bet · GF01UU16 · 1992-04-07 00:00:00 — Genom attmyndighetsansvar inte klarläggs blir riskerna för ministerstyreoch politiskt motiverade projektbeslut stora. En ny instans förkunskapsöverföring bör ej skapas. I stället bör denna uppgiftläggas på BITS, som föreslås få ett anslag på 300 milj.kr. (yrkande 4). SIDA föreslås få 40 milj.kr. för insatser genomfolkrörelser och enskilda organisationer (yrkande 5), 20 milj.kr. för stipendier, kulturutbyte m.m.(yrkande 6) samt 75 milj.kr. ochSwedecorp 25 milj.kr. (yrkande 7). Tillsammans med de yrkandensom behandlas senare i betänkandet fördelar sig förslagen enligtmotion U507 på följande sätt:1992/93Kunskapsutvecklande bistånd 300genom BITSFolkrörelser, enskilda organisationergenom SIDA 40Kulturutbyte, stipendier, m.m.genom 20Näringslivsbistånd, främst genomSwedecorp/100Finansiellt stöd, främst betalnings-balansstöd, inkl. en garantifond 400Till regeringens förfogande (nödhjälp,multilaterala insatser, särskilda insatser) 140Totalt 1 000I ett stort antal andra motioner lämnas förslag som på olikasätt aktualiserar enskilda former och kanaler för samarbetet.Flertalet av dem refereras nedan under resp. sektor. De förslagsom inte entydigt kan hänföras till någon speciellsamarbetssektor återges under detta avsnitt.I yrkande 3 i motion U4 (m) föreslås att möjligheten börprövas att instifta ett särskilt institut eller organ för attdriva utvecklingssamarbetet med . skulle kunna få form av en stiftelse eller ettaktiebolag med deltagande av näringslivet.I flera motioner betonas vikten av folkrörelse- ochvänortssamarbete. Enligt yrkande 1 i motion U513 (s) finns detett stort utrymme för enskilda organisationer att spela enstörre roll vad gäller kunskapsöverföring. Regeringens förslagtill SIDA på 20 milj.kr. för de enskilda organisationernaföreslås därför i yrkande 2 i samma motion fördubblat till 40milj.kr. Ideella organisationer och intresseorganisationers rollbetonas också i yrkande 10 i motion U522 (fp). Svenska kommunerbör enligt motion U528 (m) kunna få bidrag med allmänna medelför att fullfölja åtaganden som gjorts inom ramen förvänortssamarbete med . Vänortssamarbetets betydelseframhålls även i yrkande 5 i motion U527 (v). Enligt motion U541(fp) bör också genom ortssamarbete stöd lämnas för att bygga uppcivila polisorganisationer i de baltiska länderna. Värdet avsamarbete mellan de svenska och de baltiskanykterhetsorganisationerna understryks i motion U540 (fp, m, c,kds).I några motioner föreslås en bindning av resurserna tillförmedling av svenska varor och tjänster eller specielltutnyttjande av medel för att stärka svensk konkurrenskraft.Enligt motion U505 (m) bör delar av de av regeringen föreslagnaresurserna reserveras till svenska företags leveranser avmiljöreningsanläggningar i , främst iBaltikum. I yrkande 2 i motion N250 (s) föreslås att inom ramenför biståndet till östländerna svenska reparationsvarvsupparbetade kanaler skall utnyttjas för att ge dessa varvmöjlighet att konkurrera på villkor som är likvärdiga med bl.a.EG-ländernas.I motion U522 (fp) föreslås (yrkande 2) att investeringsbidragskall utgå till svenska företag som vill förlägga delar av sinproduktion till Baltikum.I motion Fi711 (fp) föreslås att skall kompenseraEstland för den del av landets guldreserv som deponerats iSverige och vilken överlämnade till i julil940.I motion U542 (fp) föreslås att medel från anslaget G1 skallkunna utnyttjas till stöd för en utbyggnad av verksamhetsområde, vilket skulle innebäraen specialisering på minoriteters rättigheter och metoder attlösa etniska konflikter med fredliga medel. Ett sådant uppdragskulle ingå i en svensk satsning att med hjälp avinternationella forskare lösa etniska konflikter på fredlig väg.UtskottetI propositionen föreslås en fördelning av anslaget G 1 på ettantal poster för olika ändamål och samarbetsformer. Regeringenframhåller att vid den vidare fördelningen bör den kompetens somfinns på bl.a. BITS och SIDA utnyttjas. Tillgängliga medel underanslaget G 1 bör enligt utskottets uppfattning fördelas påföljande sätt:BITS 195SIDA 45Swedfund International (kapital) 40Swedecorp (främjandeinsatser) 15SI 30BIP (Baltiska investeringprogr) 50övrigt multilat. 