bet · GF01NU33 · 1992-05-21 00:00:00 — Ett sådant villkor kan innebära att marksom har överlåtits till bolaget -- men som vid ett senaretillfälle befinns vara skyddsvärd -- kan återgå till staten utankostnad.Jakt och fiskeJag ansluter mig till de synpunkter som förs fram ireservation 3 angående frågor om jakt och fiske.KulturminnenJag ansluter mig vidare till vad som sägs i reservation 4beträffande kulturminnen.KronoholmarnaJag instämmer också i vad som anförs i reservation 5 rörandekronoholmarna.Överföring av övriga tillgångar och skulderJag ansluter mig även till de synpunkter som framförs ireservation 6 avseende överföring av övriga tillgångar ochskulder.BemyndigandeI första hand har jag yrkat att propositionen skall avslås isin helhet. Skulle detta förslag inte vinna gehör börregeringens bemyndigande att genomföra ombildningen avdomänverket till ett aktiebolag innefatta de riktlinjer som jaghar förordat i det föregående.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under momenten 1, 2, 4 och 13 bort ha följandelydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1991/92:N41 yrkande 1 ochmotion 1991/92:N42 avslår proposition 1991/92:134,2. beträffande överföring och försäljning av viss egendomatt -- vid avslag på min hemställan i moment 1 --med bifall till motion 1991/92:N41 yrkande 8 och med avslag påproposition 1991/92:134 momenten 5 och 6, det sistnämnda iifrågavarande del, motionerna 1991/92:N39 och 1991/92:N40,motion 1991/92:N44 yrkande 1 och motion 1991/92:N45 yrkande 1 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vad idet föregående anförts i denna del,4. beträffande naturvårdatt -- vid avslag på min hemställan i moment 1 --med bifall till motion 1991/92:N41 yrkandena 2--6, med anledningav motion 1991/92:N44 yrkande 2, motion 1991/92:N45 yrkande 1 iifrågavarande del, motion 1991/92:N47 yrkandena 1, 2 iifrågavarande del och 3 och motionerna 1991/92:N50 och1991/92:N51 och med avslag på proposition 1991/92:134 moment 6 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vad idet föregående anförts i denna del,13. beträffande bemyndigandeatt -- vid avslag på min hemställan i moment 1 --med anledning av proposition 1991/92:134 moment 9 som sin meningger regeringen till känna vad i det föregående anförts i dennadel.Regeringens förslag tillLag om ändring i rennäringslagen (1971:437) yttrande1991/92:FiU6yBilaga 2Riktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverkettill aktiebolagsformTill näringsutskottetNäringsutskottet har berett finansutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1991/92:134 omriktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverket tillaktiebolagsform jämte motioner.Den fråga som rör finansutskottets beredningsområde och somaktualiseras genom förslag i propositionen är enligt utskottetsmening avsnittet om kronoholmarna (s. 40--42). I anslutninghärtill yttrar sig finansutskottet också över motion 1991/92:N38av och ().Allmän bakgrundVid Sveriges kuster, framför allt i och länoch , finns en mängd och skär som tillhörstaten. Dessa s.k. kronoholmar uppgår till flera hundra. Somframhålls i propositionen är ett stort antal av dessaoregistrerade, dvs. de är inte åsatta fastighetsbeteckningar. Isyfte att åstadkomma en systematisk fastighetsregistrering,vilket endast genomförts för , pågår eller kommer att påbörjas förrättningarenligt lagen (1971:1037) om äganderättsutredning ochlegalisering för övriga kustavsnitt.Det övervägande antalet kronoholmar är obebyggda. Till störstadelen utgörs dessa av inproduktiv mark som i många fall är avstort intresse för naturvården. I propositionen föreslås attkronoholmarna även fortsättningsvis bör kvarstå i statligtägande.Från denna regel görs i propositionen undantag för ,och Brämön med Kalven. På dessa hardomänverket gjort och planerar omfattande investeringar. PåKäringön pågår upplåtelse av mark med tomträtt till husägarna. Ipropositionen föreslås att här nämnda