bet · GF01SfU9 · 1992-03-26 00:00:00 — 1991/92SfU9ÅTTONDE HUVUDTITELN Utskottet behandlar i detta betänkande de i proposition1991/92:100, bil. 9, och proposition 1991/92:87 om reserabatterför studerande, m.m. upptagna anslagen under litt. och därmed sammanhängande frågor jämte motioner. Vidarebehandlar utskottet proposition 1991/92:76 om vissaförändringar av myndighetsstrukturen inom högskole- ochstudiestödsområdena m.m. såvitt avser avsnitt 5 ipropositionen, Centrala () regionalaorganisation och en motion i frågan.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i propostion1991/92:76 om att studiemedelsnämnderna ochvuxenutbildningsnämnderna skall läggas ner. Utskottettillstyrker också regeringens förslag i budgetpropositionen omvissa förändringar inom studiehjälps- och studiemedelssystemen.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag i sammaproposition om besparingar på 225 milj.kr. inomvuxenstudiestödssystemet och dess administration och omförändringar i reglerna för vuxenstudiestödet. Besparingarnainnebär bl.a. att bidrag till uppsökande verksamhet ochplanering m.m. av sådan verksamhet inte längre skall lämnas ochatt resurserna till korttidsstudiestöd och internatbidragminskas med två tredjedelar i förhållande till tidigarebudgetår. Möjligheten till kollektiv ansökan tas bort, ochkorttidsstudiestöd och internatbidrag skall fortsättningsvisutgå längst till . Dessa stöd skall endast utgesför studier i svenska, matematik, engelska och samhällskunskappå grundskole- och gymnasienivå och för deltagande i cirklaroch kurser för att utveckla handikappades färdigheter.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag i proposition1991/92:87 om reserabatter för studerande.Beträffande regeringens förslag i budgetpropositionen attutbildningsarvode inte längre skall utges till elever vidfolkhögskollärarlinjen tillstyrker utskottet detta med dettillägget att utbildningsbidrag skall fortsätta att utges tillelever som redan påbörjat sin utbildning till dess utbildningenavslutats.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (s) och tvåsärskilda yttranden (s) samt en meningsyttring (v). Proposition 1991/92:100Regeringen () har i proposition1991/92:100, bilaga 9, litt F., föreslagit att1. () godkänna att . av de medel somtillfaller staten genom utbildningsavgiften för budgetåret1992/93 används för att delvis finansiera anslaget,2. () till m.m. /93 anvisa ett ramanslag på ,3. () till Studiehjälp m.m. för /93 anvisaett förslagsanslag på ,4. () till Studiemedel m.m. för /93 anvisaett förslagsanslag på 4 ,5. (F 4) anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i studiestödslagen (1973:349),6. (F 4) anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa,7. (F 4) anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,8. (F 4) godkänna att . av de medel somtillfaller statsverket genom utbildningsavgiften för budgetåret1992/93 används för att finansiera anslaget,9. (F 4) till Vuxenstudiestöd m.m. för /93anvisa ett reservationsanslag på ,10. (F 5) godkänna att . av de medel somtillfaller statsverket genom utbildningsavgiften för budgetåret1992/93 används för att finansiera anslaget Timersättning vidvissa vuxenutbildningar,11. (F 5) till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar /93 anvisa ett förslagsanslag på 68500000kr.,12. (F 6) i avvaktan på särskild proposition i ämnet tillBidrag till vissa studiesociala ändamål för /93beräkna ett förslagsanslag på ,13. (F 7) till Utbildningsarvoden till studerande vid vissalärarutbildningar för /93 anvisa ettförslagsanslag på 121400000 kr.