bet · GF01JuU22 · 1992-04-07 00:00:00 — Förändamålet har höjningar av anslaget skett med 5 resp. 4 milj.kr.de två senaste budgetåren (prop. 1989/90:100, bil. 4, JuU22 och1990/91:100, bil. 4, JuU17).Kriminalvårdsstyrelsen har fått i uppdrag att analyserapersonalutbildningen inom verket i de särskilda direktiven förden fördjupade anslagsframställningen för budgetperioden1993/94--1995/96. Bl.a. skall göras en bedömning av hur arbetetmed personalförsörjning och kompetensutveckling bör bedrivas motbakgrund av den pågående decentraliseringen.Kriminalvårdsstyrelsen skall göra en bedömning av utbildnings-och utvecklingsbehoven samt hur dessa kantillgodoses inom ramen för tillgängliga resurser. Uppdragetskall redovisas i anslagsframställningen . Justitieministernhar för avsikt att återkomma till frågan om resurstilldelningenför personalutbildning i nästa års budgetproposition, och iavvaktan på den fördjupade prövningen av anslagsnivån inför nyssnämnda budgetår förordar hon nu en mindre uppräkning avanslaget.Utskottet anser att regeringens förslag till medelsanvisningbör godtas. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom kraven imotionen om en höjning av anslaget.I avvaktan på bedömning av detframtida utbildningsbehovet saknas det också, enligt utskottetsuppfattning, anledning för att göra något sådanttillkännagivande om ökad utbildning som framförs i motion Ju510.ÖvrigtI motion Ju509 begärs ett tillkännagivande om en skärpning avsynen på vad som kan betecknas som "brottsverktyg". Bakommotionskraven ligger tanken att den som dömts till fängelse förhets mot folkgrupp i närradiosändning inte bör ha möjlighet attgöra närradioprogram under pågående straffverkställighet.I kammare besvarades (riksdagensprotokoll 1990/91:86 s. 25 f) en fråga i samma ämne av dåvarandejustitieministern. Frågan gällde huruvida det är tillåtet för enperson som dömts till fängelse för hets mot folkgrupp att frånfängelset göra nya radioprogram av det slag som han fällts föroch om ministern var beredd att överväga åtgärder för att minskamöjligheterna för den fällde att nära nog återupptasin verksamhet i närradion.Följande frågesvar avlämnades:Det förbud mot censur som finns i radiolagstiftningen gällerockså till förmån för personer som är intagna ikriminalvårdsanstalt. Det är därför inte lagenligt att på grundav innehållet i ett radioprogram som en intagen kan framställainom anstalten hindra att det offentliggörs.En enskild person kan emellertid inte få tillstånd att sända inärradio. Det gäller oavsett om han är fri eller intagen i enkriminalvårdsanstalt.Enligt närradiolagen kan en förbudstid om högst ett årbestämmas när en sammanslutning på grund av yttrandefrihetsbrottfråntas sitt tillstånd att sända närradio. När hargått ut kan sammanslutningen ansöka om nytt tillstånd. Lagensmöjlighet att bestämma som skall förflyta innan ettnytt tillstånd kan ges är ett uttryck för en avvägning mellanmotstående intressen. Å ena sidan står intresset av skydd motbrott, å den andra intresset av en så vid yttrandefrihet sommöjligt.Utredningen om vissa frågor om närradio har föreslagitatt förbudstiden i fall av bl.a. hets mot folkgrupp skall kunnautsträckas till -- -- --.Utredningens förslag om en förlängning av förbudstiden tas uppi en inom upprättaddepartementspromemoria (Ds 1992:22) Regler och villkor förprivatradio. För att motverka möjligheten att använda närradiontill propaganda för organiserad rasism föreslås attsändningstillståndet, om det föreligger synnerliga skäl, skallkunna återkallas . En förutsättning härför ären fällande dom för allvarliga yttrandefrihetsbrott. Beslut omåterkallelse skall fattas av domstol med jury. Promemorianremissbehandlas för närvarande.Jämlikt 5 kap. yttrandefrihetsgrundlagen kan t.ex. enljudupptagning som innefattar ett yttrandefrihetsbrottkonfiskeras. Däremot kan inte t.ex. inspelningsapparaterkonfiskeras, eftersom de kan användas i andra sammanhang (prop.1990/91:64 s. 125 f). Denna reglering är exklusiv, ochbestämmelser i annan lagstiftning, t.ex. om förverkande i BrB,kan inte tillämpas.Grundläggande bestämmelser om vad en intagen får inneha