bet · GG01KU17 · 1992-12-03 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1992/93:32Samerna och samisk kultur m.m. såvitt avser bilaga 1 jämteföljdmotioner. I propositionen föreslås inrättande av ensärskild statlig myndighet -- ett Sameting -- med uppgift främstatt bevaka frågor som rör samisk kultur. Ledamöterna i tingetutses genom val bland den samiska befolkningen. Grundläggandebestämmelser om uppgifter och om hur det utses ochorganiseras föreslås bli givna i en särskild lag --sametingslagen. Några av motionerna behandlar det samiskaspråket, samernas ställning enligt regeringsformen och (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk isjälvstyrande länder. Utskottet tillstyrker propositionensförslag. Ett särskilt yttrande och en meningsyttring föreligger. I proposition 1992/93:32 bilaga 1 yrkas att antardet i propositionen framlagda förslaget till sametingslag.Vidare bereds tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om samiskt språk (avsnitt 9), samtgenomförande och kostnader (avsnitt 11).Lagförslaget har intagits i bilaga 1 till betänkandet. 1992/93:K1 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att tillförsäkra de samiska familjernas rätt isametingslagen.1992/93:K2 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillträde till konvention nr 169om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder förnärvarande inte är aktuellt, men att frågan för del kankomma att omprövas ,2. att som sin mening ger regeringen till känna attöverklagande vad gäller upprättande av röstlängd även bör kunnagöras till valprövningsnämnden.1992/93:K3 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom det önskvärda i att ratificerar konvention 169.1992/93:Bo7 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att ändra 1 kap. 2 § regeringsformeni enlighet med förslag,2. att beslutar att den föreslagna lagen,sametingslagen, skall kallas samelag och inkluderaSamerättsutredningens inledande förslag, 1 kap.,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet att överklaga länsstyrelsensbeslut över anmärkning mot röstlängd,4. att hos regeringen begär förslag till språklag ienlighet med förslag,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att hindren för att ratificeraILO-konventionen så snabbt som möjligt skall undanröjas.1992/93:Bo14 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behandlingen av 169,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det samiska språket.1992/93:Bo16 av och () variyrkas1. att beslutar genomföra den del av proposition1992/93:32 bilaga 1 som rör inrättandet av ett Sameting ochavvaktar med behandlingen av bilaga 1 i övrigt. InledningPropositionens huvudsakliga innehållI propositionen ges förslag om inrättande av en särskildstatlig myndighet -- ett Sameting -- med uppgift främst attbevaka frågor som rör samisk kultur. Ledamöterna i tinget utsesgenom val bland den samiska befolkningen. Grundläggandebestämmelser om uppgifter och om hur det utses ochorganiseras föreslås bli givna i en särskild lag --sametingslagen.I den föreslagna lagen ges bl.a. en definition av vem som ärsame i sametingslagens mening och därigenom har rösträtt vid valtill tinget och är valbar till tinget. föreslås beståav 31 ledamöter. Med hänsyn till att tinget föreslås bli enstatlig myndighet kommer regeringen att på förslag av Sametingetförordna ordförande i tinget. För att sköta den löpandeverksamheten föreslås utse en styrelse. Vidare skallen valnämnd utses som skall svara för valet till . Iövrigt får tinget tillsätta de nämnder som kan behövas förberedning, förvaltning och verkställighet.Val till skall hållas och valdag ärden tredje söndagen . Landet bildar en valkrets. Rösträtttill har den som är upptagen i sameröstlängd. Valtill kan ske på två sätt, antingen genom röstning ivallokal eler genom brevröstning. Särskilda föreskrifter om attsameröstlängden får föras med hjälp av automatisk databehandlingföreslås bli intagna i sametingslagen.Sametingslagen