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet.Proposition 1991/92:76Regeringen () har i proposition1991/92:76 om vissa förändringar av myndighetsstrukturen inomhögskole- och studiestödsområdena, m.m. föreslagit7. att godkänner de organisationsförändringar inomstudiestödsområdet som i propositionen förordats (avsnitt 5).Propositionen i övrigt har hänvisats tillutbildningsutskottet.Proposition 1991/92:87Regeringen () har i proposition1991/92:87 om reserabatter för studerande m.m. föreslagit1. att medger att regeringen lämnar talboks- ochpunktskriftsbiblioteket det beställningsbemyndigande om4500000 kr. som förordats i propositionen,2. att till Bidrag till vissa studiesociala ändamålför /93 anvisar ett förslagsanslag på110235000 kr. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /921991/92:Sf501 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om korttidstudiestödet och internatbidragetsamt statsbidraget till uppsökande verksamhet påarbetsplatserna.1991/92:Sf502 av och () variyrkas att beslutar att utbildningsarvode tillstuderande vid vissa lärarutbildningar skall utgå enligttidigare bestämmelser, innefattande även studerande vidfolkhögskolelinjen.1991/92:Sf503 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till sommarkursverksamheten vidVästanviks folkhögskola.1991/92:Sf504 av m.fl. (s) vari yrkas1. att till anslaget F 4. anslagsposten föruppsökande verksamhet anvisar ,2. att till anslaget F 4. anslagsposten Planeringm.m. av uppsökande verksamhet anvisar ,3. att till F 4 anslagsposten Korttidsstudiestödanvisar . utöver vad regeringen har föreslagiteller således ,4. att till F 4. anslagsposten Särskiltvuxenstudiestöd anvisar . mindre än vad regeringenföreslår eller således ,5. att godkänner att . av de medelsom tillfaller staten genom utbildningsavgiften används för attdelvis finansiera anslaget . att beslutar att till anslaget . utöver vadregeringen föreslagit eller således ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regeländringar påvuxenstudiestödsområdet.1991/92:Sf505 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningsarvoden m.m. till studerande vidvissa lärarutbildningar, regler m.m. förfolkhögskollärarlinjen.1991/92:Sf506 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utbildningsarvodet till studerande på vissalärarutbildningar.1991/92:Sf507 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en kommande översyn av studiestödoch studeranderabatter även beaktar de studerande i de fyranordligaste länen och deras möjligheter till rabatt pålänstrafikens bussar.1991/92:Sf508 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till reserabatter för utländskastudenter.1991/92:Sf509 av m.fl. (v) vari yrkas1. att till Utbildningsarvoden till studerande vidvissa lärarutbildningar för /93 anvisar4600000 kr. utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes ,2. att , om yrkande 1 inte bifalls, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behållautbildningsarvodet på dagens nivå och att för budgetåret1992/93 bevilja studerande vid folkhögskollärarlinjen fortsattutbildningsarvode.1991/92:Sf510 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till förändringari 5 kap. 2 § och 6 kap. 2 § studiestödslagen,2. att avslår regeringens förslag om upphävande av5 kap. 4 § och 6 kap. 4 och 6 §§ studiestödslagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inga nya begränsningar av studieämnenför erhållande av korttidsstudiestöd och internatbidrag skallgöras,4. att avslår regeringens förslag om slopat bidragför utbildning av studieorganisatörer och för uppsökandeverksamhet,5. att beslutar att ändra anslaget F 4 till ettförslagsanslag,6. att till F 4 Vuxenstudiestöd m.m. för budgetåret1992/93 anvisar utöver regeringensförslag.1991/92:Sf511 av och (fp, m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att studier vid i bör berättiga till studiemedel.1991/92:Sf512 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnen som berättigar tillkorttidsstudiestöd.1991/92:So270 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en utredning bör tillsättasför att föreslå