ianstalt finns i 24 § KvaL. Där sägs att den intagne i denutsträckning det kan ske utan olägenhet får inneha personligatillhörigheter samt skaffa sig eller mottaga böcker,tidskrifter, tidningar och annat som kan bereda honomsysselsättning under fritid.Kriminalvårdsstyrelsen har utfärdat vissa allmänna råd (ARK1987:4) om innehav av viss teknisk utrustning i bostadsrum. Härsägs att det råder en högst skiftande praxis beträffande vilkenteknisk utrustning av olika slag som intagna medges inneha ibostadsrummet. Vanligt förekommande är TV-mottagare,skrivmaskiner, bandspelare m.m. Här anförs att tillräckliga skälinte kan anföras till stöd för ett allmänt förbud för intagnaatt inneha något av de angivna föremålen. När det gäller innehavav bandspelare med inspelningsmöjlighet föreskrivs att behov börkunna påvisas i det enskilda fallet, för t.ex. språkstudier.Vid ställningstagande till motionsönskemålet vill utskottettill en början -- i linje med vad utskottet tidigare gjort (se1988/89:JuU15 s.12, JuU 1987/88:1y s. 5 och JuU 1980/81:36 s.5) -- slå fast att det är ett starkt samhälleligt intresse attmed all kraft motverka rasism och främlingsfientlighet. Det ärockså med stor oro som utskottet noterat den ökadeförekomsten av olika företeelser med främlingsfientlig bakgrund,inte minst då det gäller våldsbrottslighet samt sådanyttrandefrihetsbrottslighet som ligger bakom yrkandet imotionen. Vad nu sagts gör att utskottet hyser viss förståelseför motionen. Till saken hör emellertid -- såsom utskottet ocksåtidigare konstaterat (se JuU 1981/82:41 och JuU 1980/81:36) --att främlingsfientlig verksamhet i första hand inte bästmotverkas genom åtgärder inom den straffrättsliga ochstraffprocessrättsliga ramen. Visserligen ligger det här ettstort ansvar på både lagstiftaren och de rättsvårdande organen,men inom det yttrandefrihetsrättsliga intressekonfliktområde somdet här gäller är det också en fråga om upplysning ochinformation inom t.ex. utbildnings- och organisationsväsendet,där bl.a. skola, massmedia, statens invandrarverk ochinvandrares egna organisationer har en betydelsefull roll attspela.Vad härefter gäller den utväg för att förekommayttrandefrihetsbrott som lanseras i motionen noterar utskottetatt den bygger på en felsyn i fråga om metoder att beivra sådanbrottslighet och kommer i konflikt med grundläggandeyttrandefrihetsrättsliga och straffrättsliga principer.Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att förorda den imotionen efterlysta ordningen med konfiskation, förverkandeeller innehavsförbud redan innan ett brott begåtts. Utskottetutgår emellertid från att hithörande problem uppmärksammas i detfortsatta lagstiftningsarbetet. Motion Ju509 avstyrks. beträffande översyn av kriminalvårdsreformenatt avslår motion 1991/92:Ju817 yrkande 5,2. beträffande normaliserings- och närhetsprincipenatt avslår motion 1991/92:Ju833 yrkande 14,res. 1 (s)3. beträffande kriminalvårdsanstalten i Hudiksvallatt avslår motionerna 1991/92:Ju505 och1991/92:Ju517,4. beträffande kriminalvårdsanstalten i Karlskronaatt avslår motionerna 1991/92:Ju501, 1991/92:Ju503,1991/92:Ju507, 1991/92:Ju512 och 1991/92:Ju513,res. 2 (nyd)5. beträffande ny kriminalvårdsanstalt i Visbyatt avslår motion 1991/92:Ju508,6. beträffande ombyggnad av kriminalvårdsanstalten iHaparandaatt avslår motion 1991/92:Ju518,7. beträffande ny anstaltstypatt avslår motion 1991/92:Ju817 yrkande 6,8. beträffande besparingskrav på Tidaholmsanstaltenatt avslår motion 1991/92:Ju511,9. beträffande anslag till kriminalvårdsstyrelsenatt med bifall till regeringens förslag tillKriminalvårdsstyrelsen för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,10. beträffande anslag till kriminalvårdsanstalternaatt med bifall till regeringens förslag tillKriminalvårdsanstalterna för /93 anvisar ettförslagsanslag på 2 ,11. beträffande differentiering inom kriminalvården m.m.att avslår motionerna 1991/92:Ju510 yrkande 2 och1991/92:Ju833 yrkande 16,res. 3 (s)12. beträffande verkställighetsinnehålletatt avslår motionerna 1991/92:Ju510 yrkande 1 och1991/92:Ju833 yrkande 17,13. beträffande narkotikafria anstalteratt avslår