föreslås träda i kraft ochdet första valet hålls . En särskildorganisationskommitté får i uppgift att planera och genomföradet första valet till och i övrigt förberedabildandet av den nya myndigheten.Någon lagstadgad rätt att använda samiska i officiellasammanhang bör enligt propositionen inte införas och inte hellerbör någon lagstadgad rätt för äldre samer att få undervisning isitt språk införas. I propositionen föreslås att gesett ansvar för att leda det samiska språkarbetet och tilldelassärskilda resurser för detta ändamål.Vad gäller kostnaderna för avser regeringen attåterkomma till dessa frågor budgetproposition. Vidbehov avser även regeringen att i tilläggsbudget /93återkomma till frågor om kostnader för förberedande ochgenomförande av det första valet till Sametinget.Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad somanförts om samiskt språk samt genomförande och kostnader.SamerättsutredningenMed stöd av regeringens bemyndigande den 2 september 1982tillkallade dåvarande chefen för med uppdrag att utreda vissa frågor om samernasställning i . Utredningen, som antog namnetSamerättsutredningen, avgav delbetänkandet (SOU1986:36) Samernas folkrättsliga ställning, i juni 1989huvudbetänkandet (SOU 1989:41) Samerätt och sameting och inovember 1990 slutbetänkandet (SOU 1990:91) Samerätt och samisktspråk. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena harlagts fram i två promemorior, dels vad avser delbetänkandet ochhuvudbetänkandet (Ds 1989:72), dels vad avser slutbetänkandet(Ds 1992:40).LagrådsyttrandeUtskottet har inhämtat Lagrådets yttrande över 1 kap. 2 §, 2kap. 2 § och 3 kap. 3 § i regeringens förslag till sametingslag.Detta yttrande fogas till betänkandet som bilaga 2.Yttrande från utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har avgivit yttrande avseende den del avregeringens förslag till sametingslag som rör sameskolan. Dettayttrande fogas som bilaga 3 till detta betänkande.ÖvrigtFöreträdare för Samernas Nationalråd -- , , Sáminuorra ochNordiska svenska sektion -- har vid uppvaktninglämnat synpunkter i ärendet och överlämnat skrivelser.Skrivelser har dessutom inkommit från , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering,, ,och ArjeplogsGlesbygdsförening.2. Sametingslag2.1 SametingMotionernaI partimotion Bo7, yrkande 2 yrkas attriksdagen beslutar att den föreslagna lagen, sametingslagen,skall kallas samelag och inkludera samerättsutredningensinledande förslag, 1 kap.I motionen pekas på att samerättsutredningen lade ett förslagtill en samelag inom vilken den samlade samepolitiken skullerymmas samt att detta förslag inte finns med i propositionen.I motion Bo16, yrkande 1, av och () yrkas att beslutar genomföra den del avproposition 1992/93:32 bilaga 1 som rör inrättandet av ettSameting och avvaktar med behandlingen av bilaga 1 i övrigt.Eftersom frågetecknen är så pass många och svåra är det enligtmotionärerna rimligt att stödja den resolution som antagits vidde samiska organisationernas landsmöte . I dennaföreslås att förslaget att inrätta samt de förslagsom framläggs av -- bilaga 3 -- medreservation för mediapolitiken, genomförs. Vidare föreslås iresolutionen att lämna övriga förslag för ställningstagande ochbeslut sedan fått möjlighet att lämna synpunkter pådessa. Enligt motionärerna skapas med detta förutsättningar itvå grundläggande avseenden. Förslagen blir allsidigt genomlystaoch ges sin plats i samiskt och svenskt samhälle.2.1.1 som statlig myndighetPropositionenI syfte att förbättra de svenska samernas möjligheter att somen minoritet bland landets befolkning hålla sin kultur levandeföreslås inrättande av en särskild statlig myndighet ---- vars ledamöter utses genom val bland den samiskabefolkningen.I en särskild lag -- sametingslagen -- ges grundläggandebestämmelser om uppgifter och om hur det utses ochorganiseras.Med begreppet kultur avses, enligt specialmotiveringen till 1kap. 1§ sametingslagen, samekulturen i vid mening. Detöverensstämmer