förbättringar när det gäller folkhögskole- ochgymnasiestuderande ungdomars ekonomiska villkor.1991/92:Ub448 av () vari yrkas2. att beslutar om dispens vad gäller studiemedelför eleverna vid Forumskolorna på sätt som anförts i motionen.1991/92:A805 av och () variyrkas30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett system med studielön,31. att hos regeringen begär förslag om ändring avbestämmelserna som gäller vuxenstudiestöd i enlighet med vad imotionen anförts.Motioner väckta med anledning av proposition 1991/92:761991/92:Ub8 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår förslaget om att avskaffastudiemedelsnämnder och vuxenutbildningsnämnder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om framtida utformning avförtroendemannainflytande i studiestödsärenden.1991/92:Ub9 av m.fl. (v) vari yrkas3. att avslår regeringens förslag om nedläggning avstudiemedelsnämnderna och vuxenutbildningsnämnderna.Motioner väckta med anledning av proposition 1991/92:871991/92:Sf18 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reserabatter för studerande.1991/92:Sf19 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reserabatter för studerande.1991/92:Sf20 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attCSN bör ges i uppdrag att förhandla fram rabattavtal även medde aktuella länstrafikbolagen i för budgetåret1992/93, med motsvarande villkor som gäller i avtalen med SJresp. SAS/Linjeflyg och Svenska Buss,2. att för /93 utöver propositionens95,6 milj.kr. anslår erforderliga medel för att täcka statenskostnader för dessa framförhandlade reseavtal,3. att begär att regeringen ger CSN i uppdrag attutfärda för de utländska gäststuderande ochutbytesstudenter som så önskar,4. att för /93 utöver propositionens95,6 milj.kr. anslår erforderliga medel för att täcka statenskostnader för till utländska gäststuderande ochutbytesstudenter.1991/92:Sf21 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrade regler för erhållande av s.k. . m.m.Centrala () är centralförvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. CSN ärchefsmyndighet för sex studiemedelsnämnder (SMN) som handläggerärenden om studiemedel och för 24 vuxenutbildningsnämnder (VUN)som har hand om ärenden om vuxenstudiestöd och bidrag tilluppsökande verksamhet på arbetsplatser. I varje län finns ettkansli. På de orter där det finns både studiemedelsnämnd ochvuxenutbildningsnämnd är kanslierna samordnade.SMN består av nio av regeringen utsedda ledamöter från t.ex.utbildningsväsende, studerandeorganisationer,arbetsmarknadsmyndigheter, studerandehälsovården, banker samtfrån LO och TCO. VUN har nio ledamöter. Fem av ledamöternautses av regeringen efter nominering av LO och TCO, ochåterstående fyra ledamöter väljs av resp. landsting och, ivissa fall, kommuner. Enligt SMN:s och VUN:s instruktioner ärdet nämnden in pleno som är chef för myndigheten.I proposition 1991/92:76 begärs godkännande avorganisationsförändringar inom studiestödsområdet, som innebäratt SMN och VUN läggs ned och att de kanslier som finns pånämnderna inordnas i . Lagförslag i fråganläggs fram i proposition 1991/92:100. Som bakgrund tillförslagen anges i proposition 1991/92:76 att det nu ställsstora krav på besparingar och rationaliseringar inom denoffentliga sektorn och att denna process när det gäller CSNskulle underlättas väsentligt, om myndigheten inom ramen för enenda kansliorganisation fick ta det samlade ansvaret förorganisationsutvecklingen. Den nuvarande ordningen, som innebäratt ansvaret regionalt är splittrat på 30 självständigamyndigheter, försvårar enligt propositionen möjligheterna tillhelhetslösningar och en mer flexibel resursanvändning.I motionerna Ub8 av m.fl. (s) yrkande 1 och Ub9av m.fl. (v) yrkande 3 hemställs om avslag påförslaget om nedläggning av SMN och VUN. I den förstnämndamotionen framhålls att