bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Det kan noteras atttvå utlandsägda företag -- det tyskägda och det nederländska Nederlandsche Krediet VerzekeringMaatschappij NV (NCM) -- erhållit koncession förverksamhet i på kreditförsäkringsområdet.Näringsutskottet behandlar först yrkandena i motionerna1992/93:Fi35 (s) och 1992/93:Fi37 (v) och därefter yrkandet imotion 1992/93:Fi72 (nyd).Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anförs ipropositionen och i motion 1992/93:Fi35 (s), att staten måste taett ansvar för att förtroendet för betalningssystemetupprätthålls. Detta kommer att ske genom den aviseradepropositionen om åtgärder för att stärka det finansiellasystemet.Vidare konstaterar näringsutskottet att de krav på utredningarsom framförs i motion 1992/93:Fi35 (s) kommer att blitillgodosedda genom åtgärder som aviserats av regeringen. Somtidigare nämnts avser regeringen att tillsätta en kommitté meduppgift att studera utvecklingen på kreditmarknaden. I dettautredningsuppdrag kommer att ingå att överväga behovet avändrade riktlinjer för tillsynens innehåll och inriktning.Frågan om inrättande av ett bankombud för allmänheten kan därvidkomma att aktualiseras. Även de s.k. fallskärmsavtalen planeras,som nämnts, bli föremål för en granskning.Yrkandet i motion 1992/93:Fi37 (v) om ett ökat statligt ägandei banker tar näringsutskottet avstånd ifrån. bör staten eftersträva att i princip inte ägabanker eller andra kreditinstitut.Med det anförda avstyrker näringsutskottet motionerna1992/93:Fi35 (s) och 1992/93:Fi37 (v) i berörda delar.Utskottet övergår så till att behandla yrkandet omfullgörandegarantier i motion 1992/93:Fi72 (nyd).Näringsutskottet menar att de farhågor som framförs i dennämnda motionen beträffande möjligheterna för entreprenörer inombyggnadsbranschen att få tillgång till entreprenad- ochleveransgarantier är väl värda att ta fasta på. Efterkonkurserna i och har ett tomrum uppstått på densvenska marknaden när det gäller denna typ av garantier.Som tidigare nämnts har ett utredningsarbete genomförtsavseende kreditförsäkring. Beredning av ärendet pågår inomFinansdepartementet. Utskottet vill också erinra om de tvåutlandsägda bolag som erhållit koncession för attbedriva verksamhet inom kreditförsäkringsområdet på den svenskamarknaden.Näringsutskottet utgår från att regeringen följer frågan omentreprenad- och leveransgarantier. Något behov av ett särskiltuttalande av i frågan kan utskottet dock inte se.Motion 1992/93:Fi72 (nyd) avstyrks sålunda i berörd del.Statliga företagRiksdagen beslöt att bemyndiga regeringen attsälja statens aktier i 34 angivna företag (prop. 1991/92:69,bet. beslutades att det statligaFörvaltningsaktiebolaget skulle avvecklas. harbeslut fattats om försäljning av aktier i fyra bolag, nämligenNordiska Satellitaktiebolaget, , ().Enligt överenskommelsen mellan företrädareför regeringen och Socialdemokraterna skall det nu i principinföras ett moratorium för försäljning av statliga företag ochfastigheter. Detta skall inte hindra omstruktureringar i de falldå sådana är lämpliga och nödvändiga. En marknadsmässigbedömning skall göras av de fortsatta möjligheterna tillspridning av ägandet. Eventuell försäljning skall föregås avsamråd mellan regeringen och Socialdemokraterna. Regeringenbegär i propositionen att godkänner vad som sagtsom försäljning av statliga företag och fastigheter.I motion 1992/93:Fi35 (s) begärs att FörvaltningsaktiebolagetFortia skall återinrättas. Moratoriet innebär attförutsättningarna för Fortia har förändrats, sägs det imotionen. Det statliga ägarskapet kan förväntas komma att beståunder . Med den ordning som tillämpas,där resp. departement utövar ägarskapet medanNäringsdepartementet har en sammanhållande funktion, kommerlöpande företagsfrågor att vara återkommande arbetsuppgifter förstatsråd, säger motionärerna.Näringsutskottet har behandlat redogörelseför de statliga företagen, vilken har överlämnats till riksdagenmed