i huvudsak med bl.a. kulturbegreppet i 1 kap. 2 §fjärde stycket regeringsformen. Med samisk kultur avses sålundaockså det samiska språket och de kulturbärande samiskanäringarna, såsom rennäringen.I propositionen framhålls att vidbehandlingen av propositionen om insatser för samerna (prop.1976/77:80, bet. 1976/77:KrU43 s. 4, rskr. 1976/77:289) klartuttalat sig för att samerna, såsom en del av Sverigesursprungliga befolkning intar en särskild ställning iförhållande till andra minoriteter i landet. Även om många somräknar sig som samer har ett betydande intresse för den samiskakulturen är enligt propositionen gruppen samer totalt sett såliten att detta speciella inslag i landets kulturarv kan riskeraatt utplånas, om inte särskilda åtgärder vidtas för att stödjaen levande samisk kultur. Samerna har själva skapat olikaorganisationer för att bevaka vad de ser som samiska intressen.Ett mer kraftfullt instrument för främjandet av den samiskakulturens utveckling bör dock enligt propositionen kunna skapasgenom en särskild statlig myndighet med överblick över desamiska frågorna, förutsatt att samerna själva engageras i dennamyndighets verksamhet.För att få ett verkligt engagemang från den samiska folkningenbör myndigheten göras annorlunda än ett traditionellt statligtverk. Utbildningsministern anser att Samerättsutredningensförslag om en myndighet i form av ett sameting bör följas. Dennalösning ger grund för ett engagemang från samernas sida, den harbred uppslutning från samerna och en sådan lösning harframgångsrikt introducerats i Norge.Utbildningsministern säger sig i propositionen vara medvetenom att lösningen är okonventionell när det gäller en statligmyndighet, men att den ryms inom de legala ramar som gäller. Detframhålls att det förhållandet att ledamöter i statligamyndigheters beslutande organ utses av enskilda subjekt harförekommit i inte helt ringa omfattning. Sådant utseende avstatliga befattningshavare utgör myndighetsutövning genomenskild och kräver stöd i lag, vilket enligt propositionentillgodoses genom att den grundläggande regleringen avSametinget ges helt i lagform.I propositionen understryks den principiella betydelse det haratt detta organ för samiska frågor offentligrättsligt fårställning som en statlig myndighet under regeringen. Trotsbenämningen "ting" är det inte fråga om något organ försjälvstyre, som skall verka i stället för riksdag ellerkommunfullmäktige eller i konkurrens med dessa organ.SamerättsutredningenUtredningen ansåg att övergripande bestämmelser om skydd församiskt kultur- och samfundsliv borde införas och att den avutredningen eftersträvade helhetssynen borde manifesteras i ensärskild samelag. Då alla bestämmelser om samiska förhållandenemellertid inte kan samlas i en lag, måste enligt utredningenspecialregleringar även fortsättningsvis återfinnas i särskildaförfattningar. Utredningen föreslogatt det i samelagensinledande kapitel borde anges att samerna är en urbefolkning ochen etnisk minoritet i . Dessutom borde det redovisas somfrämst ger uttryck för den samiska folkgruppens identitet,nämligen den egna kulturen, vari inbegrips det samiska språketoch de kulturbärande samiska näringarna, såsom rennäringen.Lagen borde vidare, för att ge en helhetsbild, i första kapitletange samhällets ansvar för den samiska kulturen samt, om intesärskilda bestämmelser finns i samelagen, redovisa i vilkaförfattningar för samerna centrala förhållanden regleras.Utredningen föreslog vidare inrättande av ett folkvalt samisktorgan, ett Sameting, som kan företräda det samiska folket iSverige i olika sammanhang. Enligt utredningen skall Sametingetvara representativt för hela den samiska befolkningen, men detär inte fråga om att skapa någon samisk självstyrelse av den typsom den kommunala självstyrelsen utgör. Ännu mer uppenbart ärdet att inte kan jämföras med och inteheller synes kyrkomötet eller kyrkofullmäktige vara någonparallell. Det förhållandet att inte är jämförligtmed de nämnda organen