25till regeringens disp. 199,5valutastöd 300avsättning G 2 25SUMMA 994,5administration Littera A 5,5TOTALT 1 000,0Genom denna fördelning överförs vissa medel som ipropositionen ställdes till regeringens förfogande tillmyndigheter med ansvar för konkreta insatser. Sålunda tillförsBITS och vidgade resurser. Vidare ökarutrymmet för insatser genom enskilda organisationer genom detstöd som kanaliseras över SIDA. Större resurser föreslås ocksåför multilaterala insatser.Utskottet ser inte skäl att för nästkommande budgetår anslåmedel till den polska stabiliseringsfonden. Utbetalningen tillfonden har redan skett i form av en s.k. reimbursable grant, somvid återbetalning från bör tillföras biståndsanslaget.Frågan om svenska insatser vid katastrofer m.m. behandladessenast i utskottets betänkande 1991/92:UU15. Den betydandekapacitet som finns inom landet för sådana insatser bör enligtutskottets mening kunna användas för katastrofer oavsett var ivärlden dessa inträffar, och finansiering bör som tidigare kunnaske över det ordinarie katastrofanslaget.Utskottets förslag innebär också en sänkning av anslaget föravsättning för täckande av förlustrisker i samband medbetalningsbalansstöd från 50 till 25 milj.kr. Likaledes innebärutskottets förslag en minskning av kapitalpåfyllnaden tillSwedecorp med 10 milj.kr. Kapitalbehovet /93tillgodoses därmed, och ytterligare behov därefter kantillgodoses i budgetbehandlingen för följande budgetår.Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 4, 6 och 7 imotion U507 (s) och betraktar yrkande 5 i samma motion samtyrkandena 1 och 2 i motion U513 (s) som besvarade.I anledning av förslaget i motion Fi711 (fp) att skallkompensera för det i deponerade guld somöverlämnades till 1940 vill utskottet anföraföljande. Utskottet anser att och bör fåkompensation för det guld som av på anmodan av deestniska resp. litauiska statsbankerna utlämnades till densovjetiska statsbanken i en situation då de båda länderna befannsig under sovjetisk ockupation. Guldet nådde därmed ej sinarättmätiga ägare. Oavsett vilka juridiska grunder den dåvarandesamlingsregeringen och hade för sina bedömningar, hördenna fråga till dem som utgjort en historisk belastning iSveriges förbindelser med . Det är därför enligtutskottets uppfattning nu mycket tillfredsställande att den kanfå sin lösning när och återvunnit sin ställningsom oberoende stater.Regeringen anmodas därför att lämna förslag till riksdagenbeträffande finansiering av erforderliga medel förguldkompensation åt och Litauen.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Därmed tillstyrks motion Fi711 (fp).Insatser för kunskapsöverföring kan som konstateras ipropositionen avse samtliga samhällsområden. Utan att vilja heltutesluta något område anser utskottet det likväl vara motiveratmed en viss koncentration av insatserna till de områden som ärcentrala för samarbetets huvudsakliga mål, dvs. ettåterupprättande och en konsolidering av demokratins ochrättsstatens institutioner, återinförande av en fungerandemarknadsekonomi samt snara åtgärder för att förbättra miljön.Det innebär i första hand stöd till central administration ochlagstiftning, företags- och näringslivsutveckling i syfte attstimulera företagande inkl. familjejordbruk samt samarbete ifråga om forskning och högre utbildning. Behovet avmiljöinsatser är så stort att en viss prioritering inom dettaområde är nödvändigt.Med en viss koncentration av det svenska stödet vinner manenligt utskottets mening ökad effektivitet genom fördjupadeerfarenheter och kunskaper på de områden som är mest centrala.Utskottet finner att vissa motionsförslag beträffandesamarbetets inriktning och former redan i större eller mindreutsträckning kan tillgodoses genom det pågående eller planeradesamarbetet, i första hand genom de