utvecklingen inomstudiestödsadministrationen har präglats avrationalisering, samordning och decentralisering. De riktlinjersom enhälligt godkänt (prop. 1989/90:100, SfU14,rskr. 202) innebar en successiv övergång till sammanhållnalänskanslier med sikte på en studiestödsnämnd i varje län, därsamtliga typer av ärenden skulle behandlas. I samband medutredningsarbete om villkoren för vuxnas studiefinansiering harsedan förslag lagts fram om avveckling avvuxenutbildningsnämnderna. Detta förslag var kopplat tillförslag om stora förändringar i studiestödens utformning.Däremot har något förslag om att avskaffaförtroendemannainflytandet i alla typer av studiestödsärendenaldrig tidigare varit föremål för diskussion. Motionärernaanser att beslut om organisation och administration avstudiestöden bör kopplas till hur stöden skall utformas iframtiden och erinrar om att regeringen aviserat ytterligareöversyn av studiefinansieringen. Ett ställningstagande tillförslaget i propositionen om SMN:s och VUN:s beslutskompetens istudiestödsärendena bör därför anstå. Motionärerna anserdäremot att förslaget om kansliorganisationens inordnande i CSNbör genomföras.I yrkande 2 i motion Ub8 begärs vidare ett tillkännagivandeom att det även måste finnas ett regionaltförtroendemannainflytande i för medborgarna viktigastudiestödsbeslut, där urvals- och skälighetsbedömningarförekommer, att det är viktigt att ett reelltstuderandeinflytande garanteras och att det som börfinnas möjlighet att överklaga besluten. Enligt motionärernafår den närmare utformningen av framtida nämnder avgöras närman vet mera om vilka arbetsuppgifter som är aktuella.Utskottet delar regeringens bedömning att möjligheterna helhetslösning och en mer flexibel resursanvändningunderlättas om CSN får ta det samlade ansvaret förstudiestödsadministrationen, i stället för att detta ärsplittrat på 30 självständiga myndigheter. Förslaget måsteockså ses mot bakgrund av de nedskärningar av resurserna förvuxenstudiestöd och förändringarna i villkoren för att få dessastöd som föreslås i budgetpropositionen och som utskottet nedantillstyrker. Utskottet tillstyrker därför förslagen om att SMNoch VUN läggs ner och att nämndernas kanslier inordnas i . Såvitt gäller den nuvarande möjligheten attöverklaga SMN:s och VUN:s beslut till CSN utgår utskottet frånatt, när kanslierna inordnats under CSN, myndigheten finner enordning för omprövning på central nivå av de regionalakansliernas beslut i studiemedels- ochvuxenstudiestödsärenden, som ger motsvarandegarantier vad avser likformighet och rättssäkerhet som dennuvarande ordningen. Det anförda innebär att utskottetavstyrker bifall till motionerna Ub8 yrkandena 1 och 2 och Ub9yrkande 3.Från anslaget . betalas CSN:s kostnader förstudiestödsadministrationen. Den del av kostnaderna som röradministration av och information om vuxenstudiestöden täcks avmedel från utbildningsavgiften. Från anslaget betalas ävenkostnader för portoavgifter till postverket och avgifter tillkronofogdemyndigheter och tingsrätter för inkassoverksamhet.CSN fullgör även vissa uppgifter i samband med lån tillhemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar.Kostnaderna härför betalas ur anslag under elfte huvudtiteln().I budgetpropositionen redovisas en ökning av arbetsvolymeninom CSN till följd av det nya studiemedelssystemet. För attmöta de ökade krav som ställs på återbetalningsområdet har CSNfortsatt sitt tidigare påbörjade åtgärdsprogram, varvid denviktigaste åtgärden varit omlokalisering avärendehandläggningen från CSN till länskanslierna.Föredraganden gör den bedömningen att CSN har uppnått ett gottverksamhetsresultat och lagt engod grund för fortsatta förbättringar.Till följd av förslaget om nedläggning av SMN och VUN /93 beräknas en besparing under förevarandeanslag på 5 milj.kr. för nästa budgetår. Anslaget har