talar enligt utredningen för attSametinget bör betraktas och behandlas som en myndighet iregeringsformens bemärkelse. Enligt utredningen gav Sametingetsuppgifter vid handen att det får karaktären avförvaltningsmyndighet och utredningen ansåg det helt klart attdet då bör vara en förvaltningsmyndighet under regeringen.I grundidén med , att samerna i ett särskilt organskall få sköta vissa egna angelägenheter, ligger enligtutredningen, inte bara att skall överta en deluppgifter som innebär myndighetsutövning, utan också att tingetskall ha en förhållandevis självständig ställning gentemotstaten och dess övriga organ. får enligt utredningengenom sin organisation och sitt ändamål en särskild ställningbland de statliga myndigheterna, och man kan därför utgå ifrånatt regeringen iakttar återhållsamhet när det gäller att utövasin direktivrätt gentemot Sametinget.Lagrådets yttrandeLagrådet har i sitt yttrande anfört bl.a. följande.Enligt propositionens förslag utgör , vars ledamöterutses genom val, en myndighet. Det är avsett attmyndighetsutövning skall ingå i myndighetens verksamhet.Överlämnandet till enskilda att genom val utse myndighetensledamöter torde kräva lagform.Överlämnande av myndighetsutövning till enskild individEnligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen kanförvaltningsuppgift överlämnas till bolag, förening,samfällighet, stiftelse eller enskild individ. Innefattaruppgiften myndighetsutövning, skall det ske med stöd av lag.Möjligheten att överlämna förvaltningsuppgifter till enskildindivid infördes (prop. 1975/76:209, KU 1975/76:56).Frågan hade aktualiserats bl.a. i samband med beslut omreformering av högskoleutbildningen. Om utseende av ledamöter istatliga organ skulle anses vara en förvaltningsuppgift sominnefattade myndighetsutövning, skulle detta innebära attregeringsformens dåvarande utformning lade hinder i vägen föratt i organ inom högskoleväsendet vissa ledamöter utsågs avenskilda personer, t.ex. valkorporationer av studerande, ochkrävde lag för att ledamöter i sådant organ skulle kunna utsesav förening av studerande eller anställda.I propositionen anfördes bl.a. följande (s. 166).Uppgiften att utse ledamöter i statliga förvaltningsorgan harsedan gammalt handhafts av statlig eller myndigheteller av statlig eller beslutande församling. Förstunder senare tid har det blivit aktuellt att till en delöverlåta utseendet av ledamöter i statliga förvaltningsorgantill enskilda juridiska personer eller till enskilda individersom därvid skall bibehålla sin ställning av privatpersoner.Staten har ansvaret för att de förvaltningsuppgifter somankommer på statliga organ blir utförda på ett sätt som stämmeröverens med gällande lagar och andra författningar och också iövrigt tillgodoser de allmänna medborgarintressena. På grundhärav är det en statlig uppgift att sörja för att de statligaförvaltningsorganen får en sådan sammansättning att organen hargoda förutsättningar att fylla sina uppgifter på angivet sätt.Det sagda leder fram till att utseende av ledamöter i statligaförvaltningsorgan otvivelaktigt måste betraktas som en offentligförvaltningsuppgift.Vad gällde frågan om denna förvaltningsuppgift innefattademyndighetsutövning behandlades först tillsättandet av statligatjänster. Det konstaterades att den offentligrättsligakaraktären av dessa tjänstetillsättningar främst kom tilluttryck genom att bestämmelser i ämnet meddelades iregeringsformen, varvid redogjordes för innehållet i 11 kap. 9 §RF. En statlig tjänstetillsättning ansågs sålunda innefattamyndighetsutövning i den bemärkelse detta begrepp har i 11 kap.6 § RF. Beträffande sådana tillsättningar av ledamöter istatliga förvaltningsorgan som inte utgörtjänstetillsättningar anfördes att det inte finns någonmotsvarighet till de tidigare angivna bestämmelserna i . Häravföljde främst att utseendet av ledamöter i statligaförvaltningsorgan som lyder under regeringen inte är förbehålletregeringen och myndighet som regeringen bestämmer