bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — 26 (s)140. beträffande sjukvårdskompetensenatt avslår motion 1991/92:So450,141. beträffande byggande av ålderdomshem m.m.att avslår motionerna 1991/92:So250 yrkandena 2--7och 1991/92:So260,142. beträffande översyn av hälso- och sjukvården föräldreatt avslår motion 1991/92:So483,143. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till serviceoch vårdatt med bifall till propositionen till Bidrag tillservice och vård för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,144. beträffande taxor för färdtjänst m.m.att avslår motionerna 1991/92:So224 yrkande 8 och1991/92:So225,res. 27 (s)145. beträffande leasing av bilatt avslår motion 1991/92:So254,146. beträffande medelsanvisning till färdtjänst,servicelinjer m.m.att med bifall till propositionen till Bidrag tillfärdtjänst, servicelinjer m.m. för /93anvisar ett förslagsanslag på ,147. beträffande teckenspråksmaterialatt avslår motion 1991/92:So239,148. beträffande bokklubb för punktskriftsläsareatt avslår motion 1991/92:So264,149. beträffande språklexikon på punktskriftatt avslår motion 1991/92:So270 yrkande 6,men. (v) - delvis150. beträffande medelsanvisningen till Kostnader för vissverksamhet för handikappadeatt med bifall till propositionen till Kostnaderför viss verksamhet för handikappade för /93anvisar ett reservationsanslag på ,151. beträffande stöd till handikapporganisationernaatt avslår motionerna 1991/92:So232 yrkande 12,152. beträffande handikapporganisationernas internationellaverksamhetatt avslår motion 1991/92:So224 yrkande 11,res. 28 (s)153. beträffande EG-kontor för handikapprörelsenatt avslår motion 1991/92:So251,154. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillhandikapporganisationeratt med bifall till propositionen till Bidragtill handikapporganisationer för /93 anvisarett reservationsanslag på ,155. beträffande reglerna för bilstödatt avslår motionerna 1991/92:So207, 1991/92:So208,1991/92:So222, 1991/92:So224 yrkande 9, 1991/92:So227,1991/92:So259, 1991/92:So283 och 1991/92:T908 yrkande 3,res. 29 (s)156. beträffande medelsanvisning till Bilstöd förhandikappadeatt med bifall till propositionen till Bilstödtill handikappade för /93 anvisar ettreservationsanslag på ,157. beträffande regler för antalet boende i gruppboendeatt avslår motion 1991/92:So221,158. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillbyggande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformeratt med bifall till propositionen till Bidrag tillbyggande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformerför /93 anvisar ett reservationsanslag på ,159. beträffande övriga medelsanvisningar under med bifall till propositionen för budgetåret1992/93 anvisara) till Kostnader för viss omsorg om psykisktutvecklingsstörda m.fl. ett reservationsanslag på 45 521 000kr.,b) till ett förslagsanslag på122328000 kr.,c) till Ersättning för texttelefoner ett förslagsanslagpå ,d) till Ersättning till postverket för befordran avblindskriftsförsändelser ett förslagsanslag på ,e) till ett förslagsanslag på 1 000kr.,f) till ett förslagsanslag på5955000 kr.,g) till Bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m. ettreservationsanslag på ,h) till Bidrag till kommunerna för medicinsktfärdigbehandlade ett anslag på ,i) till Utvecklingsmedel m.m. ett reservationsanslag på11946000 kr.,160. beträffande ny parlamentarisk utredning inomhjälpmedelsområdetatt beslutar att vad i propositionen anförts om enparlamentarisk utredning beträffande tekniska hjälpmedel inomhälso- och sjukvården inte skall föranleda något riksdagensuttalande,161. beträffande rättighetslagatt avslår motion 1991/92:So224 yrkande 12,res. 30 (s) - delvis162. beträffande fritid och kulturatt avslår motion 1991/92:So224 yrkande 6,res. 30 (s) - delvis163. beträffande stöd till föräldrar med handikappade barnm.m.att avslår motion 1991/92:So224 yrkande 7,res. 30 (s) - delvis164. beträffande ny teknikatt avslår