kronoholmar överförs tilldet nya bolaget.UtskottetSom utskottet ser det är förslaget i proposition 134 attkronoholmarna med vissa undantag även fortsättningsvis skallägas av staten inte i överensstämmelse med besluthösten (1991/92:FiU1, rskr. 11) om bestämmelser vidförsäljning av kronoholmar.Utskottet förutsatte i sitt betänkande att den till enskildahusägare redan påbörjade överlåtelsen av kronoholmsmarken skullefortsätta, där inte specifikt starka statliga bevarandeintressenomöjliggör detta. Den gällande principen -- attegendomen inte bör säljas och att det ankommer på köparen attvisa att inga bevarandeintressen berörs negativt (jfr FiU1985/86:32 s. 5) -- borde enligt utskottets mening inte längregälla. Det borde sålunda ankomma på den berörda myndigheten attsom säljare påvisa bevarandeintressen som motiverar fortsattstatligt ägande. Detta blev också beslut.Mot denna bakgrund bör enligt utskottets mening intefatta ett generellt beslut att kronoholmarna med i propositionenangivna undantag skall förbli i statlig ägo.Att holmarna , och Brämön med Kalven skallöverföras till det nya bolaget motiveras i propositionen med attdomänverket gjort betydande investeringar där. Utskottet kanemellertid inte finna att tidigare verkställda statligainvesteringar skall tillgodogöras det nya bolaget utifrånmotiveringen att de genomförts i domänverkets regi. Även ompropositionen är något oklar vad gäller förslagen till framtidadisposition av kronoholmarna är intentionen uppenbarligen attbolaget endast tillfälligtvis skall äga här namngivna holmar.Avsikten är sålunda att marken skall bjudas ut till försäljning.Utskottet kan emellertid inte se några skäl till eller fördelarmed att föra över just , och Brämön medKalven till det nya bolaget. En rimligare lösning är, enligtutskottets mening, att föra över samtliga tillbyggnadsstyrelsen eller den myndighet som kan bli aktuell efterden kommande ombildningen av . Härigenom kanstaten ges möjligheter att vid den fortsatta exploateringenvälja den upplåtelseform -- exempelvis försäljning, tomträtt,arrende -- som bedöms som mest fördelaktig för staten och deboende på holmarna.I motion N38 av och () avvisasförslaget att överlåta , och Brämön medKalven till det nya bolaget. Vidare begär motionärerna en snabbutredning om vilket som är den lämpligaste formen för överföringav ägandet till de boende på holmarna och att prissättningendärvid blir sådan att möjligheter ges för de permanentboende attbli kvar på dessa öar.Vad gäller förvaltningen och överlåtelseformen till enskildahänvisar utskottet till vad utskottet ovan anfört. I motionenhävdas vidare att finansutskottet "icke lämnat någraprisanvisningar i sitt beslut". Utskottet vill på denna punkthänvisa till betänkandet FiU 1985/86:32 (rskr. I dettabetänkande uttalade utskottet att de då aktuellaarrendeavgifterna borde vara marknadsmässigt anpassade och gefull kostnadstäckning.Stockholm den 5 maj 1992På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), (), LarsLeijonborg (fp), (), Per (),(), (), Bo G Jenevall (nyd),(), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningHans Gustafsson, , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anser att den del av finansutskottets yttrande sombörjar med "Som utskottet" och slutar med "fullkostnadstäckning" bort ha följande lydelse:Riksdagsbeslutet rörande kronoholmarnas förvaltning(FiU 1985/86:32, rskr. 263) innebär inte att det finns någothinder för att ge utrymme för både statlig och privatägd mark påsamma holme. I det nämnda betänkandet uttalas emellertid attpresumtionen bör vara att kronoholmsmark inte bör säljas. Om enenskild person vill köpa mark åligger det denne att visa attstatliga intressen (exempelvis naturvårdsintressen ellerkulturhistoriska motiv) inte berörs av en överlåtelse. Ipraktiken innebär detta att om en enskild person vill förvärvamark på en kronoholme gör domänverket en prövning avbevarandeintressena. Genom ett remissförfarande