regeringens skrivelse 1992/93:20 (bet. 1992/93:NU8).Utskottet har föreslagit att skrivelsen skall läggas tillhandlingarna utan ytterligare åtgärd. I ett särskilt yttrande(s) -- med instämmande i en meningsyttring (v) -- sägs attförutsättningarna för de statliga företagen har förändrats sedanFortia avvecklades. Med hänvisning härtill behövs en effektivledning av företagsgruppen, anförs det.Näringsutskottet tillstyrker det som förordas ipropositionen beträffande försäljning av statliga företag ochfastigheter. Detta ställningstagande innebär dock inte någonförändring av näringsutskottets principiella inställning tillstatligt ägande av företag. Enligt utskottets mening visar allerfarenhet att ett privat ägande utgör den bästa grunden för ettökat välstånd.Att moratoriet i sig skulle leda till en ändrad syn på behovetav ett särskilt statligt förvaltningsbolag kan näringsutskottetinte finna. Fortia bör således inte återinrättas. Motion1992/93:Fi35 (s) avstyrks därmed i berörd del.EnergifrågorBeskattning av kraftvärmeI propositionen (bilaga 5 s.6) föreslås att det nuvarandeavdraget för allmän energiskatt på det bränsle som åtgår förvärmeproduktion i kraftvärmeanläggningar skall slopas. Dennaavdragsmöjlighet infördes som ett resultat av denöverenskommelse om riktlinjer för energipolitiken somSocialdemokraterna, liberalerna och Centerpartietingick (prop. 1990/91:88, bet. 1991/92:SkU26).Innebörden av beslutet var att kraftvärmen undantogs från allmänenergiskatt på de bränslen som används för produktionen och attendast koldioxidskatt skulle tas ut för det bränsle som åtgårför värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar.Förslaget om att allmän energiskatt åter skall tas ut påfossila bränslen som åtgår för värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar kräver ändringar i lagen (1957:262) omallmän energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt och lagen(1990:582) om koldioxidskatt. Enligt förslaget i propositionenskall förändringen genomföras successivt, på så sätt attundantag får göras till hälften och att fullenergiskatt tas ut . Förslaget innebär, enligtregeringen, en budgetförstärkning för på ca 100 miljonerkronor.I propositionen föreslås också ändringar i lagen om allmänenergiskatt och lagen om bensinskatt med innebörd att den delav bränslet som används vid kraftvärmeproduktion och sommotsvarar nyttiggjord värme alltid -- oavsett produktionsteknik-- skall beskattas med såväl allmän energiskatt somkoldioxidskatt. Ändringarna har till syfte att uppnå enlikformig beskattning vid kraftvärmeproduktion oberoende avvilken produktionsteknik som tillämpas. Efter en dom iRegeringsrätten, den s.k. Visbydomen (RÅ 1991 ref. 40), ansesallt bränsle som används i ett kraftvärmeverk med dieselteknikförbrukat för elproduktion. I enlighet härmed har inte baraenergiskatt utan även koldioxidskatt i sin helhet fått dras aväven för den del av bränslet som kan hänföras tillvärmeproduktion, i det fall att dieselteknik eller annanjämställd teknik har tillämpats i ett kraftvärmeverk. Förslageti propositionen innebär, sägs det, i princip en återgång tillden tillämpning, såvitt gäller dieselteknik, som gällde föreRegeringsrättens dom och till den lagreglering i övrigt somgällde på kraftvärmeområdet fram till den 1 juli 1991.Regeringens förslag avvisas i motion 1992/93:Fi37 (v). Förslagom slopande av avdrag för allmän energiskatt på det bränsle somåtgår för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar främjar inteen effektiv och miljövänlig energiproduktion, sägs det.Befintliga kraftvärmeanläggningar bör undantas från förslagetom ökad beskattning, anförs det i motion 1992/93:Fi43 (-). Förde kommuner som har satsat på kraftvärme kommer den föreslagnaförändringen att bli katastrofal, heter det i motionen. Det är,enligt motionären, inte acceptabelt att spelreglerna ständigtförändras. Vidare anser hon att den föreslagna förändringenbidrar till att ytterligare försena