motion 1991/92:So224 yrkande 10,165. beträffande habilitering -- rehabilitering m.m.att avslår motion 1991/92:So224 yrkande 13,res. 30 (s) - delvis166. beträffande personlig assistentatt avslår motion 1991/92:So229,res. 30 (s) - delvis167. beträffande psykiskt utvecklingsstördaatt avslår motion 1991/92:So242,168. beträffande medel till kampanj för flerkontaktpersoneratt avslår motion 1991/92:So267,169. beträffande handikappombudsmanatt avslår motion 1991/92:So285,170. beträffande misshandel av äldreatt avslår motion 1991/92:So248,171. beträffande äldre invandrareatt avslår motionerna 1991/92:So246 och1991/92:So284,res. 30 (s) - delvis172. beträffande frivilliga insatser inom äldreomsorgenatt avslår motion 1991/92:So237,173. beträffande epilepsiatt avslår motion 1991/92:So408,H. Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik174. beträffande medelsanvisningarna under Hatt med bifall till propositionen till Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik förbudgetåret1992/93 anvisara) till ochnarkotikaupplysning, CAN, ettreservationsanslag på ,b) till Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård ettförslagsanslag på ,c) till Bidrag till organisationer ett reservationsanslagpå ,d) till Utvecklings- och försöksverksamhet ettreservationsanslag på 29 003 000 kr.Stockholm den 31 mars 1992På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(nyd), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. En generell välfärdspolitik (mom. 1--4 och motiveringentill mom. 5), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 45 börjar med"Utskottet vill inledningsvis" och på s. 47 slutar med "So290(c) yrkande 1" bort ha följande lydelse:Socialpolitiken är en viktig del i välfärdssamhället. Densvenska välfärdspolitiken är utformad utifrån övertygelsen attalla människor har ett lika värde och att alla människor harsamma grundläggande behov av social trygghet, vård, omsorg ochutbildning. För att garantera en välfärd för alla tillkom dengemensamma sektorn. I likhet med motionärerna i motion So232 (s)yrkande 1 anser utskottet att det skall finnas en offentligtfinansierad och demokratiskt styrd verksamhet som skallgarantera tillräckligt med resurser och att dessa skall vararättvist fördelade. Utgångspunkterna är demokratin och det likamänniskovärdet.En viktig del i välfärdspolitiken är de trygghetssystem somomfördelar resurser mellan olika grupper och skeden i livet.Genom den offentligt finansierade socialpolitiken utjämnasskillnaderna i sociala och ekonomiska villkor mellanbarnfamiljer och familjer utan barn, mellan gamla människor ochfolk i arbete, mellan människor med funktionshinder ochmänniskor utan funktionshinder, mellan friska och sjukamänniskor.Genom en kombination av självstyrelse och centralabeslut kan välfärdsmålen förverkligas. Den viktigasteförutsättningen för en framgångsrik välfärdspolitik är en starkekonomi med god tillväxt, stabila priser, hög sysselsättning ochgoda offentliga finanser. Arbete är grunden för välfärd ochtrygghet. Det gäller både den enskilda människan ochvälfärdssystemens finansiering. Hög sysselsättning bidrar tillatt det sociala skyddsnätet kan hållas intakt. En högarbetslöshet däremot ökar trycket på de sociala kostnadernasamtidigt som samhällets skatteinkomster minskar.Regeringen utnyttjar inte heller den kapacitet som finns idagens ekonomi för att pressa ned arbetslösheten. Det besvärligaarbetsmarknadsläget och det kommunala skattestoppet försätter nuflera kommuner i en mycket besvärlig situation. Utskottet delarmotionärernas farhågor att välfärdsmålen inte uppnås på grund avden svåra situation som regeringens politik skapat.Regeringen fastslår i budgetpropositionen attvälfärdspolitiken skall läggas om. Det resursutrymme som skapasskall inte längre satsas på generella välfärdspolitiskaåtgärder, utan till stöd åt de "svagaste och socialt mestutsatta grupperna i vårt land" (finansplanen s. 3). Utskottetvill i likhet med