till berördamyndigheter (exempelvis fortifikationen, ,, ) prövas om ett sådantriksintresse föreligger att marken även fortsättningsvis börvara i statlig ägo. Om inget riksintresse föreligger och om intevederbörande kommun finner några skäl till att utnyttja sinföreträdesrätt kan marken säljas.Som utskottet ser det bör det förfarande gälla vid eventuellupplåtelse eller försäljning av kronoholmsmark som angavs iutskottets betänkande (jfr även reservationen tillutskottets betänkande 1991/92:FiU1 om försäljning avkronoholmarna).Utskottet kan inte finna något rimligt motiv till varför vissakronoholmar, enligt förslaget i proposition 134, först skulleföras över till det nya bolaget och därefter säljas tillenskilda. Vid ombildningen av domänverket till aktiebolag bör istället, enligt utskottets uppfattning, all kronoholmsmarköverföras till byggnadsstyrelsen.I motion N38 av och () avvisasförslaget att överlåta , och Brämön medKalven till det nya bolaget. Vidare begär motionärerna en snabbutredning om vilket som är den lämpligaste formen för överföringav ägandet till de boende på holmarna och att prissättningendärvid blir sådan att möjligheter ges för de permanentboende attbli kvar på dessa öar.Vad gäller förvaltningen och överlåtelseformen till enskildahänvisar utskottet till vad utskottet ovan anfört. I motionenhävdas vidare att finansutskottet "icke lämnat någraprisanvisningar i sitt beslut". Utskottet vill på denna punkthänvisa till betänkandet FiU 1985/86:32 (rskr. I dettabetänkande uttalade utskottet att de då aktuellaarrendeavgifterna borde vara marknadsmässigt anpassade och gefull kostnadstäckning.Att kronoholmsmarken bör värderas efter marknadsmässigagrunder hindrar emellertid inte att sådana överlåtelse- ellerfinansieringsformer bör eftersträvas som möjliggör att depermanentboende kan bo kvar på sina öar.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars-Ove () anför:Jag instämmer i den av de socialdemokratiska ledamöternaavgivna avvikande meningen.Kulturutskottets yttrande1991/92:KrU5yBilaga 3Riktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverkettill aktiebolagsformTill näringsutskottetNäringsutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1991/92:134 om riktlinjer för överföringen av verksamheten viddomänverket till aktiebolagsform jämte motioner såvitt gällerfrågor inom kulturutskottets beredningsområde.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över propositionensamt motionerna 1991/92:N43, 1991/92:N45 yrkande 2, 1991/92:N46,1991/92:N47 yrkande 2, 1991/92:N52 och 1991/92:N53.I frågan har en skrivelse (KrU Dnr 91/92:167) inkommit frånFöreningen med synpunkter på förslaget ipropositionen beträffande det framtida ansvaret för AB Götakanalbolag.UtskottetKulturminnesfrågorRiksdagen beslutade vid föregående att verksamhetenvid domänverket skall överföras till ett av staten helägtaktiebolag /92 (prop. 1990/91:87, NU38, rskr.318).Under innevarande har bemyndigat regeringenatt helt eller delvis försälja statens aktier i statligt ägdaföretag eller att sälja delar av företag i vilka staten ägersamtliga aktier (prop. 1991/92:69, NU 10, rskr. 92).Bemyndigandet omfattar också att helt eller delvis säljadomänverket efter genomförd bolagisering.I den nu aktuella propositionen 1991/92:134 lämnas förslagbl.a. om hur de särskilda intressen som är kopplade tilldomänverkets mark- och fastighetsinnehav skall behandlas i ettbolagiserat domänverk. Vidare behandlas frågan om finansieringenav upprustningen av . Föredragande statsrådet anser(s. 9) att regeringen genom att lägga fram proposition i bl.a.dessa frågor har "uppfyllt kraven för ett slutligt genomförandeav en överföring av verksamheten vid domänverket tillaktiebolagsform".I propositionen (s. 16--17) anförs att regeringen -- som ettled i arbetet på att privatisera statligt ägda företag -- nuinleder arbetet på att särskilja sådana skogs- ochmarktillgångar som är kommersiellt betingade från