medel som kanaliseras viaBITS och SIDA. Det gäller betonandet av ideella organisationersoch intresseorganisationers roll i yrkande 10 i motion U522(fp), nykterhetsorganisationernas roll i motion U540 (m, fp, c,kds), understrykandet av de svenska kommunernas ochvänortssamarbetets betydelse i motion U528 (m) och yrkande 5 imotion U527 (v). Stöd till uppbyggnad av civilapolisorganisationer i enligt förslag i motion U541 (fp)är såsom utskottet konstaterat i föregående betänkande(l990/91:UU16) redan möjligt inom ramen för pågåendevänortssamarbete.Med det anförda anser utskottet yrkande 10 i motion U522 (fp),motion U540 (m, fp, c, kds), motion U528 (m), yrkande 5 i motionU527 (v) samt motion U541 (fp) besvarade.Som utskottet ovan anfört välkomnar utskottet propositionensförslag att anvisa medel för samarbetet med Central- ochÖsteuropa över ett nytt anslag G, som är skilt frånbiståndsanslaget. är det naturligt att den kompetenssom finns på BITS, SIDA, , och andracentrala organ engageras för att kanalisera stödet inom resp.fackområde. Utskottet har i tidigare betänkanden (senast i1990/91:UU16) konstaterat att det varit en fördel att på ettnytt verksamhetsområde snabbt kunna utnyttja den kompetens ocherfarenhet av bistånd och kunskapsöverföring som finns inomexisterande organ. Det innebär bl.a. att det omfattandevänortssamarbete som kommuner bedriver i Central- ochÖsteuropa får statligt stöd genom bidrag som fördelas avkommunförbundet från en ram som ställts till förfogande av BITS.SIDA fördelar också bidrag från anslaget G 1 till stöd förenskilda organisationers insatser. Några administrativa fördelareller samordningsvinster har enligt utskottet ej stått att finnagenom inrättande av ett nytt organ. Däremot har utskottetunderstrukit vikten av att regeringens östsamordnare och dennessekretariat ges en sådan ställning som gör det möjligt atttillse att de olika delarna av det statliga östsamarbetet liggerinom ramen för en övergripande Östeuropapolitik.Utskottet gör fortfarande denna bedömning. kommerytterligare erfarenheter av samarbetet att ge möjlighet till enutveckling av formerna för den administrativa styrningen ochberedningen. Utskottet vill understryka behovet av att BITS gesden administrativa förstärkning som krävs för det fortsattasamarbetet och beredningen av den stora mängd förslag tillsamarbetsinsatser som riktas till BITS från alla delar av detsvenska samhället. Utskottet välkomnar därför regeringens planerpå en ökning av BITS administrativa resurser. I detta sammanhangvill utskottet också framhålla behovet av resurser förinformation från regering och myndigheter till både allmänhetenoch engagerade svenska intressenter i det svenska östsamarbetet.Utskottet välkomnar planerna på en förstärkning av ÖSEKhärvidlag.Med det anförda avstyrks yrkande 3 i motion U4 (m).Förslagen i U505 (m) och i yrkande 2 i motion N250 (s) syftartill att på olika sätt binda det statliga stödet till inköp avsvenska anläggningar eller utnyttjande av svenskaunderhållstjänster.Leverans av varor och tjänster är enligt utskottetsuppfattning ej den primära uppgiften för de begränsade medel somär tillgängliga. Det statligt finansierade samarbetet mellanSverige och är som ovan framgått ihuvudsak inriktat på olika former av tekniskt bistånd, dvs.kunskapsöverföring. Utskottet delar regeringens uppfattning attstöd ändå bör kunna utgå till finansiering av viktigainsatsvaror, teknisk utrustning m.m. i anslutning till dettekniska samarbetet. Det är enligt utskottet väsentligt attbehoven i samarbetsländerna är styrande för stödets utformningoch att detta lämnas på villkor som medger effektivast möjligautnyttjande av resurserna.Därmed avstyrker utskottet motion U505 (m) och yrkande 2 imotion N250 (s).I yrkande 2 i motion U522 (fp) föreslås investeringsbidragtill svenska företag som förlägger delar av sin produktion tillBaltikum. Utskottet finner förslaget i viss mån tillgodosettgenom utskottets förslag att anslå 40 milj.kr. till Swedecorpför höjande av