motionärerna i motion So273 (s) understrykaatt utvecklingen och förnyelsen av den offentliga sektorn måstevila på den generella välfärdspolitikens grund. Detta innebär ikorthet att den offentliga sektorns utbud av social service ochomvårdnad i allt väsentligt skall betalas solidariskt ochgemensamt och därmed ge alla, inte bara några, lika tillgångtill omsorg, omvårdnad och utbildning. Såsom påpekas i motionSo220 (s), försvårar en avgiftsfinansierad offentlig sektormöjligheterna att bedriva en aktiv fördelningspolitik. I ställetför att vi alla är med och betalar t.ex. sjukvården, får desjuka och handikappade själva bära en större börda. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att ett minimikrav är atteffekterna av ökade "självrisker" och andra avgifter analyserasfrån fördelningspolitisk synpunkt och redovisas.Såsom understryks i motion So224 (s) har den generellavälfärdspolitiken en särskild betydelse för människor medfunktionshinder. Generell välfärdspolitik bygger på att ingenmedborgargrupp får diskrimineras. Den som med offentliga medelbedriver barnomsorg eller äldreomsorg får således inte genomintagningsregler eller annat välja bort människor med särskildabehov.Den nuvarande regeringen har klart signalerat att dengenerella välfärdspolitiken skall luckras upp. Införandet avkarensdagar drabbar människor med funktionsnedsättningarsärskilt hårt. Neddragningen av statsbidragen till kommuner fårtill följd att de människor som är i behov av sjukvård,hemtjänst, färdtjänst m.m. drabbas extra hårt. Bostadspolitiken,som i stort sett innebär byggstopp, minskar möjligheterna förbättrad tillgänglighet i bostäder och offentliga lokaler.Denna nya inriktning av politiken ökar behovet av riktade,behovsprövade insatser. Det innebär alltså ett välfärdssystem avmer selektiv art. Erfarenheter från andra länder med en sådantyp av välfärdssystem manar inte till efterföljd.Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna So232 (s)yrkande 1, So273 (s) yrkande 1, So220 (s) och So224 (s) yrkande1 bör som sin mening ge regeringen till känna.Motionärerna i motion So290 (c) anser bl.a. att verksamheteninom den offentliga sektorn bör organiseras i mindreresultatenheter med eget budgetansvar, att målstyrning börersätta regelstyrning, att uppföljning och utvärdering börgenomföras och att mångfald och alternativ bör uppmuntras närdet gäller produktionen av välfärdstjänsterna.Utskottet anser att det är viktigt att föra ut ansvar ochbefogenheter till personer som verkar nära den enskilde.Möjligheterna att ta hänsyn till varje enskild individs behovoch önskemål blir större. Man måste dock vara observant på smågruppers behov. Om personalen i en organisation mycket sällanträffar på personer med ovanliga handikapp uttunnas ocksåkunskapen om vilka åtgärder som behövs för personer med dessaovanliga funktionshinder. Behovet av kunskap ökar med andra ordi en decentraliserad organisation.Det är också viktigt att det demokratiska inflytandet inteminskar. Skall t.ex. personer med handikapp få sina behovtillgodosedda fordras en aktiv fördelningspolitik. Det behövsdärför politisk styrning. De mål som ställs upp för olikaverksamheter skall vara tydliga och ha en klarfördelningspolitisk profil. De skall vara möjliga att följa uppoch utvärdera.Utvecklingen har inneburit att ansvaret förallt fler av samhällets insatser har lagts på kommuner ochlandsting. Närheten till medborgarna och möjligheterna tillflexibla lösningar har varit ledstjärnorna i denna utveckling.Förutom faran för en uttunning av kunskaper och svårigheter försmå grupper att göra sig hörda har detta medfört att olikheternaför exempelvis enskilda personer med funktionshinder ökarberoende på vilken kommun man bor i. Det handlar omtillgänglighet till färdtjänst, hur man tillämparbyggnadslagstiftningen och om de ekonomiska villkoren.Hemtjänsttaxorna, färdtjänsttaxorna samt det kommunalabostadstillägget skiljer sig avsevärt mellan olika kommuner.Utskottet