skog och marksom av olika orsaker bör förbli i statlig ägo. Privatiseringenav skogsmarken skall genomföras under två skeden, där enskildaskogs- och jordbrukare får möjligheter att förvärva statlig marki det första skedet och där aktier i bolaget försäljs i detandra. Privatiseringen av de statliga skogstillgångarna är enkomplicerad process som kommer att ta att genomföra.Beträffande jordbruk och jordbruksmark bör inriktningen enligtpropositionen (s.21) vara att den helt övervägande delen avjordbruksmarken avvecklas.Då det nya bolaget bildas kommer inte hela det berördafastighetsinnehavet att kunna överlåtas. Ett omfattande arbeteåterstår beträffande vissa delar av fastighetsinnehavet, innandet är klarlagt om fastigheterna skall överlåtas till bolageteller stanna i statlig ägo. , och senare dennya fastighetsförvaltande myndigheten, eller naturvårdsfondenfår överta ägarrollen, medan bolaget lämpligen kan få uppdragetatt förvalta fastigheterna till dess osäkerheten undanröjts.Övergångsperioden anges i propositionen (s. 19) böra uppgå tillhögst fyra år.I samband med behandlingen av proposition 1991/92:44 omriktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen ochombildningen av m.m. beslöt omkompletterande riktlinjer beträffande egendom av betydelse fördet nationella kulturarvet (yttr. KrU2y, bet. FiU8, rskr. 107).I proposition 1991/92:134 (s. 18) sägs nu att bl.a. dessariktlinjer kommer att bli vägledande då domänverkets verksamhetöverförs till det nya bolaget. När ett marknadsmässigtavkastningskrav inte kan vara enda kriteriet vid förvaltningen-- såsom beträffande vissa kulturminnesskyddade områden ochbyggnader av särskilt värde och riksintresse -- bör markenundantas från överlåtelsen och bli kvar i statlig ägo. I de fallendast en viss del av en fastighet berörs av ett sådant intressebör fastigheten överlåtas till bolaget med undantag av detberörda kulturhistoriskt värdefulla området och byggnaderna.Området får brytas ut genom avstyckning ellerfastighetsreglering. I de fall en fastighet överlåts tillbolaget trots att den berörs av ett särskilt intresse börbolaget i överlåtelseavtalet åta sig att skydda detta intresse.Det kan också bli aktuellt att skydda intresset genomlagändringar.Bolagiseringen bör enligt propositionen (s. 30) ske utifrånföljande av (bet. 1991/92:FiU8, rskr. 107) fastlagdariktlinjer, då det gäller mark av nationellt symbolvärde samtden stora mängd miljöer och enskilda byggnader som representerarmycket stora kulturhistoriska värden.Egendomar som representerar viktiga delar av det nationellakulturarvet skall hållas samman och kvarstå i statens ägo.Egendomar som kan betecknas som kulturreservat och som därförär olämpliga för förvaltning i bolagsform kvarstår i statensägo. Det gäller t.ex. i Mälaren.Beslut om byggnadsminnesskydd fattas beträffande de byggnaderi domänverkets förvaltning som är kvalificerade för detta.Ett åtagande om allmän hänsyn till kulturvärdena i bolagetsägoinnehav skrivs in i avtalet mellan staten och bolaget.De kostnader för vård och underhåll av kulturegendom somstaten bedrivit via domänverket men som skiljs frånbolaget beräknas och finansieras i särskild ordning.I propositionen räknas ett antal fastigheter upp som berörs avriktlinjerna, bl.a. kungsgårdar, kronoparker, fastigheter därkulturmiljövårdens intressen varit huvudmotivet för statensägande eller förvärv, donationsfastigheter med särskildavillkor, kronoholmarna m.fl.Det bör enligt propositionen (s. 31) ankomma påriksantikvarieämbetet (RAÄ) och domänverket att utreda frågornaom ägande och förvaltning av de kulturmiljöer som redovisats ipropositionen. De båda myndigheterna kommer också att få iuppdrag att utifrån de angivna riktlinjerna undersöka om detfinns ytterligare fastigheter som av kulturhistoriska skäl börbehållas av staten. Utskottet har från erfaritatt det -- med hänsyn till att domänbolaget i princip inte skalläga jordbruk -- också är avsikten att en