utan kanöverlämnas till annan inom den ram som dras upp i 11 kap. 6 §RF. Det angivna förhållandet innebar emellertid inte att dessatillsättningar har en helt annan karaktär äntjänstetillsättningarna. Mot bakgrund härav ansågs ävenutseendet av ledamöter i statliga förvaltningsorgan utgöra enförvaltningsuppgift som innefattade myndighetsutövning i förutangiven bemärkelse.Departementschefen ansåg det vidare vara en brist att detenligt regeringsformens dåvarande utformning inte var möjligtatt låta en eller flera fysiska personer överta en offentligförvaltningsuppgift under bibehållande av ställningen somprivatpersoner. Detta gällde både i fråga om myndighetsutövningoch i fråga om annan offentlig verksamhet. Lika väl som detkunde vara ändamålsenligt att en offentlig förvaltningsuppgiftkunde anförtros en juridisk person kunde det enligtdepartementschefen vara önskvärt att en förvaltningsuppgiftkunde överlämnas till en eller flera fysiska personer utan attdessa för den skull behövde inlemmas i myndighetsorganisationen.Som exempel härpå angavs bl.a. fall när man på ett enkelt sättvill kunna överlåta åt studerande och anställda att genom valutse ledamöter i vissa högskoleorgan. För att detta skulle blimöjligt borde, enligt departementschefen, i 11 kap. 6 § tredjestycket RF enskild individ nämnas vid uppräkningen av dem, tillvilka förvaltningsuppgift kan överlämnas. Överlämnande avförvaltningsuppgift som innebar myndighetsutövning bordeförutsätta medgivande i lag. Något behov att uppställa ensärskild undantagsregel för utseende av ledamöter i statligtförvaltningsorgan torde enligt departementschefen inteföreligga.Före år 1976 skulle överlämnandet av förvaltningsuppgift sominnefattade myndighetsutövning ske genom lag. somtillägg gjordes i 11 kap. 6 § tredje stycket RF med enskildindivid, ändrades bestämmelsens ordalydelse till attöverlämnandet av sådan förvaltningsuppgift skulle ske med stödav lag. Departementschefen anförde i propositionen (s. 168) attdet borde vara tillräckligt att ett medgivande tillöverlämnandet fanns i lag och att grundlagsbestämmelsen ocksåtolkats så i praktiken.2.1.2 uppgifterPropositionenI förslaget till sametingslag anges uppgifter i 2kap. 1 §.Sametinget skall verka för en levande samisk kultur och därvidta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjardenna kultur. I propositionen betonas att med levande samiskkultur avses kultur i vid bemärkelse och den bör då rimligeninbegripa det som är samiskt särpräglat i samhällslivet. I denmån ett näringsfång ger en speciell grund för samisk kulturingår givetvis detta näringsfång i kulturen.Vid sidan om denna breda uppgift bör enligtpropositionen också tilläggas vissa speciella uppgifter av mergängse typ för en förvaltningsmyndighet. Vilka dessa uppgifterskall vara kan enligt propositionen knappast besvaras en gångför alla, och utvecklingen får visa vad som är lämpligt. Man kanbörja med ett begränsat antal uppgifter, som tydligt är av denkaraktären att de ägnar sig för tinget att pröva och avgöra.Enligt lagförslaget skall till uppgifter särskilthöra att besluta om fördelningen av statens bidrag och av medelur Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer samtav andra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande.Vidare skall utse den styrelse för sameskolan somavses i 8 kap. 6 § skollagen, leda det samiska språkarbetet,medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behovbeaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande avmark och vatten. Tinget skall även ha uppgiften att informera omsamiska förhållanden.I specialmotiveringen till 2 kap. 1 § sametingslagen framhållsatt någon särskild bestämmelse om skyldighet för attavge verksamhetsberättelse eller motsvarande redovisning inteförts in i lagen. Då blir en anslagsfinansieradmyndighet följer härav, enligt propositionen, att tinget ilikhet med andra statliga myndigheter kommer att omfattas av deregler som gäller arbetet med anslagsframställningar