delar motionärernas uppfattning att uppföljning ochutvärdering av uppnådda resultat bör genomföras för att ökaeffektiviteten. Likaså vill utskottet understryka behovet av attgenom ökad kontroll och tillsyn säkerställa kvaliteten ochsäkerheten när vård, omsorg och social service kommer attbedrivas i allt fler privata verksamhetsformer.Något behov av en särskild meningsyttring från sidamed anledning av motionen föreligger emellertid inte. Utskottetavstyrker därför motion So290 (c) yrkande 1.dels att utskottet under mom. 1--4 bort hemställa:1--4. beträffande en generell välfärdspolitikatt med anledning av motionerna1991/92:So220, 1991/92:So224 yrkande 1, 1991/92:So232 yrkande 1och 1991/92:So273 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Utvecklingen av hälso- och sjukvården och försök medeffektivare sjukvårdsorganisation (mom. 6--7 och motiveringentill mom. 8--12), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 47 börjar med"Enligt regeringsförklaringen" och på s. 49 slutar med"hänvisning härtill" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning skall hälso- ochsjukvårdspolitiken syfta till att främja alla människors hälsaoch skapa förutsättningar för vårdens resultat. Det handlar omatt forma en rättvis vård för alla på lika villkor och att ge envård med hög kvalitet där vårdpersonalen ställer upp medkompetens och engagemang.Politikernas uppgift är att analysera befolkningens behov ochfördela hälso- och sjukvårdsresurserna efter behovet. Vårdensresultat skall följas upp, analyseras och ställas i relationtill kostnaderna. Den demokratiska uppgiften är att bevakarättvisa, ekonomi och helhetsansvar.Den viktiga demokratiska dimensionen i vården kan marknadeninte ersätta. Det blir uppenbart när vi jämför vår hälsa och vårvård med andra länders. I en som offentliggjordesunder visas att levnadsvillkoren är bäst i ,och . Enligt de mått som detinternationella samfundet valt att använda är bland detre länder där välfärden är mest utvecklad.FN:s undersökningar ger, precis som en rad andrauppmärksammade rapporter och inlägg i debatten, en välbehövligmotbild mot den ensidiga och svepande kritik som under senaretid drabbat hälso- och sjukvården i Sverige.Trots denna generellt sett mycket positiva hälsoutveckling iSverige är skillnaderna i hälsoläge mellan olika sociala grupperfortfarande alltför stora, och dess värre förefaller vissa avdessa att vara växande. Att utjämna dessa skillnader ställersärskilda krav på förebyggande och hälsofrämjande insatser.I motion So438 (s) yrkande 1 lägger Socialdemokraterna framsin syn på utvecklingen av hälso- och sjukvården under1990-talet. Socialdemokraterna vill minska klasskillnaderna iohälsa och anser att solidaritet och rättvisa skall styra ocksåden kommande hälso- och sjukvårdspolitiken. Utskottet delar heltdenna inställning. Utskottet ställer sig också bakom följandeprinciper som enligt motionärerna skall gälla för förändringenoch utvecklingen av hälso- och sjukvården under 1990-talet:Hälso- och sjukvården skall betalas solidariskt och vara ihuvudsak skattefinansierad.Hälso- och sjukvården med dess forskning och utbildning skallstyras demokratiskt i en öppen beslutsprocess.Inom hälso- och sjukvården skall den gemensamma sektorn, genomkommuner och landsting, även ha ett övergripandeansvar för att tillhandahålla hälso- och sjukvård. Detta innebäratt vi kommer att ha vård i offentlig regi kompletterad med vårdsom ges inom ramen för kooperativ, stiftelser eller av andraenskilda vårdgivare.Hälso- och sjukvård skall ges efter behov och då den behövs.Inom hälso- och sjukvård skall det finnas tillgång till en godutbildning och goda arbetsmiljöer med en arbetsorganisation somkan kombinera det goda arbetet med kvalitet och effektivitet.Detta för att sjukvårdens personal skall klara hög vårdkvalitetoch god service.Arbetet med bättre utnyttjande av våra gemensamma resurserinom hälso- och sjukvård och socialförsäkring genom att