aktiekapital. Utskottet vill ocksåhänvisa till sitt uttalande (l990/91:UU16) att utskottet utgårifrån att projekt i särskilt uppmärksammas vidutnyttjande av de 50 milj.kr. som anvisades i budgeten förinnevarande år till kapitalhöjning för verksamhet iCentral- och Östeuropa.Med det anförda anser utskottet yrkande 2 i motion U522 (fp)besvarat.Utskottet delar den syn som kommer till uttryck i motion U542(fp) beträffande betydelsen av att etniska konflikter i Europakan lösas med fredliga medel och att minoriteters rättigheterrespekteras. Ett internationellt samarbete i fråga omminoritetsskydd utvecklas inom FN, och inte minstinom ESK. Också forskningen om konfliktorsaker har en viktigroll att spela. Utskottet finner dock ej motiverat att medelunder anslaget G Samarbete med tas ianspråk för sådana forskningsändamål. Vad beträffar , som nämns i motionen, vill utskottethänvisa till att institutet i propositionen föreslås få drygt1,6 milj.kr. över anslaget B 8 Övriga internationellaorganisationer m.m. Institutet har även utnyttjats förförmedling av stipendier och kurser avseende mänskligarättigheter med finansiering via . är en fristående forskningsinstitution somsjälv bestämmer inriktningen på sitt forskningsprogram.Med det anförda avstyrker utskottet motion U542 (fp).3. Multilateralt stöd och katastrofbiståndPropositionen (s. 246)Multilateralt stöd kommer generellt sett att ges högprioritet, inte minst för att främja en effektiv samordning avstödet till . När det gällerkunskapsöverföring finns det anledning att i viss utsträckningkoppla bilaterala insatser till multilaterala program.Multilaterala organ som , , ,m.fl. har inom sina resp. kompetensområden undersenaste året utvecklat verksamheter och program med särskildinriktning på de central- och östeuropeiska ländernas behov. Ivissa fall kan det vara angeläget att genom öronmärktabidrag till dessa organisationer kan fungera som katalysator ochdärmed främja ett fördjupat internationellt engagemang i t.ex.de baltiska staterna eller inom fackområden som har särskildbetydelse för reformprocessen i . Ett avflera exempel på sådana områden är regional och lokalförvaltning, där svenska organ kan bidra med relevantsakkunskap och erfarenhet. I andra fall kan multilaterala bidraggöra det möjligt för att på viktiga områden delta i stödtill länder i med vilka vi inte utvecklatett bilateralt samarbete.65 milj.kr. bör ställas till regeringens förfogande förinsatser i genom multilaterala kanaler.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U507 betonas vikten avatt bidrar till att utveckla multilaterala former församarbetet, såväl av omedelbara samordnings- ocheffektivitetsskäl som med hänsyn till intresset att bygga uppbestående internationella samarbetsformer. Deltagande imultilaterala program föreslås finansieras (tillsammans mednödhjälp och särskilda insatser) över de 140 milj.kr. som börställas till regeringens förfogande (yrkande 10).I yrkande 1 i motion U522 (fp) betonas vikten av att det finnsen beredskap till ett snabbt och effektivt katastrofbistånd.UtskottetUtskottet delar den syn på vikten av det multilateralasamarbetet som kommer till uttryck såväl i propositionen som imotion U507 (s). Förslaget i yrkande 10 i denna motion omanvisande av 140 milj.kr. gäller såväl multilaterala insatsersom nödhjälp och särskilda insatser. Utskottet föreslår som ovanframgått att 70 milj.kr. anvisas för multilateralt bistånd. Detbeloppet avser insatser utöver det beslutade baltiskainvesteringsprogrammet (BIP), vilket är ett nordiskt program,och till vilket utskottet föreslår 50 milj.kr. Sammanlagtföreslås därmed 120 milj.kr. i multilaterala insatser. Utskottetfinner ingen motsättning föreligga mellan detta förslag och detsom framförs i motion U507. Utskottet vill understryka detmultilaterala samarbetets vikt. De akuta behoven är såomfattande att insatser från ett mycket stort antal givarländerkrävs. Det är väsentligt att kan delta aktivt i detmultilaterala arbetet att mobilisera