av . Det gäller allatyper av utbildning: högskola, yrkesutbildning, omskolning, allmänvuxenutbildning, men framför allt kompetensutveckling i arbetet. Det tar långtid att nå upp till en sådan nivå. Därför är det viktigt att redan nu börjaplanera och inrikta resurserna mot ett sådant mål. När det gällerkompetensutveckling i arbetet bör industrins behov prioriteras.Regeringen bör enligt utskottets mening senast i samband medbudgetpropositionen lägga fram förslag om ett sådant program för utbildningoch kompetensutveckling. Vad utskottet här anfört innebär att utskottettillstyrker motion Fi35 (s) yrkande 17.Enligt utskottets mening skall arbetsmarknadspolitiken vara inriktad på atthävda arbetslinjen. Det innebär att arbete, utbildning och rehabilitering skallkomma i första hand, kontantstöd först i sista hand.I syfte att fullfölja denna linje lade Socialdemokraterna fram etthandlingsprogram för investeringar, utbildningar och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Detta program skulle ha skapat arbets- och utbildningstillfällen för100000 personer och minskat behovet av kontantstöd.Nu redovisade företrädare för samma parti åter i ett stort antal länsvisutformade motioner förslag på lämpliga projekt som kan sättas i gång för attstimulera sysselsättningen. Utskottet återkommer till dessa motioner längrefram i betänkandet.Det säger sig självt att behovet av arbetslöshetsersättning och anspänningenpå Arbetsmarknadsfonden minskar om det som alternativ till passivt kontantstödfinns aktiva åtgärder att erbjuda de arbetslösa. Aktiva satsningar som ledertill arbete ger också ökade skatteintäkter för stat och kommun samt minskadekostnader för ohälsa och utslagning. På lång sikt har detta stor betydelse förde offentliga finanserna.Omfattningen på de arbetsmarknadspolitiska insatserna, som behövs under nästabudgetår, måste enligt utskottets mening, dimensioneras med hänsyn till vad somkommer att göras på andra områden, främst inom närings-, utbildnings- ochinvesteringspolitikens områden.Om insatserna på dessa områden präglas av fortsatt passivitet blir bördan påarbetsmarknadspolitiken väldigt stor. Om insatserna blir kraftfulla och om desnabbt sätts i verket blir bördan på arbetsmarknadspolitiken förhållandevismindre.Utskottet biträder mot denna bakgrund det i motion Fi35 (s) framfördaförslaget att nu bör kräva av regeringen att den lägger fram ettsamlat program i syfte att pressa ned arbetslösheten. Detta program skallha sin tyngdpunkt i investeringar, utbildning och aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet tillstyrker därmed yrkande 18 idenna motion och de där framförda kraven på ett kraftfullt program som kan drasi gång redan vid nästa budgetårs början.Såsom framhålls i samma motion måste regeringen i uppläggningen avarbetsmarknadspolitiken ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnornassituation. Det som kommer att ske på arbetsmarknaden innebär enligtregeringens egna prognoser en kraftig nedgång i sysselsättningen på områden därmånga kvinnor arbetar, t.ex. handeln, vården och omsorgen.Till detta kommer problemen för de 80000 deltidsarbetslösa av vilka majoritet är kvinnor. kommer minst 10000 deltidsarbetslösa att ståinför det omöjliga valet att antingen säga upp sig helt från sin anställningoch stämpla på heltid eller försöka leva på en alltför låg inkomst. Situationenför dessa måste nu få en lösning. Det är enligt utskottets mening helt klartregeringens ansvar att föreslå en lösning på detta problem.Som utskottet ser det är det dessutom nödvändigt att AMS lägger upp enlångsiktig strategi för hur man skall motarbeta den ökande arbetslösheten blandkvinnor.Vad utskottet här anfört om kvinnors situation på arbetsmarknaden ochproblemen för de deltidsarbetslösa innebär att utskottet tillstyrker motionFi35 (s) yrkandena 19 och 20.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande program för arbetsmarknadspolitikens inriktningatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkandena 17--20som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Nytt system för arbetslöshetsförsäkringen m.m. (mom.9)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med"avvisar" och på s. 55 slutar med "i dessa delar"bort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer i de synpunkter som framförs i motion Fi36 (nyd) omhur man bör motverka det resursslöseri som den stora arbetslösheten innebär.Ersättningar betalas ut till de arbetslösa utan att något nyttigt arbete blirutfört som arbetslösheten medför stort mänskligt lidande. Det vorebättre om dessa arbetslösa kunde ges möjlighet till tillfällig anställning iföretagen utan att omfattas av lagen om anställningsskydd. De skulle habibehållen arbetslöshetsersättning och företagen skulle betala mellanskillnadenupp till avtalsenlig eller marknadsmässig lön. De arbetslösa kan själva tainitiativet. Med ett sådant system skulle många tusen arbetslösa kunna fåmeningsfullt arbete. Självfallet måste vissa regler tillskapas så att missbrukförhindras. När konjunkturen vänder kan dessa personer i många fall få fastanställning och de företagsstimulerande åtgärderna få effekt. Resultatet skullebli en nationalekonomisk vinst.Finansutskottet anser också att ett nytt lärlingssystem måste införas medlöner som står i rimlig proportion till vad ungdomarna kan tillföraproduktionen. Frågan är av utomordentlig betydelse för näringslivet och dessframtid och därmed för de produktiva jobben.Det är vidare utskottets uppfattning att arbetsrätten måste förändras ochmoderniseras i den riktning som anges i den borgerliga regeringens direktiv(dir. 1991:118) till . Det vore mycket olyckligt omSocialdemokraterna fick framgång i sina försök