ocksåminskats med . som utgör återbetalning av gjordainvesteringar och med . som motsvarar detbesparingskrav som åligger CSN under ramperioden1990/91--1992/93.De sammanlagda kostnaderna för administrationen avvuxenstudiestöden beräknas i propositionen till 45 400 000kr. I propositionen begärs godkännande av att ett motsvarandebelopp av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /93 används för attdelvis finansiera anslaget. Totalt föreslås att till anslaget F1. anvisas ett ramanslag av 149 977 000 kr.I motion Sf504 av m.fl. (s) yrkandena 5 och 6begärs att anslaget ökas med 1,5 milj.kr. på grund avmotionärernas förslag att behålla SMN och VUN och med 3,5milj.kr. för ökad administration till följd av förslag i sammamotion som berör anslaget F 4. Motionärernaföreslår att anslagshöjningen finansieras med medel frånutbildningsavgiften genom en omfördelning från anslaget F4.där anslagsposten Särskilt vuxenstudiestöd bör minskas medmotsvarande belopp.Utskottet som ovan avstyrkt förslagen i motion Ub8 om att SMNoch VUN skall behållas och nedan avstyrker förslagen i motionSf504 som berör avsnittet F 4. Vuxenstudiestöd m.m. biträderpropositionens förslag om medelstilldelning till anslaget F 1.Centrala m.m. och avstyrker bifall tillmotion Sf504 yrkandena 5 och 6.F 2. Studiehjälp m.m.Från anslaget betalas utgifter för studiehjälp i form avstudiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Frånanslaget betalas också vissa resekostnadsersättningar.Bestämmelser om studiehjälp finns i 3 kap. studiestödslagen.Studiehjälp utgår till elever i gymnasial utbildning fr.o.m.kvartalet efter det att den studerande har fyllt ochlängst t.o.m. det första kalenderhalvåret det år den studerandefyller . Studiehjälpen består av studiebidrag och olikatillägg. Studiebidraget är samordnat med det allmännabarnbidraget och utges med . Bidraget utgesför 12 månader om studietiden är underhöstterminen och 4 månader under vårterminen.Inackorderingstillägg utges till elever som måste boinackorderade på studieorten med 1 000--. per månadberoende på avståndet till hemorten. Extra tillägg utges efteren ekonomisk prövning med 750, . per månad.Elever som är berättigade till studiehjälp har även möjlighetatt få studielån. Studielånet är behovsprövat. För en ogiftelev har både elevens egna och föräldrarnas ekonomiskaförhållanden betydelse. Om den studerande har fyllt ochhar brutit sambandet med föräldraekonomin, och om detföreligger särskilda skäl, tas hänsyn dock endast till denstuderandes ekonomi.CSN har genomfört en översyn av studiehjälpen och redovisatdetta arbete i en särskild . Nämnden anser bl.a. att ungdomar bör gesen grundläggande gymnasial utbildning utan skuldsättning samtatt det ekonomiska stödet bör anpassas till förändringar påskolområdet, främst den nya gymnasieskolan. att man bör eftersträva en samordning mellanstudiehjälpen och andra familjepolitiska stöd. att de nuvarande stödformerna extra tillägg och studielånavskaffas och att stödet till inkomstsvaga familjer medungdomar i gymnasial utbildning i stället bör ges iform av bostadsbidrag. Om denna förändring inte genomförsfr.o.m. nästa budgetår föreslår CSN en höjning av det extratilläggets belopp och inkomstgränser. Det generellastudiebidraget bör även fortsättningsvis beloppsmässigtsamordnas med det allmänna barnbidraget och utgå . I de fall studierna slutar under den första delenav en månad föreslås dock fortsättningsvis endast halvtmånadsbelopp för avslutningsmånaden. Det generellastudiebidraget, som bör kallas ungdomsstudiebidrag, bör utgåtill alla som följer ett nationellt program i gymnasieskolanoch dessutom vid studier på individuella program på minsthalvtid. Utländska medborgare föreslås få rätt tillungdomsstudiebidrag om de är folkbokförda i . Studerandesom bor utomlands med sina föräldrar skall ha rätt tillungdomsstudiebidrag