bet · GF01NU25 · 1992-04-28 00:00:00 — NU70) attkärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyntill behovet av elektrisk kraft för att upprätthållasysselsättning och välfärd. Vidare angav att den sistareaktorn skall stängas senast år 2010.Frågan om när kärnkraften skall vara avvecklad var, somtidigare nämnts, inte föremål för förnyad prövning eller nyttställningstagande under de överläggningar som föregickenergiöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna,liberalerna och . I anslutning tillbehandlingen av den energipolitiska propositionen senare undervåren 1991 avslog med hänvisning främst tillenergiöverenskommelsen ett stort antal motioner med förslag avvarierande art rörande kärnkraften (prop. 1990/91:88, bet.NU40).I fyra motioner aktualiseras åter frågan om kärnkraftensframtid i den svenska energiförsörjningen. I två av dem -- bådaväckta av företrädare för Ny demokrati -- föreslås attkärnkraftsproduktion skall stimuleras. De två andra -- frånföreträdare för resp. -- ger påolika sätt uttryck för en motsatt uppfattning.En satsning på existerande kärnkraftverk är den endarealistiska vägen som medger att utsläppen av växthusgaser inteökar, anförs det i motion 1991/92:Jo645 (nyd). bordedärför göra ett uttalande om vikten av att användningen avelkraft gynnas och att det planeras för fortsatt drift avexisterande kärnkraftverk. Ett uttalande bör, menarmotionärerna, också gå ut på att utveckling, effektökning ochförbättring av existerande kärnkraftverk skall tillåtas. I sammariktning går olika förslag i motion 1991/92:N414 (nyd); härbegärs att skall besluta att fortsatt utbyggnad ocheffektivisering av kärnkraften skall tillåtas. böräven upphäva "lagen om avveckling av kärnkraften", sägs det.Argument som går ut på att kärnkraften skulle vara miljövänligoch behövs för att man skall komma till rätta medkoldioxidutsläppen håller inte, hävdas det däremot i motion1991/92:N419 (v). Motionärerna åberopar bl.a. rapporter frånFörenta staterna som visar att medel som investeras ieffektivisering av elanvändningen ger minskade koldioxidutsläppsom är sju gånger större än om motsvarande medel investeras ikärnkraftverk. I motionen krävs att en avvecklingsplan förkärnkraften skall tas fram. Vidare begärs att avvecklingen skallinledas med att kärnkraftverket i tas ur drift;motionärerna anser att denna anläggning är den sämsta frånlokaliseringssynpunkt.En parlamentariskt sammansatt kommitté för avveckling avkärnkraften efterlyses i motion 1991/92:N415 (kds). I motionenhänvisas till regeringens redovisning i budgetpropositionen avde energipolitiska programmens resultat; av denna framgår atttillskottet till kraftbalansen beräknas bli litet. Motionärenfinner det alarmerande att någon större förändring sålunda intehar skett inom energipolitiken.Genom lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärntekniklagen) regleras användningen av kärnkraft. För attbedriva sådan verksamhet krävs tillstånd; frågor i anslutninghärtill prövas av . Ett tillstånd kanåterkallas av inspektionen om vissa villkor i lagen inte iakttaseller om det i annat fall finns synnerliga skäl frånsäkerhetssynpunkt. Några bestämmelser i lag eller annanförfattning som medger avstängning av kärnkraftverk av andraskäl än säkerhetsskäl finns inte.I december 1991 redovisades en översyn av kärntekniklagen ibetänkandet (SOU 1991:95) Översyn av lagstiftningen påkärnenergiområdet. Betänkandet, som har remissbehandlats, beredsför närvarande inom regeringskansliet.Med hänvisning till energiöverenskommelsen bör enligtutskottets mening också de nu aktuella yrkandena om kärnkraftensroll m.m. i energiförsörjningen avstyrkas. Motionerna1991/92:Jo645 (nyd), 1991/92:N414 (nyd), 1991/92:N415 (kds) och1991/92:N419 (v) avstyrks sålunda i här aktuella delar.Sverige har en viktig uppgift när det gäller arbetet för eninternationell avveckling av kärnkraften, anförs det i motion1991/92:N419 (v). Motionärerna anser att bör göra ettuttalande av denna