noggrann genomgångskall göras av de gårdar som representerar stora kulturvärden itradition av långvarigt statligt ägande.I propositionen (s. 31) sägs vidare att RAÄ och domänverketskall få i uppdrag att utifrån de angivna riktlinjerna undersökaom det finns ytterligare fastigheter under domänverketsförvaltning som av kulturhistoriska skäl bör behållas av staten.Om ett statligt byggnadsminne överlåts till annan ägare blirdet automatiskt byggnadsminne enligt bestämmelserna i lagen(1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen). Före detslutliga beslutet om bolagiseringen avser regeringen att fattabeslut om i princip samtliga byggnadsminnesfrågor som berördomänverket för att det nya bolagets ansvar för byggnadsminnenaskall vara preciserat redan från början.En särskild erinran från statens sida om bolagets skyldigheteratt beakta kulturminnesvårdens intressen avses skrivas in iöverlåtelsen från statens sida, när det gäller den mycket storamängd kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer utanbyggnadsminnesförklaring, som bolaget kommer att få ansvar för.I två motioner, nämligen N47 (fp) yrkande 2 delvis och N52(s) tas upp mera generella frågor som rör kulturminnesavsnitteti propositionen.I motion N47 anförs att det vid bolagiseringen av domänverketfinns anledning att överväga hur mark av särskilt natur- ellerkulturhistoriskt intresse skall ägas och förvaltas. Regeringenbör enligt motionärernas mening överväga om sådana skyddademiljöer som blir kvar i statlig ägo kan överföras till enstiftelse med ideell och vetenskaplig förankring.I motion N52 uppmärksammas att regeringen anser sig hauppfyllt kraven för ett slutligt genomförande av en överföringav verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform. Regeringenavser således inte att återkomma till beträffande deännu oklara frågor som gäller t.ex. vilka kulturhistorisktintressanta fastigheter som skall överföras till bolaget ochvilka som skall stanna i statens ägo. Motionärerna anför vidareatt det likaledes är oklart hur avtalet med bolaget kommer attvara utformat i fråga om hänsyn till de kulturvärden som kommeratt finnas i bolagets ägo. Motionärerna anser att dekulturminnesfrågor som berörs av propositionen är av sådan viktatt regeringen bör återkomma till med ett meradetaljerat beslutsunderlag före det slutliga beslutet ombolagisering av domänverket.I enlighet med vad kulturutskottet enhälligt anfört i sittbetänkande 1991/92:KrU18 (s. 18--22, rskr. 204) har riksdagenbeslutat att ett utredningsförslag (SOU 1991:64), Att förvaltakulturmiljöer, om inrättande av en nationell stiftelse förkulturmiljöförvaltning skall bli föremål för ingåendeöverväganden. har nämligen blivit övertygat omatt det är nödvändigt att regering och riksdag utan alltför stortidsutdräkt fattar beslut som långsiktigt löser frågan om enändamålsenlig förvaltning av det svenska kulturarv som många avvåra kulturmiljöer utgör. Mot denna bakgrund anserkulturutskottet att det inte krävs något ytterligare uttalandeav i denna fråga. Den nu aktuella motionen N47 yrkande2 i denna del avstyrks därför.Kulturutskottet har med stort intresse följt frågorna ombolagisering och privatisering av det statligafastighetsinnehavet. Utskottet anser att det är mycket angelägetatt hänsyn tas till kulturmiljöfrågorna i dessa sammanhang.Kulturmiljöerna är av många olika slag. Det går därför inte attställa upp några enkla och entydiga regler för hur man skallförfara för att på bästa sätt ta till vara kulturmiljövårdensintressen vid exempelvis bolagiseringen och privatiseringen avdomänverket.Som anförs i motion N52 är fortfarande många frågor inomkulturminnesområdet olösta även om ett omfattande och grundligtförberedelsearbete redan har gjorts. I propositionen anges inomvilka områden och i vilka avseenden som fortsattutredningsarbete skall göras genom RAÄ:s och domänverketsförsorg. Enligt utskottets mening bör detta arbete inteforceras. I stället bör