motionerna 1991/92:Ju504, 1991/92:Ju506och 1991/92:Ju626 yrkande 4,14. beträffande permissioneratt avslår motion 1991/92:Ju833 yrkande 15,res. 4 (s)15. beträffande information om permissioner m.m.att avslår motion 1991/92:Ju823 yrkande 2,16. beträffande återanpassning av intagnaatt avslår motion 1991/92:Ju515,17. beträffande övergångshem inom kriminalvårdenatt avslår motion 1991/92:Ju502 och 1991/92:Ju819yrkande 7,18. beträffande anslag till frivårdenatt med avslag på motion 1991/92:Ju510 yrkandena 5och 6 samt med bifall till regeringens förslag tillFrivården för /93 anvisar ett förslagsanslagpå ,res. 5 (s)19. beträffande utredning om frivårdens arbetsformer m.m.att avslår motion 1991/92:Ju514,20. beträffande utveckling av frivårdspåföljderatt avslår motion 1991/92:Ju516 yrkande 4,21. beträffande utredning om elektronisk övervakningatt avslår motion 1991/92:Ju817 yrkande 7,22. beträffande ökade insatser för frivårdens klienteratt avslår motion 1991/92:Ju833 yrkande 18,23. beträffande översyn av övervakarnas ersättning m.m.att avslår motion 1991/92:Ju510 yrkande 4,res. 6 (s)24. beträffande anslag till maskin- och verktygsutrustningm.m.att med bifall till regeringens förslag tillMaskin- och verktygsutrustning m.m. för /93anvisar ett reservationsanslag på ,25. beträffande anslag till utrustning för kriminalvårdenatt med bifall till regeringens förslag tillUtrustning för kriminalvården för /93 anvisarett reservationsanslag på ,26. beträffande anslag till utbildning av personal m.fl.att med avslag på motion 1991/92:Ju510 yrkandena 3och 7 samt med bifall till regeringens förslag till Utbildningav personal m.fl. för /93 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 7 (s)27. beträffande förverkande av s.k. brottsverktygatt avslår motion 1991/92:Ju509.Stockholm den 7 april 1992På justitieutskottets vägnarLars-Erik LövdénI beslutet har deltagit: (), GötheKnutson (m), (), (),(), (), (), (), (nyd), (), (), (), (), () och (). Normaliserings- och närhetsprincipen (mom. 2), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "En sådan" och på s. 6 slutar med "kommande översynen" bortha följande lydelse:En sådan specialisering får emellertid, enligt utskottetsuppfattning, inte leda till att de grundläggande principerna omnärhet och normalisering som låg till grund förkriminalvårdsreformen inte längre skall gälla. Utskottet villslå fast att normaliseringsprincipen och närhetsprincipenalltjämt har giltighet och att de bör tjäna som vägledning vidden kommande översynen av kriminalvårdsreform. Det fårankomma på regeringen att föranstalta om att så sker. nu anfört med anledning av motion Ju833 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande normaliserings- och närhetsprincipenatt med anledning av motion 1991/92:Ju833 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Kriminalvårdsanstalten i (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Inte heller" och slutar med "till motionerna" bort haföljande lydelse:Utskottet har vid en sammanvägning av de olika skäl som kananföras för och mot en ändring av förra årets nedläggningsbeslutbeträffande Karlskronaanstalten stannat för att driften vidanstalten bör fortsätta. Här har utskottet, i linje med vad somframförs i några av motionerna, tagit hänsyn till att det urresurssynpunkt kan ifrågasättas om det är lämpligt att lägga neddriften vid en fungerande anstalt och i stället bygga nyapaviljonger vid andra befintliga anstalter. Utskottet harsärskilt beaktat att anstalten, som utrustats med ettmodernt säkerhetssystem, använts som en s.k. disciplinanstaltför drogaktiva och rymningsbenägna dömda från kriminalvårdensMalmöregion. En bidragande orsak härtill har varit att ta tillvara den kompetens som finns hos anstaltens personal. Anstaltenhar också ett påverkansprogram där särskilda motivatörer arbetarmed att motivera intagna missbrukare till att sluta med sittmissbruk, vilket utskottet anser särskilt värdefullt.Ett bevarande av anstalten bör, som anförs i motion Ju513,kunna finansieras genom senareläggning av viss nybyggnation.