kärnkraftsavvecklingen.Regeringen beslutade att tillkalla en särskildutredare, regeringsrådet (FI 1992:15), med uppgiftatt göra en teknisk översyn av energibeskattningen. Enligtdirektiven (dir. 1992:80) skall utredaren särskilt belysamöjligheterna att utan skattebortfall åstadkomma en teknisktneutral beskattning av el- och värmeproduktion som är oberoendeav vald teknisk lösning för produktionen. Utredningsresultatenskall redovisas före utgången av år 1993.I samband med beslut om omläggning avenergibeskattningen uttalades att regeringen i lämpligtutredningssammanhang förutsattes belysa effekterna avkraftvärmens energibeskattning och undersöka behovet aveventuella ytterligare åtgärder på området (prop. 1991/92:150,bet. Någon sådan utredning har inte genomförts.Näringsutskottet har uppmärksammat att med det förslagtill ändrad beskattning av kraftvärme som regeringen lägger framkan en olikformighet komma att uppstå jämfört med beskattningenav kondenskraft. Detta uppkommer genom att spillvärmen vidkondenskraftproduktion ej beskattas, medan bränslet vidkraftvärmeproduktion i sin helhet beskattas enligt regeringensförslag.Enligt näringsutskottets mening är det väsentligt atteventuella ändringar i beskattningen utformas på ettkonkurrensneutralt sätt. Den tidigare aviserade utredningen omeffekterna av kraftvärmens energibeskattning, som riksdagenefterlyste men som ännu inte kommit till stånd, bördärvid kunna ge ett beslutsunderlag. Denna utredning bör såledesgenomföras omgående. Ett sätt att undvika attkonkurrenssnedvridningar uppstår på kraftvärmeområdet till följdav det aktuella förslaget om ändrad beskattning kunde vara attuppskjuta ikraftträdandet vad avser den allmänna energiskattentill . förutsätter attregeringen återkommer till med förslagsom beaktar kravet på likformighet i beskattningen.Med de förbehåll som gjorts tillstyrker näringsutskottetpropositionen i berörd del och avstyrker de båda här aktuellamotionerna, 1992/93:Fi37 (v) och 1992/93:Fi43 (-), i motsvarandedelar.Förnybara energislag m.m.För att trygga energiförsörjningen och skapa ett uthålligtenergisystem måste beslut om omställning avenergisektorn fullföljas, anförs det i motion 1992/93:Fi37 (v).Detta innebär, enligt motionärerna, bl.a. att kärnkraftenavvecklas, att användningen av icke förnybara fossila bränslenupphör och att det sker en uppbyggnad av alternativa,miljövänliga energislag. För att påskynda denna utvecklingframläggs i motionen fyra förslag.Riksdagen bör för det första besluta att investeringsstödettill vindkraftverk skall höjas från till 35 procentden , sägs det i motionen. Regeringen borde ocksåges i uppdrag att återkomma till med förslag till huranvändningen av trädbränsle snabbt skall kunna öka. Vidareföreslår motionärerna att regeringen skall anmodas att låtasnabbutreda vad som kan göras för att en massproduktion avförnybara energislag skall komma till stånd. En idé som framförsi motionen är lagstiftning om att energiförsörjningen avnybyggda lokaler skall vara -- åtminstone till en del -- baseradpå förnybara energislag. Slutligen föreslås i motionen attVattenfall AB skall tilldelas med syfte atthöja verkningsgraden hos små kraftverk (uppgradering).Riksdagen beslöt att anvisa förfrämjande av ökad användning av biobränslen (prop. 1991/92:97,bet. Medlen skall finansiera olika statliga stöd tilldemonstrationsanläggningar och utvecklingsarbete. Stödetadministreras av en särskild programstyrelse, knuten tillNärings- och teknikutvecklingsverket () -- Programstyrelsenför främjande av biobränsleanvändningen. I regleringsbrevet harpreciserats att skall användas för stöd tillutveckling av teknik för elproduktion med biobränslen.Riksdagen beslöt också -- i anslutning till beslutom en omläggning av energibeskattningen -- att 500 miljonerkronor skulle avsättas för ytterligare satsningar på förnybarenergi och energihushållning (prop. 1991/92:150 bil. 1:5, bet.FiU30).Regeringen har i en nyligen framlagd proposition om vissaåtgärder