att förhindra de förändringarsom är nödvändiga av hänsyn till det svenska näringslivet och desskonkurrenskraft och för möjligheten till utländska investeringar i Sverige.Utredningen måste alltså fullfölja sitt nuvarande uppdrag.När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser utskottet att den börreformeras i enlighet med det förslag som läggs fram i nydemokraternas motion.Arbetslöshetskassorna skall inte administreras av de fackliga organisationerna.I korthet går förslaget i övrigt ut på att staten skall stå för ett visstgrundskydd med . Arbetsgivaren skallteckna en obligatorisk privat försäkring som täcker inkomstförluster därutöverupp till en viss inkomstrelaterad nivå, maximerad till vad som motsvarar enårslön på 7,5 basbelopp. För ytterligare inkomstförluster skall privatfrivillig försäkring kunna tecknas, eventuellt kollektivt genom de fackligaorganisationerna.Genom att man nu lyfter ut arbetsskadeförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen ur budgeten och ansvaret läggs på företagen, deanställda samt fackföreningarna kan arbetsgivaravgifterna sänkas ytterligare.Det bör ankomma på regeringen att lägga fram ett sådant förslag.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi36 (nyd) yrkandena 8, 9, 12,14 och 16--18 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande nytt system för arbetslöshetsförsäkringen m.m.att med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkandena 8, 9, 12, 14,16, 17 och 18 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Arbetslivsutveckling (mom. 11)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med"biträder" och på s. 59 slutar med "återgivnasynpunkter" bort ha följande lydelse:Finansutskottet är kritiskt till regeringens förslag om arbetslivsutveckling.Som framhålls i motion Fi57 (nyd) måste politiken inriktas på att få detsvenska näringslivet att börja blomstra och på att skapa verkliga arbeten. Omförslaget om arbetslivsutveckling genomförs kommer det att skapa en jättelikbyråkrati med ett stort antal myndigheter, organisationer och företaginblandade. Man kan ställa frågan vem som skall ha det yttersta ansvaret fördenna byråkrati. En bättre ordning hade möjligtvis varit att låtaarbetsförmedlingen ensam få sköta arbetslivsutvecklingen, eftersom det ärförmedlingen som har kunskap om marknaden, organisationerna, föreningarna osv.Man kan också fråga sig vilka företag som skulle vara villiga att ställa upp idet ekonomiska läge som råder, där alla krafter måste inriktas på att fåföretagen att gå ihop ekonomiskt. Till detta kommer att arbetslivsutvecklingenendast omfattar de A-kasseberättigade. Det finns andra kategorier som lika välskulle behöva sysselsättning.Utskottet är i och för sig positivt till att personer som uppbärarbetslöshetsersättning gör en samhällsinsats av något slag. Såsom framförs imotionen kan den s.k. Hallstahammarmodellen vara ett sätt. Det är ettobyråkratiskt system som anordnas av kommunen.Av dessa skäl anser utskottet att regeringens förslag bör avslås avriksdagen.De medel som var tänkta att avse vissa kostnader i sammanhanget bör i ställetanvändas till köp av utbildning och utbildningsplatser hos det privatanäringslivet. På det sättet skulle uppskattningsvis 10000 personer per månadkunna få yrkesutbildning med stora chanser till anställning, när konjunkturenvänder.Det anförda innebär att utskottet anser att med bifall till motionFi57 (nyd) yrkandena 2 och 3 bör dels avslå regeringens förslag i motsvarandedelar, dels ge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande arbetslivsutvecklingatt med bifall till motion 1992/93:Fi57 yrkandena 1--3 samt medavslag på proposition 1992/93:50 bilaga 7 momenten 1, 2, 6, 7 och 12 och motion1992/93:Fi66 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Företagsutbildning (mom. 14)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 61 som börjar med"avstyrker" och slutar med "Fi57 (nyd) yrkande 6"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att systemet med utbildningsvikariat måste betraktas som ettmisslyckande. Det är orealistiskt att tro att de privata företagen skulleanställa vikarier i någon större utsträckning. Därför bör, såsom begärs imotion Fi57 (nyd), utbildningsvikariaten inom det privata näringslivet utredas.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi57 (nyd) yrkande 6 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande företagsutbildningatt med bifall till motion 1992/93:Fi57 yrkande6 samt med avslag på motionerna 1992/93:Fi37 yrkande 21 och 1992/93:Fi38 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet (mom. 15)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med"anser" och på s. 64 slutar med "Fi57 (nyd) yrkande4" bort ha följande lydelse:Finansutskottet biträder regeringens förslag till satsning påarbetsmarknadsutbildning i gymnasieskolan, komvux och folkhögskolorna. Enförutsättning måste enligt utskottets mening dock vara att de medel somföreslås till komvux och folkhögskolorna, i enlighet med förslag i motion Fi57(nyd), öronmärks för yrkesutbildning. På små orter finns enbart teoretiskutbildning, och folkhögskolorna har i princip enbart förberedandeyrkesutbildningar. Därför bör det enligt finansutskottets mening klart angesatt det skall vara fråga om yrkesutbildningar eller yrkeskompletteringar.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi57 (nyd) yrkande 4 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendetatt med anledning av proposition 1992/93:50bilaga 7 moment 9 och motion 1992/93:Fi57 yrkande 4 samt med avslag påmotionerna 1992/93:Fi19, 1992/93:Fi37 yrkandena 16 och 19, 1992/93:Fi39 och1992/93:Fi67 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11.