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att driften vidkriminalvårdsanstalten i bör fortsätta och att förraårets nedläggningsbeslut således bör rivas upp. Vad utskottet nuanfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande kriminalvårdsanstalten i Karlskronaatt med anledning av motionerna 1991/92:Ju501,1991/92:Ju503, 1991/92:Ju507, 1991/92:Ju512 och 1991/92:Ju513som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Differentiering inom kriminalvården m.m.(mom. 11), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "behandlade delar" bort haföljande lydelse:Frågan om vilka effekter en ökad specialisering kan komma attha på ett ur resurssynpunkt ändamålsenligt utnyttjande avanstaltsplatserna skall, som ovan framgått, övervägas bl.a. iden kommande översynen av kriminalvårdsreformen. En utgångspunktför det arbetet bör enligt utskottet, i linje med vad somframförs i motionerna Ju510 och Ju833, vara att beläggningeninte får vara så hög att en differentiering efter olikautgångspunkter försvåras. Utskottet anser, som tidigare, attutnyttjandegraden av antalet tillgängliga anstaltsplatser börligga . Det får ankomma på regeringen att vidta deåtgärder härför som kan krävas. Vad utskottet nu med anledningav motionerna Ju510 och Ju833 uttalat bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande differentiering inom kriminalvården m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Ju510yrkande 2 och 1991/92:Ju833 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Permissioner (mom. 14), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Även utskottet" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet har i och för sig inte något att erinra mot att detinom ramen för översynen av kriminalvårdsreformen också övervägshur missbruket av permissioner skall kunna minskas ytterligare.Däremot känner utskottet tveksamhet inför att sådanaöverväganden skulle leda fram till större restriktivitet när detgäller permissionsbestämmelserna.Som utskottet tidigare uttalat (1989/90:JuU9 s. 12), ochvilket också framförs i motion Ju833, är det angeläget attunderstryka att permissioner är en mycket viktig del i arbetetmed att främja de intagnas återanpassning. Permissioner är ocksåen viktig förberedelse för frigivningen från av sociala kontakter. En alltför stränglagstiftning och tillämpning kan leda till oro på anstalternaoch ökar risken för rymningar och annan misskötsamhet.Det anförda leder utskottet till att uttala att någon allmänskärpning av permissionsreglerna inte bör ske. Detta bör prägladen kommande översynens arbete. Det får ankomma på regeringenatt föranstalta om åtgärder härför. Vad utskottet nu anfört börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande permissioneratt med anledning av motion 1991/92:Ju833 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Anslag till frivården (mom. 18), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Regeringens förslag" och slutar med "16tjänster)" bort ha följande lydelse:Som framförs i motion Ju510 har lekmannainslaget i frivårdenen vital betydelse i övervakningsarbetet med de dömda, ochutskottet har tidigare (se 1988/89:JuU17 s. 14) uttalat att detär angeläget att systemet med lekmannaövervakare kan behållasoch helst utvidgas. Tyvärr har en förskjutning frånlekmannaövervakare till tjänstemannaövervakare skett de senasteåren, en utveckling som utskottet anser bör vända. En kraftfullsatsning på rekrytering av lekmannaövervakare bör därför ske.Rekryteringsinsatserna bör riktas till bl.a. fackligaorganisationer, idrottsrörelsen och andra ideellaorganisationer. Samhällsutvecklingen gör att ävenutbildningsinsatserna för övervakarna bör öka. För utbildnings-och rekryteringsinsatser bör anslås 1 milj.kr. Av höjningen skall . avse bidragtill för enrekryteringskampanj.Arbetet med att utveckla nya metoder i övervakningsarbetetsamt stödinsatser till övervakarnas arbete bör ocksåintensifieras. Härför bör anslås 1 milj.kr. ytterligare.dels att utskottets hemställan under moment 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande anslag till frivårdenatt med anledning av regeringens förslag och medbifall till motion 1991/92:Ju510 yrkandena 5 och 6 tillFrivården för /93 anvisar ett förslagsanslagpå 403 318 000 kr.6. Översyn av övervakarnas ersättning m.m.