inom klimatområdet och i (prop.1992/93:99 bil. 2) lämnat förslag om ökade insatser för nyenergiteknik med för innevarande budgetår.Medlen skall användas för att möjliggöra ett svenskt deltagandei EG:s program för utveckling av energisystemet. Programmensyftar bl.a. till att främja användningen av förnybaraenergislag och bidra till att miljö- och klimatpolitiskamålsättningar uppnås. Vidare skall medlen användas för attfinansiera en höjning av investeringsstödet till vindkraftliksom till solvärmeanläggningar från till 35procent. kommer att behandla detta förslag ibetänkande 1992/93:NU20.Biobränslekommissionens slutbetänkande Biobränslen förframtiden (SOU 1992:90), som presenterades ,innehåller en analys av de långsiktiga förutsättningarna för enökad kommersiell användning av biobränslen samt förslag tillåtgärder för att stärka biobränslenas konkurrenskraft.Kommissionen föreslår bl.a. att en koldioxidskatt på bränsle förelproduktion skall införas och att det nuvarandeinvesteringsbidraget till biobränslebaserade kraftverk skallhöjas. Beträffande trädbränsle, som tas upp i den aktuellamotionen, sägs i betänkandet att det inte är tillgången utansnarare avsättningsmöjligheterna som är den begränsande faktornför att användningen av detta bränsle skall kunna öka.Betänkandet remissbehandlas . Enligt vad utskottethar erfarit väntas en proposition med anledning av betänkandetbli avlämnad under våren 1993.Näringsutskottet konstaterar att statsmakterna på olikasätt verkar för att användningen av förnybara energislag skallöka. Mycket av det som förordas i motion 1992/93:Fi37 (v) hållerpå att genomföras eller är föremål för beredning. Förslag om attinvesteringsbidraget till vindkraft skall öka från 25 procenttill har som tidigare nämnts framlagts i enproposition. Remissbehandling av Biobränslekommissionensslutbetänkande pågår. När det gäller förslaget om att anvisamedel till för en uppgradering av små kraftverkvill näringsutskottet erinra om att det, efter bolagiseringen avVattenfall, inte ankommer på att besluta ominvesteringar i bolaget. Det kan vidare påpekas att åtgärder föratt höja verkningsgraden ingår som ett normalt inslag ikraftverkens verksamhet.Med det anförda avstyrker näringsutskottet motion 1992/93:Fi37(v) i här aktuella delar.Underleverantörsprogram, forskningsprojekt m.m.Näringsutskottet behandlar slutligen tre motionsyrkanden (v)angående medel till underleverantörsprogram, forskningsprojektför uthållig industriproduktion och utvecklingsprogrammet Träman90.Regeringen bör anmodas att lägga fram förslag om ett nyttunderleverantörsprogram, anförs det i motion 1992/93:Fi37(v). har, enligt motionärerna, de svenskastorföretagen skärpt kraven på underleverantörerna vad gällerleveranstidspunkt, kvalitet och pris. De ökade kraven vad avserpriserna innebär utslagning av många underleverantörer, anförmotionärerna. De menar att en starkare konkurrenslagstiftningskulle kunna motverka detta.Genom ett regeringsbeslut uppdrogs åt (), Styrelsen för teknisk utveckling (STU),Delegationen för verkstadsteknisk utveckling (VT-delegationen),Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) ochSveriges exportråd att genomföra ett treårigt åtgärdsprogram förunderleverantörsindustrin. Syftet med insatserna var att bidratill att underleverantörsindustrins konkurrenskraft stärktes,genom medverkan vid omstrukturering samt kompetens- ochproduktionsutveckling. För vartdera budgetåren 1990/91 och1991/92 anvisades 12 miljoner kronor.I budgetpropositionen 1992 (prop. 1991/92:100 bil. 13)anfördes att de särskilda insatserna riktade tillunderleverantörer borde upphöra i och med utgången av budgetåret1991/92, dvs. Näringsutskottetansåg (bet. 1991/92:NU20) att detta framstod som en naturligåtgärd, mot bakgrund av grundsynen att näringspolitiken börföras med generella medel och att selektiva åtgärder därför ärmindre motiverade. Tre motionsyrkanden (s; v) med krav påfullföljande av det treåriga programmet avstyrktes