innebörd. kritiserasInternationella Atomenergiorganet () för att det inte harlyckats hindra spridningen av klyvbart material; bordedärför ta initiativ till att roll att främja spridning avkärnkraftsproduktion upphör, anser motionärerna.Enligt utskottets uppfattning behandlas frågor rörandeinternationella förhållanden på kärnenergiområdet lämpligast iinternationella organ. Med det sagda avstyrker utskottet motion1991/92:N419 (v) i här berörd del.VattenkraftÅterföring av vinstmedelI sex motioner framläggs förslag om en återföring avvinstmedel från vattenkraftsproduktionen till de regioner därden har producerats.Huvuddelen av vattenkraftsproduktionen är lokaliserad till defyra Norrlandslänen, men endast en ringa del av avkastningenkommer länen till godo, anförs det i motion 1991/92:N401 (s);jämförelse görs med , som uppges ha en skattelagstiftningsom tillgodoser krav av denna innebörd. Ett uttalande avriksdagen i ämnet krävs i denna motion liksom i motionerna1991/92:N404 (s), 1991/92:N402 (c), 1991/92:N429 (kds),1991/92:N406 (nyd) och 1991/92:A481 (v).Frågan om en återföring av kraftföretagens vinsterdiskuterades kortfattat i den regionalpolitiska kommitténsbetänkande (SOU 1989:55) Fungerande regioner i samspel. En meringående behandling av ämnet har sedermera gjorts av utredningenom kraftföretagens vinster, som i sitt betänkande (SOU 1991:8)Beskattning av kraftföretag bl.a. har övervägt några tänkbaramodeller för sådan "vinståterföring". Enligt utredningensförslag skall den särskilda beskattningen avvattenkraftsproduktion ersättas av en fastighetskatt.Utredningen har remissbehandlats och bereds inomregeringskansliet.Riksdagen avslog två motioner (c) om återföring avvinstmedel från vattenkraftsproduktionen. Utskottet (bet.1990/91:NU40 s. 95 f.) avstyrkte dem med hänvisning till denfortsatta beredningen av sistnämnda utredningsbetänkande;regeringens förslag och remissutfallet borde avvaktas, menadeutskottet. I en reservation (c, v) följdes motionerna upp.Som svar på fråga (1991/92:80) av () omvinsterna från vattenkraften anförde finansminister 1991 (RD 1991/92:27 s. 63 f.) att den särskilda skattenför vattenkraftsproduktionen ger intäkter om totalt ca 1 miljardkronor till statsbudgeten. Denna skatt -- liksom andraskatter -- finansierar utgifterna på statsbudgeten, där bl.a.regionalpolitiska insatser är en del, framhöll hon. Någonåterföring av skatten till berörda regioner var enligtstatsrådet inte aktuell. Hon hänvisade vidare till att detnyssnämnda betänkandet om beskattning av kraftföretag var underberedning inom och påpekade att hon därförinte var beredd att kommentera utredningens slutsatser. I svaretunderströks att regionalpolitiska insatser skulle komma attspela en betydande roll framöver i regeringens politik.Utskottet konstaterar att den fråga som tas upp i motionernafortfarande är föremål för beredning inom regeringskansliet.Någon anledning för att föregripa denna behandlingfinns inte, anser utskottet. Följaktligen avstyrks motionerna1991/92:N401 (s), 1991/92:N404 (s), 1991/92:N402 (c),1991/92:N429 (kds) 1991/92:N406 (nyd) och 1991/92:A481 (v), densistnämnda såvitt här är i fråga.Rådgivning om vattenkraftsproduktionRiktad och oberoende rådgivning om vattenkraftsproduktionefterlyses i motion 1991/92:N424 (c). När det gäller sådanproduktion finns ingen stödgivande funktion inom någonmyndighet, anförs det. Oberoende rådgivare skulle ha en viktiguppgift att göra en första värdering av om en upprustning aväldre eller nedlagda vattenkraftsanläggningar skulle varalämplig från miljösynpunkt och försvarbar från ekonomisksynpunkt, anser motionärerna.En motion (mp) med motsvarande inriktning avslogs våren 1991på förslag av utskottet (bet. 1990/91:NU40 s. 94) med hänvisningtill de berörda myndigheternas stödgivande funktion, somregelmässigt innefattar information och rådgivning i häraktuella frågor.NUTEK har som sektorsmyndighet ansvar för att tillhandahållagrundläggande information. Ytterligare material kan oftaerhållas hos intresseorganisationerna. En betydande kompetensfinns dessutom samlad hos konsulter, leverantörer m.fl.Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget med enadekvat rådgivning av det slag som motionärerna tar upp. Såsomhar framgått av det föregående torde behovet av en sådanrådgivning tillgodoses genom den information som finns hosberörda organ. Mot bakgrund av det nu sagda avstyrker utskottetmotion /92:N424 (c) i här aktuell del.VindkraftAllmäntFortsatta satsningar på vindkraftverk ter sig fögameningsfulla, anser upphovsmännen till motion 1991/92:N414(nyd). För att samma mängd elenergi som i ett kärnkraftverkskall alstras skulle det erfordras tiotusentals större ellermindre vindkraftverk, med en miljöstörande placering utmed vårakuster. Dessutom ger vindkraften en betydligt dyrare elkraft,anför motionärerna och begär att inte skall anvisaytterligare medel för forskning och utbyggnad av vindkraft.I motsatt riktning går ett önskemål i motion 1991/92:N419 (v).I denna begärs en tidsplan för vindkraftens utveckling somgaranterar en utbyggnad så att vindkraftens andel avenergikonsumtionen kraftigt ökar. Vindkraften är förnybar ochhar ringa effekt på miljön, heter det. Nackdelen är en vissinverkan på landskapsbilden, som dock är försumbar jämfört medt.ex. åsynen av våra vägar och kraftledningar, ansermotionärerna.Såsom har framgått i det föregående beslutade våren1991 (bet. 1990/91:NU40) att energiteknikfonden skalltillföras ca 200 milj.kr. bl.a. för utveckling av storavindkraftverk. Vidare beslöts om ett investeringsbidrag för småoch medelstora vindkraftverk; för ändamålet anslogs medel om 50milj.kr. under en femårsperiod.Hösten 1991 beslutade (prop. 1991/92:67, bet. SkU6)om en utvidgning av det skattefria området förvindkraftsproduktion från 100 kW till 500 kW.Utskottet, som vill betona vikten av att energiproduktionenpräglas av mångfald, finner inte motiverat att de beslutadestödformerna till vindkraftsproduktion skall upphävas. Detberörda yrkandet i motion 1991/92:N414 (nyd) avstyrks således.Vidare anser utskottet att det inte är erforderligt attbesluta om en sådan tidsplan för utveckling av vindkraften somefterlyses i motion 1991/92:N419 (v). Denna motion avstyrksalltså såvitt nu är i fråga.Rådgivning om vindkraftsproduktionVid årsskiftet 1991/92 upphörde ett projekt för rådgivning omvindkraftsproduktion; bidrag till detta projekt har erhållitsfrån statens energiverk, sedermera . Oro för hur sådanrådgivning skall kunna ombesörjas i fortsättningen kommer tilluttryck i motion 1991/92:N424 (c). Ett tillkännagivande i fråganav begärs med hänvisning till den samhällsekonomiskavinst som kan göras genom en rådgivning av det efterlystaslaget.Såsom har nämnts i det föregående infördes ett stödtill investeringar i vindkraftsanläggningar. Stödetadministreras av och i samband härmed lämnas råd omvindkraftsproduktion. Regeringen har i enlighet med riksdagensbeslut om riktlinjer för energipolitiken uppdragit åt atti samråd med och utvärdera delagregler m.m. som kan ha betydelse för tillkomsten av småskaligvindkraftsproduktion. Uppdraget skall redovisas tillnäringsdepartementet våren 1992.Det är, menar utskottet, angeläget med information till demsom överväger att investera i vindkraftverk. Utskottet utgårfrån att denna fråga kommer att aktualiseras i den berördautvärderingen. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion1991/92:N424 (c) i nu aktuell del.