(mom. 23), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "I rådande" och slutar med "del avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet välkomnar det i budgetpropositionen aviseradearbetet med framtagandet av nya metoder för lekmannainslaget ifrivårdens arbete. I samband härmed bör emellertid också andrafaktorer som har betydelse för rekryteringen ses över, bl.a.ersättningsreglerna. I den ovan nämnda översynen har föreslagitsatt utrymmet för ersättning för särskilda insatser avövervakarna bör öka, och en höjning av det nuvarande timarvodetför sådana insatser föreslås. Enligt utskottets mening börfortsatta överväganden i den frågan äga rum. Inriktningen börvara att övervakarna skall erhålla en högre ersättning somtäcker deras kostnader. Här bör också undersökas om brist pårätt till ledighet från förvärvsarbete kan ha en hindrandeeffekt på övervakningsarbetet, och i så fall vilka åtgärder somkan vidtas mot detta. Det får ankomma på regeringen attföranstalta om sådana fortsatta överväganden som utskottet nuskisserat och därefter återkomma med förslag till . med anledning av motion Ju510 nu anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande översyn av övervakarnas ersättning m.m.att med anledning av motion 1991/92:Ju510 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Anslag till utbildning av personal m.fl. (mom. 26), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "motion Ju510" bortha följande lydelse:Förnyelsearbetet inom kriminalvården är som ovan anförtsomfattande, och personalens arbetsuppgifter har förändrats. Somframförs i anslagsframställning tar sigförändringen många uttryck för den lokala myndigheten mengenomgående handlar det om ett större ansvar och krav på högregrad av egeninitiativ.I likhet med vad som anförs i motion Ju510 anser utskottet attökad utbildning och personalutveckling är en förutsättning föratt förändringsarbetet inom kriminalvården skall kunnafullföljas. För att personalen inom kriminalvård och frivårdskall kunna klara ett större ansvarstagande bör såledesutbildnings- och fortbildningsinsatserna öka.I linje härmed bör, som framförs i motion Ju510, anslaget förutbildning av personal m.fl. för nästa budgetår räknas uppytterligare för att ge utrymme för ökad fortbildning av vård-och tillsynspersonal. Härför bör anslås 1,5 milj.kr. Vad utskottet nu uttalat om ökad utbildningoch personalutveckling bör regeringen beakta också i detframtida budgetarbetet för kriminalvården. Detta bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 26 bort haföljande lydelse:26. beträffande anslag till utbildning av personal m.fl.att dels med anledning av regeringens förslagoch med bifall till motion 1991/92:Ju510 yrkande 7 tillUtbildning av personal m.fl. för /93 anvisarett reservationsanslag på , dels medanledning av motion 1991/92:Ju510 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Andra huvudtiteln 1Propositionen 1Motionerna 1Utskottet 4Allmänt 4Lokalförsörjningen inom kriminalvården m.m. 6Rationaliseringsarbetet inom kriminalvårdsverket 8Kriminalvårdsstyrelsen 9Medelstilldelningen 9Kriminalvårdsanstalterna 9Medelstilldelningen m.m. 9Verkställighetsinnehållet 10Narkotikafria anstalter 12Permissioner m.m. 13Återanpassning av intagna 14Övergångshem inom kriminalvården 15Frivården 16Medelstilldelningen 16Frivårdens framtida organisation och arbetsformer 16Utveckling av frivårdspåföljderna 17Ökade insatser för frivårdens klienter 17Ersättning till övervakare m.m. 18Maskin- och verktygsutrustning m.m. 19Medelstilldelningen 19Utrustning för kriminalvården 19Medelstilldelningen 19Utbildning av personal m.fl. 20Medelstilldelningen m.m. 20Övrigt 21Hemställan 22Reservationer 251. Normaliserings- och närhetsprincipen (mom. 2) 252. Kriminalvårdsanstalten i (mom. 4) 253. Differentiering inom kriminalvården m.m. (mom. 11)264. Permissioner (mom. 14) 265. Anslag till frivården (mom. 18) 276. Översyn av övervakarnas ersättning m.m. (mom. 23) 287. Anslag till utbildning av personal m.fl. (mom. 26)28