samtidigt.Yrkandena fick stöd i en reservation (s) och en meningsyttring(v). följde utskottets förslag.Näringsutskottet ser ingen anledning att nu inta någonannan ståndpunkt än som gjordes beträffande behovetav ett särskilt underleverantörsprogram. Motion 1992/93:Fi37 (v)avstyrks sålunda i denna del.I motion 1992/93:Fi71 (v) framförs krav på ökade satsningarinom två områden. Det ena gäller ett forskningsprojekt medsyfte att utveckla en mer uthållig industriproduktion iNorrbottens län. krävs statlig styrning för attriskfyllda miljöprojekt skall påbörjas, säger motionären.Regeringen bör vidare, enligt motionären, överväga ytterligaresatsningar på det utvecklingsprogram för sågverks- ochträvarumanufakturindustrin -- Träman 90 --, som underflera år bedrivits i inland.Riksdagen avslog -- på förslag av näringsutskottet(bet. 1991/92:NU20) -- två likartade motionsyrkanden från sammemotionär. Yrkandena fick stöd i en meningsyttring (v).Beträffande det förstnämnda yrkandet hänvisade utskottet tilldet arbete som bedriver. Rådet har bl.a.till uppgift att verka för att teknik och styrmedel som ledertill miljöanpassade produkter utvecklas. Vidare skall rådettillse att forskningen får en inriktning som stämmer med demiljöpolitiska målen, samordna forskningsinsatser så att etteffektivt utnyttjande av dessa uppnås samt fördela medel tillforskning.Syftet med Träman 90-programmet, som tas upp i det andrayrkandet, är att öka vidareförädlingsgrad, produktivitet ochlönsamhet i företag inom såväl sågverks- somträvarumanufakturindustrin. Programmet har bedrivits i samrådmellan (tidigare SIND), de regionala utvecklingsfondernaoch länsstyrelserna i , , Västerbottensoch , Norrlandsfonden samt företrädare för deberörda branscherna. har låtit göra en utvärdering avprogrammet, i vilken bl.a. konstateras att de företagsinriktadeinsatserna i huvudsak bedömts ha varit positiva. bidrogmed för verksamheten under föregåendebudgetår.Vid behandlingen av det nu aktuella yrkandetåberopade utskottet ett betänkande, Kunskap för konkurrenskraft-- skogsindustrins kunskapsförsörjning (Ds 1991:62), i vilketprofessor har lämnat förslag om ökade resursertill träteknisk utbildning vid de tekniska högskolorna. Förslagpå området angavs komma att ingå i den forskningspolitiskapropositionen våren 1993.Näringsutskottet vidhåller sin uppfattning från våren 1992i de två här aktuella frågorna. Motion 1992/93:Fi71 (v) avstyrkssålunda i berörda delar.Stockholm den 24 november 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), Axel (), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), MatsLindberg (s), (), (), SylviaLindgren (s), (), (m) ochRoland Lében (kds).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Näringspolitikens inriktningBirgitta , Axel , , , , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenNäringspolitikens inriktning -- som börjar med"grundsyn" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion1992/93:Fi35 (s), att det behövs omfattande åtgärder på fleraområden för att förhindra den hotande ekonomiska depressionenoch för att bekämpa arbetslösheten. Ett område där det krävsåtgärder är inom näringspolitiken.Staten måste på ett mer aktivt sätt än engagerasig i näringspolitiken. Politiken måste präglas av en helhetssynoch ett väl fungerande samspel mellan näringsliv och denoffentliga sektorn. Denna grundsyn har stöd i utvecklingen iandra länder. Inom EG finns det t.ex. ett program för industrioch handelspolitik, enligt vilket statsmakterna spelar en viktigroll för näringslivsutvecklingen.Enligt näringsutskottet bör en mer aktiv näringspolitik ta siguttryck i ökade satsningar på kompetensutveckling i närasamarbete mellan staten och parterna inom olika näringsgrenar.Av central betydelse är vidare att det sker omedelbara insatserför att påskynda de nödvändiga infrastrukturinvesteringarna. Enannan viktig åtgärd är säkerställande av riskkapital förnäringslivet. Det överenskomna moratoriet i försäljningen