resurser. Inte minst gällerdetta beträffande stödet till Baltikum.Vad gäller understrykandet i yrkande 1 i motion U522 (fp) avvikten av en beredskap till ett snabbt och effektivtkatastrofbistånd vill utskottet anföra följande.Utskottet konstaterar att beslut tagits under innevarandebudgetår om bistånd från anslagsposten Katastrofer m.m. underanslaget C 2 Utvecklingssamarbete genom SIDA. Sammanlagt uppgårde beslutade insatserna till från dettaanslag till 145 milj.kr. Härtill kommer andra skyndsammabilaterala insatser finansierade efter beslut idecember 1991 (1991/92:UU17) att göra medel tillgängliga härförfrån anslaget C 1 Bidrag till internationella biståndsprogram.På detta sätt uppgår beslutade insatser här till 81 milj.kr.De tillfälliga försörjningssvårigheterna till följd av ennödvändig och djupgående ekonomisk omvandling i flera av deösteuropeiska länderna kan enligt utskottets mening befaras bliomfattande. Det är angeläget att under dennaövergångstid har resurser och beredskap att bidra till attlindra nöden för människor också i vårt eget närområde.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 10 i motion U507(s) och betraktar yrkande 1 i motion U522 (fp) som besvarat.4. Finansiellt stöd (anslagen G 1 och G 2)Propositionen (s. 247--248)För att stödja ekonomiska reformprogram ochstabiliseringen av den polska valutan skapades ensärskild stabiliseringsfond. Denna finansieras med lån ellergåvobistånd från ett stort antal och administrerasav IMF. har bidragit med 65 milj.kr., vilka lånats fråndet bilaterala anslaget för samarbete med undermiljardprogrammet. Fonden var ursprungligen ettårig men harförlängts för . har begärt att fonden skallförlängas . Begäran har mött ett brett stödfrån bidragsgivarna. har anslutit sig tillförlängningen. För detta ändamål bör 65 milj.kr. anslås /93. Medlen skall enligt överenskommelsen omförlängningen återbetalas , såvida inteytterligare förlängning av stabiliseringsfonden blir aktuell.För de baltiska staterna kommer behovav extraordinära finansiella insatser att uppstå. Att exaktuppskatta behoven är omöjligt med hänsyn till den oklarhet sområder vad gäller ett antal centrala faktorer såsom villkoren föroch omfattningen av det framtida handelsutbytet, kommandeskuldtjänstförpliktelser på grund av övertagande av andel iSovjetunionens utlandsskuld, principer för valutaomräkning etc.Ett svenskt stöd bör ske dels i form av ett betalningsbalansstödsom ett led i internationella åtaganden under G24, dels somett rent valutastöd, vilket också bör lämnas inom ramen för eninternationell aktion. Valutastödet skall syfta till attunderlätta införandet av egna baltiska valutor, som äråtminstone partiellt konvertibla (motsvarande denstabiliseringsfond för som etablerades ).300 milj.kr. föreslås för detta ändamål under anslaget G 1.Riksdagen har godkänt att regeringen ikläder sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för kreditgivning tillländer i om högst 800 milj.kr.(1990/91:FiU30). Med stöd härav har regeringen beslutat om låntill , , och , varför1 . anvisas på ett nytt förslagsanslag G 2 Täckande aveventuella förluster i anledning av statliga garantier förfinansiellt stöd till länder i Central- och Östeuropa.Inom ramen för G24-samarbetet har diskuterats behovet avfortsatt exceptionell finansiering. De länder som för närvarandeförutses kunna komma i fråga för sådan finansiering under år1992 är , , och de baltiska staterna.I linje med åtaganden inom G24 bör finnas enberedskap att delta även i kommande betalningsbalanslån. Medhänsyn till det särskilda svenska intresset att stödja debaltiska staterna kan en högre svensk andel än bliaktuell i stödet för dessa länder. Det är svårt att bedöma exaktvilka åtaganden som kan bli aktuella under /93.Den uppskattning som kan göras innebär för svensk del etttotalbelopp för nya statsgarantier om 800 milj.kr.För täckande av eventuella förluster i samband härmed föreslåsenligt det modifierade förslaget 25 milj.kr. över anslaget G 1Samarbete med länderna i för budgetåret1992/93. Täckande av eventuella förluster som överstiger dettabelopp skall finansieras genom omfördelning inom statsbudgeten.