med tillägg för inackorderingskostnadereller resor till och från skolan om vistelsen beräknas varahögst ett eller i vissa fall högst . Bidraget bördessutom kunna utgå studier i utlandet vid t.ex.high school. Resekostnadsersättning för elever med studiehjälpsom studerar vid statens skolor för vuxna bör avskaffas,eftersom kommunerna numera har ansvaret för ungdomarnas resor.I propositionen föreslås att några av CSN:s förslag genomförsfr.o.m. nästa budgetår medan andra bör beredas ytterligare.Studiebidraget, som enligt beslut (prop. 1991/92:38,FiU10, rskr. 108) höjs till . fr.o.m. ,bör för den som avslutar sin utbildning under den förstahälften av en månad endast utgå med ett halvt belopp underavslutningsmånaden. Det extra tillägget bör höjas till resp.795, 530 och . och det ekonomiska underlagetmed . Studielån prövade mot dels föräldrarnas ekonomi,dels elevens egen ekonomi bör upphöra att utgå. Beträffandeinackorderingstilläggen hänvisas i budgetpropositionen tillriksdagens beslut om nya riktlinjer för statsbidragssystemet ifråga om gymnasieskolan. Enligt detta beslut skall utgiften förde studerandes studiehjälp i form av inackorderingstilläggfr.o.m. /93 ingå i den del av sektorsbidragetsom är hänförligt till gymnasieskolan. Endast medel förinackorderingstillägg till inackorderade elever utanförgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen bör därförberäknas under anslaget, varvid en uppräkning avinackorderingstilläggen till lägst 1 070 och högst 2 150 kr.per månad bör ske.I budgetpropositionen erinras vidare om att en särskildutredare tillkallats för att utreda vissa frågor om skolansinternationalisering och internationella kontakter och omundervisningen av svenska barn och ungdomar i andra länder(dir. 1991:62). CSN:s förslag om att studiebidrag skall kunnautgå studier i utlandet vid t.ex. high school börenligt propositionen prövas i samband med beredningen av deförslag som utredaren kommer att lägga fram.Medel för resekostnadsersättning till studerande vid statensskolor för vuxna föreslås fr.o.m. nästa budgetår anvisade underanslaget F 6. Bidrag till vissa studiesociala ändamål.Till anslaget . Studiehjälp m.m. föreslås anvisat ettförslagsanslag på 2 . för /93.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag i nunämnda delar.I motion So270 av m.fl.(v) yrkande 4 begärs etttillkännagivande om att en utredning bör tillsättas föratt föreslå förbättringar när det gäller folkhögskole- ochgymnasiestuderande ungdomars ekonomiska villkor.Som framgår ovan har CSN utrett frågor omstudiestödet på gymnasial nivå. Förslaget, i de delar som intelett till förslag om ändringar i stödet fr.o.m. nästa budgetår,bereds fortfarande inom . Utskottet anser inteatt någon ny utredning nu är påkallad och avstyrker bifall tillmotion So270, yrkande 4.F 3. Studiemedel m.m.Från anslaget betalas utgifter för studiebidrag enligt 4 kap.samt räntesubventioner för och avskrivning av studielån enligt3, 4 och 7 kap. studiestödslagen. Från anslaget betalas ocksåkostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån medstatlig kreditgaranti.Studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen utgår tillhögskolestuderande och för studier på gymnasial nivå tillstuderande som har fyllt . Studiemedlen består av enbidragsdel och en lånedel. Vid heltidsstudier under nio månaderutges studiemedel av basbeloppet per läsår, varavstudiebidrag av basbeloppet. Detta innebär attstudiemedel för sådan tid beviljas med 6 740 kr.per månad, varav bidragsdelen utgör 1 995 kr.Studiemedel utgår efter en prövning av den studerandesinkomst. Prövningen för den som studerar heltid under fyra ochen halv månader per kalenderhalvår medför att studiemedlenreduceras med hälften av den del av inkomsten som överstiger av basbeloppet och av basbeloppet, dvs. sammanlagt %av basbeloppet (s.k. fribelopp).