avstatliga företag och fastigheter har härvid en urnäringspolitisk synpunkt viktig roll, genom att utrymme skapaspå kapitalmarknaden för framför allt de små företagen.2. BanksystemetBirgitta , Axel , , , , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenBanksystemet -- som börjar med "anser" ochslutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet instämmer i vad som anförs i motion1992/93:Fi35 (s) om att staten måste ta ett ansvar förbetalningssystemet. Utskottet ser därför positivt på det förslagtill åtgärder för att stärka det finansiella systemet som haraviserats.De krav på utredning och granskning som framförs i nyssnämndamotion anser näringsutskottet vara väl motiverade. Det ärangeläget att en bred utredning nu kommer till stånd. Vidare börregeringen låta utreda frågan om inrättande av ett bankombud förallmänheten. Syftet bör därvid vara att stärka bankkundernasställning gentemot bankerna och få till stånd en noggrannprövning av principiellt viktiga klagomål från bankkunderna.Näringsutskottet menar vidare att det är angeläget att engranskning av de s.k. fallskärmsavtalen kommer till stånd. Detär eftersträvansvärt att det utvecklas en fast praxis för hursådana avtal bör utformas. Alla avsteg från en sådan praxis bördärefter offentliggöras i företagens årsredovisningar. Om statentvingas lämna stöd till en bank bör vidare en prövning ske avden rättsliga grunden för eventuella avgångsvederlag.Yrkandet i motion 1992/93:Fi37 (v) om ett ökat statligt ägandei banker kan näringsutskottet inte tillstyrka. Staten bör intesträva efter att överta ägarrollen i något kreditinstitut; ettaktivt medansvar kan dock under vissa omständigheter visa sigmotiverat. På bör staten, enligt näringsutskottetsmening, inte eftersträva ett större ägande än . Deaktieinnehav som kan komma att tillfalla staten i samband medomstruktureringar bör avyttras, när det är affärsmässigtlämpligt. Även det nuvarande statliga ägandet i Nordbanken börkunna reduceras i framtiden.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion1992/93:Fi35 (s) i berörda delar. Det aktuella yrkandet i motion1992/93:Fi37 (v) avstyrks.3. Statliga företagBirgitta , Axel , , , , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenStatliga företag -- som börjar med "Näringsutskottettillstyrker" och slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse:I överenskommelsen mellan regeringen och Socialdemokraternaingår att ett moratorium skall införas för försäljning avstatliga företag och fastigheter. tillstyrkersålunda det som anförs i propositionen på detta område.Enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad somanförs i motion 1992/93:Fi35 (s) innebär moratoriet attförutsättningarna för det statliga ägandet har förändrats. Underlång tid kommer det statliga ägarskapet att bestå. I ett sådantläge krävs det en effektiv ledning för företagsgruppen. Det ärinte rimligt att enskilda statsråd skall hantera löpandeföretagsfrågor. Förvaltningsbolaget bör i ställetåterinrättas. bör anmoda regeringen att återkomma medförslag härom. Därmed tillstyrker näringsutskottet den nämndamotionen i berörd del.4. UnderleverantörsprogramBirgitta , Axel , , , , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenUnderleverantörsprogram, forskningsprojekt m.m. -- som börjarmed "ser" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i linje med vad som anfördes i enreservation (s) till betänkande 1991/92:NU20, att de särskildainsatserna riktade till underleverantörer borde ha fåttfullföljas. bör sålunda göra ett uttalande om attunderleverantörsprogrammet skall återupprättas. Därmed blirmotion 1992/93:Fi37 (v) i sak tillgodosedd i berörd del.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Vad gäller näringspolitikens inriktning står jag fast vidde synpunkter som jag framförde i en meningsyttring tillnäringsutskottets betänkande 1992/93:NU20 . En branäringspolitik bör sålunda främja utvecklingen i hela landet,som ekologiska hänsyn tas.