samordnasamhällets insatser vid vård och rehabilitering måstefullföljas. Förutsättningar måste skapas för effektivitet inomvård- och socialförsäkringssektorn som resulterar i en godsamhällsekonomi.Arbetet med kvalitet och utvärdering för att ge hela hälso-och sjukvården bra beslutsunderlag skall utvecklas. Utskottettillstyrker alltså motion So438 (s) yrkande 1. Vad utskottetanfört med anledning av motionen bör ges regeringen till känna.Utskottet delar också motionärernas uppfattning att det försökmed en effektivare sjukvårdsorganisation, som bedrivs vidregionsjukhuset i , bör följas och vid ett lyckat utfalltillämpas generellt i berörd sjukhusvård. Vad utskottet anförtmed anledning av motion So438 (s) yrkande 11 bör ges regeringentill känna.Ny demokrati har i motion Sf255 (nyd) lagt fram förslag somsägs syfta till ett effektivare utnyttjande av sjukhusensresurser. Bl.a. föreslås att landstingens monopol avskaffas(yrkande 3), att privata intressenter mot betalning tillåtsanvända sjukhusens resurser (yrkande 4) och att de privatasjukvårdsproducenterna får ersättning i förhållande till hurmånga patienter de tar hand om (yrkande 5). Ett yrkande omprestationsersättning i sjukvården framförs också i motion So439(nyd). I en annan motion, Sf256 (nyd), krävs ett avskaffande avdet dubbla huvudmannaskapet för sjukvården (yrkande 6).Motionärerna anser också att det holländska sjukvårdssystemetmed en producentoberoende sjukvård bör studeras närmare avsvenska sjukvårdspolitiker (yrkande 8).I andra yrkanden, som hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet, har Ny demokrati bl.a. föreslagitatt en nationell sjukförsäkring införs och att landstingens rättatt beskatta medborgarna för sjukvårdsuppgifter upphör.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet har i det föregående uttalat sig för att hälso- ochsjukvården skall betalas solidariskt och vara i huvudsakskattefinansierad, att den skall styras demokratiskt och attkommuner och landsting även skall ha ettövergripande ansvar för att tillhandahålla hälso- och sjukvård.Ett försäkringsbaserat, prestationsrelaterat ersättningssystemutan kostnadsdämpande inslag är dessutom enligt hittillsvarandeerfarenheter kraftigt kostnadsdrivande. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill motionerna Sf255 (nyd) yrkandena 3--5, Sf256(nyd) yrkandena 6 och 8 och So439 (nyd).dels att utskottet under mom. 6 och 7 bort hemställa:6. beträffande utvecklingen av hälso- ochsjukvårdenatt med anledning av motion 1991/92:So438yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. beträffande försök med effektivaresjukvårdsorganisationatt med anledning av motion 1991/92:So438yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Inriktningen av familjepolitiken och de negativa sidorna avett vårdnadsbidrag (mom. 13--14), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 49 börjar med"I motion So232 (s)" och på s. 51 slutar med "A817 (fp) yrkande1" bort ha följande lydelse:Det finns inbyggda konflikter i dagens familjemönster. Attbåde vara småbarnsförälder och förvärvsarbeta ställer storakrav. En verklighet med både kvinnor och män på arbetsmarknadenför med sig ett behov av rejäla familjepolitiska insatser föratt kombinationen arbete och föräldraansvar skall fungera bra.Målen för familjepolitiken bör enligt utskottets mening varaenligt följande:Ge alla barn goda och likvärdiga uppväxtvillkor. Utformabarnomsorgen och skolan så att barnen utvecklas till fria ochsjälvständiga människor, som verkar i gemenskap och solidaritetmed varandra. Ge barn och föräldrar mer tid tillsammans.Förverkliga jämställdheten mellan kvinnor och män både i hemmetoch i arbets- och samhällslivet.Det sagda innebär att utskottet tillstyrker den inriktning avfamiljepolitiken som föreslås i motion So232 (s) yrkande 8 ochsom i konkreta åtgärder bl.a. handlar om höjda barnbidrag,bostadsbidrag, en utbyggd föräldraförsäkring och en förskola föralla barn. Vad utskottet