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U507 föreslås attfinansiellt stöd i första hand skall utgå i denmarknadsekonomiskt minst snedvridande formen, dvs. Internationell samordning bör ske, ochstödet bör ges i form av antingen bidrag tillstabiliseringsfonder eller importstöd. Det finansiella stödetbör beroende på omständigheterna kunna utgå som gåva,långfristiga statliga lån eller i form av statliga garantier förupplåning på marknaden. Vad gäller svenska exportkrediter börövervägas om staten för vissa projekt av strategisk betydelsekan bidra till ett visst riskavlyft.För finansiellt stöd i dessa former, främstbetalningsbalansstöd inkl. bildandet av en garantifond föreventuella garantiskadefall, föreslås i yrkande 8 i motion U507sammanlagt 400 milj.kr. för nästkommande budgetår.Regeringen bör bemyndigas att ge statliga långfristiga låneller statsgarantier av marknadslån på sammanlagt högst800 milj.kr. Bidrag till erforderlig garantiram bör finansierasur det belopp om 400 milj.kr. som avsätts för finansiellt stöd(yrkande 9).För de baltiska länderna föreslås ett stöd till införandet avegna nationella valutor, vars storlek först kan preciseras inomramen för ett multilateralt samarbete. Därtill förväntar sigmotionärerna förslag från regeringen om den Baltiskainvesteringsbank som på uppdrag av Nordiska ministerrådetföreslagits av Nordiska investeringsbanken. Motsvarande yrkandeframförs i motion U514 (s).En valutagarantifond för föreslås i motion U520 (nyd)för att garantera konvertibilitet för en ny estnisk valuta. Enutredning bör enligt yrkande 1 skyndsamt tillsättas och kommamed förslag för ett riksdagsbeslut under innevaranderiksdag. Det svenska garantiåtagandet föreslås bli 600 milj.kr.Finansiering av övriga kostnader för introducerandet av enestnisk valuta beräknas uppgå till 50 milj.kr. Enligt yrkande 2i samma motion bör därför anslaget G 1 Samarbete med länderna iCentral- och höjas med 650 milj.kr. i jämförelse medregeringens förslag. Förslag om stöd för införande avnationella valutor i de baltiska länderna lämnas även i yrkande3 i motion U531 (fp).Förslaget i yrkande 2 i samma motion om hjälp med import avNordsjöolja kan också betraktas som del av det finansiellastödet.Förslag om inrättande av tre multilaterala ecu-anknutnasedelfonder för , resp. framförs även imotion U537 (fp).UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag. Vadbeträffar det finansiella stödets omfattning och allmännainriktning finner utskottet ett betydande mått avöverensstämmelse mellan propositionen och de förslag somframläggs i den socialdemokratiska partimotionen U507. Bådaförslagen tar hänsyn till den osäkerhet som gäller såvälbeträffande de framtida ekonomiska och monetära reformerna iberörda länder som beträffande resultatet av den nödvändigainternationella samordning framtida stödinsatser måste bygga på.Skillnaden mellan förslagen är främst att de inför dennaosäkerhet fördelar tillgängliga medel på något olika sättmellan anslagsposterna. I sak är de enligt utskottets mening välförenliga.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 8 i motion U507(s) samt förklarar yrkande 9 i samma motion besvarat.I motion U514 (s) föreslås inrättande av en baltiskinvesteringsbank. En sådan har föreslagits av Nordiskainvesteringsbankens administration och diskuterats av denordiska finansministrarna, vilka tillsatte en särskildstyrgrupp för att granska hur kan bistå de baltiskaländerna med att upprätta lämpliga finansieringsmekanismer. VidNordiska ministerrådets möte i togsbeslut om inrättande av ett baltiskt investeringsprogram (BIP)om sammanlagt 800 milj.kr. för finansiering av stödtill små och medelstora företag i . Programmet skallgenomföras av NIB och , varigenom ytterligareinternationellt stöd till kan mobiliseras.Som framgår ovan föreslår utskottet 50 milj.kr.