ochresultatredovisningar.I propositionen har som ovan framgått föreslagits attSametinget skall utse den styrelse för sameskolan som avses i 8kap. 6 § skollagen.Verksamheten i sameskolan regleras i skollagen (1985:1100), isameskolförordningen (1967:216) och i förordningen (SKOLFS1991:23) om försöksverksamhet med sameskola i . Sameskolanär, till skillnad från , en skola med staten somhuvudman.Sameskolorna leds av en styrelse, vars kansli är förlagt tillJokkmokk. Den nuvarande ordningen innebär att styrelsen utses avregeringen efter förslag från olika samiska organisationer.Närmast under styrelsen finns en skolchef, som förordnas avregeringen.Enligt propositionen bör ges ett ansvar för attgenomföra utbildningen inom sameskolan inom ramen för deföreskrifter statsmakterna meddelar. Förslaget innebär attSametinget får uppgiften att utse ledamöterna iSameskolstyrelsen och att tillsätta tjänsten som skolchef. Medhänsyn till att avses vara en statlig myndighetändras emellertid inte skolans status som en skola med statligthuvudmannaskap.Förslaget föranleder enligt propositionen inte någon ändring iskollagen, men kommer att kräva ändringar isameskolförordningen. Utbildningsministern avser att återkommatill regeringen i denna fråga, om godkänner förslagetom ansvar för sameskolan.Utbildningsutskottet har avgivit yttrande och har enligt dettainget att erinra mot vad regeringen har föreslagit beträffandesameskolan. Med hänvisning härtill anser utbildningsutskottetatt bör tillstyrka propositionen i dennadel.2.1.3 organisation och arbetePropositionenI förslaget till sametingslag finns i 2 kap. 2--7 §§bestämmelser om sammansättning m.m., styrelse ochnämnder samt om ärendenas handläggning.I korthet innebär dessa att organiseras som en valdledamotsförsamling om 31 ledamöter. Till sitt förfogande för denlöpande verksamheten har en styrelse som tingetutser. Regeringen förordnar ordförande för tinget efter förslagfrån . Tinget skall också utse en valnämnd med uppgiftatt under tinget svara för valet till tinget. Sametingetbeslutar om de nämnder som i övrigt behövs för beredning,förvaltning och verkställighet. beslutar också omkansliort för tinget.I propositionen anförs bl.a. att det är givet att enrepresentativ församling av den storlek det nu är fråga om intekan vara samlad allt för ofta och handlägga delöpande ärendena. För den löpande förvaltningen bör tinget tillsitt förfogande ha en styrelse som tinget själv utser. Styrelsenbör bestå av sju ledamöter och utses bland tingets ledamöter.Styrelsen bör ha till uppgift att bereda och yttra sig i ärendensom skall handläggas av . Den bör också ha hand om denekonomiska förvaltningen och dessutom bör det ankomma påstyrelsen att verkställa beslut och i övrigtfullgöra de uppdrag som tinget lämnat över till styrelsen.Sametinget skall även tillsätta en valnämnd som skall svara förvalet till . I övrigt bör kunna tillsättade nämnder som utöver styrelsen och valnämnden behövs för attfullgöra uppgifter och för verksamheten i övrigt.Samerättsutredningen ansåg att det för att markera attSametinget -- trots att dess ledamöter väljs i särskilda val --är en förvaltningsmyndighet under regeringen var lämpligt att devalda ledamöterna, såsom i , formellt förordnas avregeringen.I propositionen anses en sådan ordning mindre tilltalande. Istället föreslås att vad som bör förbehållas regeringen är attutse ordförande för bland tingets ledamöter och efterförslag från tinget. I propositionen anges att en liknandeordning finns när det gäller förordnande av rektorer föruniversitet och högskolor. De utses efter förslag från envalförsamling och lärosätets styrelse.I propositionen anförs vidare bl.a. följande ( s. 44).Grundläggande regler om myndigheternas ställning finns iregeringsformen. För myndigheterna gäller att de är skyldiga attfölja de föreskrifter som meddelas av regeringen och iförekommande fall av överordnad myndighet. För ärenden sominnefattar myndighetsutövning gäller särskilda regler.