Åtgärder mot buller vid vindkraftsproduktionDet finns ett påtagligt behov av lagstiftning om buller frånvindkraftverk, hävdas det i motion 1991/92:N425 (c);motionärerna anser att bör göra ett uttalande av dennainnebörd. Bullerkällorna i ett vindkraftverk är delskraftöverföringen i maskinhuset, dels vindbruset från vingarna,fortsätter de. Trots att nyare modeller är tystare kvarstårbullerproblemet.NUTEK har som nämnts i uppdrag att se över lagregler m.m. somhar betydelse för utbyggnad och drift av småskaligavindkraftsanläggningar. Vidare gör en översynav bl.a. de bedömningsgrunder som bör gälla för regler om bullerfrån vindkraftverk. Resultaten från ochnaturvårdsverkets undersökningar kommer att utgöra underlag förde allmänna råd som avser att utarbeta på detta område.Utskottet noterar att frågan om buller från vindkraftverk nuhar uppmärksammats och att åtgärder övervägs. Med hänsyn härtillsaknas anledning till åtgärd från sida. Motion1991/92:N425 (c) avstyrks härmed.SolenergiSolenergi kan tas till vara för produktion av såväl värme somelkraft.För värmeproduktion utnyttjas solvärmesystem (t.ex. solfångareeller passiv solvärme genom utformning av byggnader m.m.).Förutsättningarna för att man skall kunna tillgodogöra sigsolenergi är beroende av en rad faktorer. I , därinstrålningen är störst , -- dvs. dåuppvärmningsbehovet är lägst -- förutsätts att det skapasmöjligheter till effektiv lagring av solvärme för att kravet påen rimlig kostnad skall kunna tillgodoses. Flera solvärmeprojektpågår eller planeras. I övervägs ettprojekt som bedöms innebära en stark stimulans förteknikutvecklingen på området. I drivs ett treårigtprojekt i samarbete mellan , statens råd förbyggnadsforskning, och vissa branschföretag. Godaresultat har kunnat påvisas innebärande såväl enkostnadssänkning som en prestandahöjning.För elproduktion används bl.a. solceller som omvandlarsolstrålningen direkt till el av låg spänning. Tekniken ärbaserad på utnyttjande av olika grundämnen, exempelvis kisel.Solcellerna används ännu så länge främst i mindre elsystem utananslutning till något yttre nät. Hittillsvarande solcellssystemär relativt dyra och utrymmeskrävande och de har lågverkningsgrad. Internationellt görs stora satsningar påutvecklingen inom solcellsområdet, framför allt i Förentastaterna, , och . Inom det internationellaenergiorganet (IEA) pågår projekt som går ut på att solcells-och solvärmeteknik i byggnader skall kombineras i ett system.Stora framsteg har gjorts -- främst när det gäller s.k.tunnfilmsteknik -- som innebär en avsevärd kostnadsreduktionjämfört med de kristallina celler som har varitvanligast.Utnyttjande av solenergi i olika former har utvecklats mycketmen det finns fortfarande kvar en stor utvecklingspotential,bl.a. på lagringssidan, heter det i motion 1991/92:N419 (v).Motionärerna föreslår att skall göra ett uttalandetill förmån för en utvecklingsplan i vilken bör anges attsolenergi skall ge år 2000.I det föregående har en redovisning lämnats om stöd till bl.a.solvärmeanläggningar. avslog (bet.1990/91:NU40 s. 122 f.) en motion (v) med krav på ytterligarestöd. I en annan motion (v) begärdes en plan för utveckling avsolenergin av samma innebörd som den nu aktuella. Bådamotionerna avstyrktes av utskottet. Reservationer (m - motiv. ;v, mp) avgavs i detta ämne.Utskottet intar samma ståndpunkt nu som förra gångenmotsvarande motioner behandlades. Härav följer att motion1991/92:N419 (v) avstyrks i denna del.NUTEK borde ges i uppdrag att låta starta försöksverksamhetmed solcellsuppvärmda bostadshus, heter det i motion1991/92:N411 (c). I motionen hänvisas till en ny typ avsolceller med klart lägre tillverkningskostnad. Genomanvändningen av sådan teknik skulle hushållens el- ochuppvärmningskostnader kunna hållas på en låg nivå, anförs det.En liknande motion (c) avslogs på förslag avutskottet (bet. 1990/91:NU40 s. 122 f.) med hänvisning till attstöd för det åsyftade ändamålet kunde lämnas genomenergiforskningsprogrammet. Vidare hänvisades till attregeringen i proposition 1990/91:88 om energipolitiken anmältsin uppfattning att ansvaret för stödet till solvärme i bostäderborde ligga hos . avsågs ansvara för stöd tillmotsvarande ändamål vad gäller andra användningsområden.Utskottet tillfogade som en kommentar till motionsyrkandet attanvändningen av solcellsteknik för uppvärmningsändamål skulleinnebära en omväg över produktion av elkraft.Utskottet hänvisar till behandlingen och avstyrkermotion 1991/92:N411 (c).VågenergiLiksom vindkraft är vågenergi förnybar och har liten inverkanpå miljön, sägs det