här anfört om inriktningen avfamiljepolitiken bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Yrkanden i samma motion (s) om en höjning av barnbidraget till10020 kr. per barn och år och om en lagfäst rätt tillbarnomsorg för alla barn tillstyrks av utskottet senare i dettabetänkande (se res. 7 och res. Ett yrkande i motionen om enutbyggnad av föräldraförsäkringen , vilketutskottet anser vara en högt prioriterad reform, har hänvisatstill socialförsäkringsutskottet.I motion So612 (v) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som i motionen anförts om de negativa sidornaav ett vårdnadsbidrag. Motionärerna anser bl.a. att ettvårdnadsbidrag skulle motverka jämlikheten mellan män ochkvinnor och konservera de segregerade könsrollerna med etthushållsansvar och ett försörjningsansvar.Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållit att enutbyggd föräldraförsäkring är att föredra framför ettvårdnadsbidrag. Utskottet har bl.a. anfört att vårdnadsbidragetmotverkar jämställdheten mellan föräldrarna, att det skaparstora marginaleffekter för dem som vill övergå från hemarbetetill förvärvsarbete, att det innebär rundgång och byråkrati,eftersom man först får ett bidrag och sedan drar av kostnadernaför barnomsorgen samt att det äventyrar utbyggnaden avbarnomsorgen. Utskottet vidhåller denna inställning. Deinvändningar utskottet riktat mot förslaget om vårdnadsbidragsammanfaller till stora delar med den kritik som Vänsterpartietframfört i sin motion. Utskottet tillstyrker därför motion So612(v) yrkande 2 och hemställer att vad utskottet här anfört om denegativa sidorna av ett vårdnadsbidrag ges regeringen tillkänna. Utskottet avstyrker däremot det förslag till inriktningav familjepolitiken som läggs fram i motion A817 (fp) yrkande 1,eftersom det förutsätter någon form av vårdnadsbidrag.dels att utskottet under mom. 13 och 14 bort hemställa:13. beträffande inriktningen avfamiljepolitikenatt med anledning av motion 1991/92:So232yrkande 8 och med avslag på motion 1991/92:A817 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. beträffande de negativa sidorna av ettvårdnadsbidragatt med anledning av motion 1991/92:So612yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Rättvise- och kvalitetskrav inom och stärktmedborgarinflytande inom den offentliga sektorn (mom. 15 och 16), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 51 som börjar med"I motion So232 (s)" och på s. 52 slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion So232 (s) yrkande 5 attregeringens budgetproposition innebär en direkt urholkning av devälfärdssystem som skall garantera alla medborgare ett värdigtliv även som arbetslös, sjuk eller gammal. Ytterst allvarlig ärurholkningen av arbetsmarknadspolitiken som drabbar fulltarbetsföra människor, inte minst ungdomar, men också dem somalltid befunnit sig på marginalen. Dessa grupper har fått detännu svårare att ta sig in på arbetsmarknaden.Konsekvenserna är att kommunerna får ta ett allt större ansvarför människors grundläggande försörjning genom socialbidrag. Omen allt större del av en kommuns budget på det sociala områdetgår till socialbidrag får det givetvis återverkningar påbarnomsorg, äldreomsorg och förebyggande socialt arbete medlångtgående framtida konsekvenser.Kommunerna har också genom socialtjänstlagen ålagts detprimära ansvaret för bostadsförsörjningen, ett ansvar som blirallt tyngre att bära i takt med att de bostadslösa tenderar attöka. Såsom påpekas i motionen är det ovärdigt ettvälfärdssamhälle att människor står helt utan bostad. Detstrider också mot syftet i sociallagstiftningen.Utskottet delar också motionärernas kritik mot att regeringenavser att dra ned statsbidraget till kommunerna med 5--10miljarder kronor. Utskottet konstaterar att regeringens politikinnebär att den solidariska finansieringen bryts sönder tillförmån för individuella lösningar, egen sjukförsäkring ellermöjligen sjukpeng, barnomsorgspeng och äldrepeng.