de många fastigheter, för vilkafortsatta överväganden är nödvändiga, kvarstå i statlig ägounder en övergångsperiod till dess erforderliga utredningar äravslutade och beslut kan fattas om huruvida de skall förbli istatlig ägo eller överföras till domänbolaget. Utskottet anservidare att regeringen -- när resultaten av det fortsattautredningsarbetet är klart -- bör återkomma till medförslag om vad som skall stanna i statens ägo och vad som bedömskunna överföras till domänbolaget. Regeringen bör under arbetetmed dessa frågor även beakta vad som framkommer vid de fortsattaöverväganden om en nationell stiftelse förkulturmiljöförvaltning, som beslutat om. Nären överföring av viss fastighet från staten till domänbolagetövervägs bör enligt utskottets mening även beaktas attmöjligheterna torde vara begränsade att i avtal med bolagetställa upp villkor om hänsyn till kulturmiljön, som kan få reellbetydelse även efter en privatisering och eventuellvidareförsäljning.Kulturutskottet anser att näringsutskottet med anledning avpropositionen och motion N52 bör föreslå att som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet här anfört.Göta kanalVerksamheten inom AB kanalbolag innefattar drift avkanalen samt viss fastighetsförvaltning omfattande bl.a. 3800ha skogsmark. Kanaldriften har svag lönsamhet, vilket till vissdel kompenseras av överskott från förvaltningsverksamheten.Domänverket övertog förvaltningen av statensaktier i . har ett omfattandeupprustningsprogram påbörjats som finansierats genomberedskapsarbete, direkta anslag över statsbudgeten och bidragfrån domänverket. Kostnaden för fortsatt upprustning anges ipropositionen till 15,6 milj.kr. per budgetår under tidenfram t.o.m. /95, vilket enligt uppgift äveninkluderar ett driftunderskott på 1--2 milj.kr. Efter år1995 beräknas den årliga underhållskostnaden uppgå till 9--10milj.kr. , vilket enligt uppgift inte inkluderardriftunderskott.Vid tidpunkten för domänverkets bolagisering skall enligtpropositionen kanalfastigheten -- som omfattar kanalen och marki omedelbar anslutning till denna -- inom AB kanalbolagöverlåtas till staten. Ägaransvaret för denna kanalfastighet kanenligt propositionen tills vidare utövas av iavvaktan på att en ny fastighetsförvaltande myndighet inrättas.Utskottet har inhämtat att avsikten med förslaget ipropositionen vidare är att AB kanalbolag -- sedankanalfastigheten överlåtits till staten -- behåller skogsmarken,varefter kanalbolaget överlåts till det nya domänbolaget, somdärigenom tillförs skogsmarken.Drift och underhåll av kanalen bör enligt propositionenskiljas från ägandet av kanalen. Drift och underhåll bör därförpå sikt upphandlas i konkurrens på marknaden. bör emellertid domänbolaget i avtalet med staten få iuppdrag att svara för drift och underhåll av kanalen enligtgällande upprustningsplaner. Detta skall finansieras inom ramenför de villkor som anges i överlåtelseavtalet mellan staten ochDomän AB. Med denna lösning säkerställs enligt föredragandestatsrådet bevarandet av kulturhistoriska värde ochupprustningen av kanalen.Frågan om tas upp i fyra motioner. I motionernahar olika tolkningar gjorts av vad skrivningarna i propositionenbetyder beträffande ägande, underhåll och drift av kanalen.Göta kanals stora betydelse från turist-, miljö- ochkultursynpunkt betonas i motion N43 (s). För att denna speciellakulturmijö skall kunna bibehållas bör staten ta på sig ansvaretför drift och underhåll. Motionärerna framhåller att överskottetfrån kanalbolagets skogsmark används till att täckakostnaderna för driften av kanalen. De anser att AB Götakanalbolag -- som har stor och unik kompetens beträffandeskötseln av kanalen -- bör ha ansvaret för framtida drift ochunderhåll utan tidsbegränsning.I motion N45 (s) ansluter sig motionärerna till regeringensförslag om AB kanalbolag, dvs. till överlåtande av AB Götakanalbolag inkl. bolagets skogsmark till och tillöverlåtande till staten av kanalfastigheten.