i motion 1991/92:N419 (v). Vågenergi kan geminst 5TWh utanför och utanför Norge.Motionärerna vill att skall utttala sig för ettsamarbete med om vågenergi med mål att vågenergins andelav energitillförseln kraftigt skall öka.Samma yrkande (v) avslogs (bet. 1990/91:NU40s.107). Utskottet avstyrkte detta med hänvisning till vadenergiforskningsutredningen hade anfört i sitt betänkande (SOU1989:48) Energiforskning för framtiden. Vågkraften har småmöjligheter att bli konkurrenskraftig, anförde utskottet. Dethänvisades också till pågående grundforskning om vågenergi.Det har inte framförts några bärande motiv för att utskottetnu skulle ändra uppfattning. Med det sagda avstyrks motion1991/92:N419 (v) i denna del.ElmarknadVerksamheten vid affärsverket svenska kraftnätAffärsverket () förvaltar ochdriver efter beslut av (prop.1990/91:97, bet. NU38) det svenska storkraftnätet för elenergi,inkl. de statligt ägda utlandsförbindelserna.I budgetpropositionen (bil. 13 s. 112--117) lämnas förslagtill investerings- och finansieringsplaner avseende Svenskakraftnät. Vidare begärs bemyndigande för regeringen att beslutai frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inomaffärsverkets verksamhetsområde inom en ram av 135 milj.kr. Ävenett bemyndigande att teckna borgen till bolag i vilka Svenskakraftnät förvaltar statens aktier intill ett belopp av 175milj.kr. begärs av regeringen. Det meddelas att regeringentillämpar samma principer för den ekonomiska styrningen avSvenska kraftnät som tidigare tillämpades mot statensvattenfallsverk. Dessa principer, som beslutades av år1988 (prop. 1987/88:87, bet. NU41), gäller avkastningskrav ochbeloppsgränser för investeringar utan regeringens godkännande.Regeringens förslag i nu nämnda avseenden har inte föranlettnågra motionsyrkanden. Förslagen godtas av utskottet.Export av elkraftEn utbyggnad av våra elenergiresurser, främst genom satsningenpå kärnkraft, skulle kunna ge landet en lönsam exportvara,anförs det i motion 1991/92:N414 (nyd). bör göra ettuttalande med denna inriktning, menar motionärerna.Såsom har nämnts i det föregående överfördes den 1 januari1992 huvuddelen av verksamheten i tillett aktiebolag, . Verksamheten i storkraftnätet haravskilts från och ingår i . Dessaåtgärder skall ses som ett första steg i omvandlingen av densvenska elmarknaden mot ökad konkurrens och som en förberedelseför en alltmer internationell elmarknad med ökade möjligheterför export och import.Ytterligare insatser för en reformering av elmarknadenföreslås eller aviseras i proposition 1991/92:133 om enelmarknad med konkurrens, vilken har avlämnats. I dennaanges målet vara att genom ökad konkurrens nå ett än merrationellt utnyttjande av resurserna och att tillförsäkrakunderna flexibla leveransvillkor till lägsta möjliga priser. Ipropositionen preciseras uppgifterna för Svenska kraftnät.Vidare aviseras ett kommande förslag om reformering aveldistributionen; en sådan avses gå ut på att den som harkoncession för en elektrisk kraftledning skall vara skyldig attmot ersättning upplåta ledningskapacitet. I propositionenhänvisas också till kommande förslag till ny konkurrenslag; enkontinuerlig övervakning bedöms särskilt viktig underomställningsperioden när nya villkor börjar att gälla påmarknaden. Det meddelas vidare att en särskild utredare skalltillkallas med uppgift (dir. 1992:39) att föreslå förändringar iellagstiftningen i enlighet med de mål som anges ipropositionen. behandlar propositionen jämtemotioner i betänkandet 1991/92:NU30.Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottet det härberörda yrkandet i motion 1991/92:N414 (nyd).Landsbygdens elektrifieringStaten har lämnat stöd för enelektrifiering av landsbygden. Vidare har en fortlöpandestrukturrationalisering på eldistributionsområdet -- varigenomantalet distributionsföretag har minskat från ca 3000 till ca300 -- inneburit att dyrbara elektrifieringar har kunnatgenomföras genom att kostnaderna har fördelats på ett stortantal abonnenter.Mot bakgrund av de uppnådda resultaten beslöt våren1980 (prop. 1979/80:100 bil. 17, bet. NU36) om ett avslutandetioårsprogram för elektrifiering av helårsbebodda fastigheter.För nyanläggningar skulle stöd lämnas med 2,5 milj.kr. beslöts att denna medelsramskulle få användas även för upprustning. På näringsutskottetsförslag beslöt (bet. 1989/90:NU25) om enförlängning av programmet med ett budgetår, dvs. till den 1 juli1991.Våren 1991 aktualiserades frågan åter genom tre motioner(s;c), vilka avslogs av (bet. 1990/91:NU40 s.78--80). I anslutning till utskottets behandling redovisadesvissa uppgifter från statens energiverk. Därav framgick attantalet helårsbebodda fastigheter som saknade elkraft år 1990uppgick till 204; den totala kostnaden för elektrifiering avdessa beräknades till ca 70 milj.kr., varav ca 45 milj.kr. avsågde tre nordligaste länen. Utskottet ansåg att borde följautvecklingen och återkomma med redovisning av antaletkvarstående helårsbodda fastigheter som inte är elektrifierade.Vidare borde verket ta upp diskussioner med de berördadistributörerna. Motionerna följdes upp i reservationer (c; v,mp).År 1992 finns fortfarande året-runt-bostäder som saknarelektricitet, sägs det i motion 1991/92:N421 (v); paradoxalt nogligger dessa ofta i regioner där vattenkraften har byggts ut.Detta är djupt orättvist, anser motionärerna, som finner attstaten även i fortsättningen bör bidra till kostnaderna förlandsbygdens elektrifiering.Enligt vad utskottet har inhämtat görs en uppföljning avförhållandena för de berörda fastigheterna inom ramen förNUTEK:s kontinuerliga verksamhet. Läget bedöms härvid varaoförändrat i förhållande till det som redovisades av statensenergiverk . Efter har fem ansökningarom stöd inkommit till . Den del av medelsramen som ännuåterstår, ca 1,8 milj.kr., är intecknad och kommer att utbetalastill mottagarna när förutsättningarna härför föreligger i formav erforderlig dokumentation. har i skrivelse i januari1992 till landets samtliga länsstyrelser lämnat information omriksdagens beslut rörande stödet till landsbygdenselektrifiering. har därvid betonat att endast lokalabidrag -- från landsting och kommuner -- hädanefter kan komma ifråga för detta ändamål.NUTEK har beviljat stöd -- dels från energiteknikfonden, delsfrån medlen för landsbygdens elektrifiering -- till ettpilotprojekt för elförsörjning av ett bostadshus i . Projektet ingår som del i internationella energiorganets(IEA) projekt R & D. Elkraften produceras i ett elverk somutgör en kombination av en solcellspanel, ett vindkraftverk ochen generator som drivs med rapsolja. Huvudman för projektet ärUddeholms , som anser att denna typ av elverk kan bliaktuell även för andra objekt inom sitt distributionsområde. Denvalda lösningen bedöms intressant även av de övrigafinansiärerna, inte minst på grund av hög kostnadseffektivitet.Anläggningen beräknas kosta ca . -- inkl.utvecklingskostnader -- vilket kan jämföras med en anslutningtill nätet som skulle uppgå till . Driftstartberäknas ske ; en slutrapport förutsätts bliredovisad senare.Utskottet har inte funnit att nya omständigheter harframkommit som motiverar något annat ställningstagande än detsom gjordes . Härav följer att utskottet avstyrkermotion 1991/92:N421 (v).Elsäkerhet m.m.AnslagRiksdagen beslöt om en ny kontrollordning förelektrisk materiel (prop. 1987/88:82, bet. NU30), som innebaratt kravet på typgodkännande (S-märkning) ersattes med krav påregistrering före marknadstillträdet. förstärktesmarknadskontrollen (dvs. av de produkter som redan har nåttmarknaden). Verksamheten finansieras med avgifter som tas ut isamband med registreringen. I budgetpropositionen (bil. 13s.119--121) föreslås till elsäkerhet m.m. ett formellt anslagav . Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Vidare föreslås (bil. 13 s. 121 f.) ett anslag till statenselektriska inspektion om drygt 14 milj.kr. Inspektionen har tilluppgift att främja säkerheten vid framställning, överföring ochanvändning av elektrisk ström.