bet · GF01SkU22 · 1992-03-17 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet de motioner som väckts underden allmänna motionstiden beträffande indirekta skatter.De frågor som behandlas gäller bl.a. industrins energiskatter,miljöklasserna för oljor, bensinskatten, flygmiljöskatten,miljöskatter för försvaret, miljöklasserna för nya fordon,avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel,förpackningsskatten, en skatt på mjuka freoner, reklamskatten,reseskatten, hundskatten, stämpelskatten på fastigheter ochstämpelskatten på aktier.Utskottet föreslår tillkännagivanden till regeringen när detgäller råtalloljeindustrins konkurrenssituation och när detgäller stämpelskatten på fastigheter som överförs i samband medden s.k. Ädel-reformen. I övrigt avstyrker utskottet motionerna.Vid betänkandet har fogats 14 reservationer och ett särskiltyttrande samt en meningsyttring. 1991/92:Sk351 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nuär i fråga28. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ej avskaffa den särskilda varuskattensamt vissa punktskatter,43. att hos regeringen begär förslag till höjdreklamskatt enligt vad i motionen anförts,44. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principerna för energibeskattningen,45. att beslutar avskaffa mervärdebeskattningen påfjärrvärme från ,46. att beslutar höja skatten på el frånkärnkraftverk med per kWh ,47. att beslutar höja skatten på el frånvattenkraftverk med per kWh ,48. att beslutar att all egenkonsumtion avvindkraftsproducerad el blir befriad från elskatt oavsettstorlek och årsproduktion,49. att beslutar att vindkraftsproducerad el somsäljs tillförs en miljöbonus på /kWh som förstärkning avavräkningspriset,50. att beslutar att miljöbonusen påvindkraftsproducerad el utformas så att även eldistributörerstimuleras till ökad aktivitet inom vindkraftssektorn,51. att hos regeringen begär förslag till miljöbonussom komplettering till elskattebefrielsen så att den totalamiljöbonusen blir /kWh,52. att beslutar höja koldioxidavgiften med 15 öreden ,53. att hos regeringen begär förslag om höjdbensinskatt med i de tre storstadsregionerna enligt vad imotionen anförts,54. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning angående nya principer förbensin- och fordonsbeskattningen,55. att hos regeringen begär förslag till skatt påflygbränsle enligt samma principer som för fordonsbränsle,56. att , vid avslag på yrkande 55, hos regeringenbegär förslag om höjd flygmiljöavgift enligt vad i motionenanförts.1991/92:Sk601 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till skattebefrielse förvarudeklarerade motorsågsbränslen, som medför hälsofördelar, ienlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:Sk603 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att traktorer som används ochutför med lastbilar jämförbart transportarbete skall bära sinaegna kostnader gentemot samhället.1991/92:Sk604 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om charterskattens utformning.1991/92:Sk607 av Hans Nyhage och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upphävande av lagen om hundskatt ochslopande av kommunernas skyldighet att föra ett särskilthundskatteregister.1991/92:Sk609 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentiering av bensinskatten.1991/92:Sk610 av och (m, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avskaffa lagen om hundregister.1991/92:Sk611 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunernas skyldighet att ta ut hundskattoch föra hundskatteregister.1991/92:Sk613 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till upphävande eller ändring avhundskattelagen i enlighet med vad som i motionen anförts.1991/92:Sk614 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en differentieradförpackningsskatt.1991/92:Sk615 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om slopande av dispensavgiften föramatörfordon,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en rullande 30-årsregel förbefrielse från fordonsskatt,3. att hos regeringen begär att regler utarbetas somunderlättar import av kulturhistoriskt intressanta fordon.1991/92:Sk616 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åtgärder omgående bör vidtas för attskapa konkurrens på lika villkor för den industri som använderråtallolja som råvara.1991/92:Sk619 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ökad differentiering avdrivmedelsbeskattningen.1991/92:Sk620 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen beslutar att restitution medges på erlagd skatt påvaror i lager samt att sänkningen av den särskilda varuskattenför denna produktgrupp införs först den 1 juli 1993.1991/92:Sk624 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undanröja den extra energiskattebördasom svensk basindustri har jämfört med konkurrenterna inom EGoch i bl.a. och och att detta sker inom tre år.1991/92:Sk631 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av skatt på reklam i radio och TV.1991/92:Sk634 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en elitklass för elbilar ochandra speciellt miljövänliga bilar.1991/92:Sk636 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kilometerskatt för icke-katalysatorrenade bilar samt höjdskatt för blyad bensin.1991/92:Sk639 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om miljöavgifter på elproduktionen.1991/92:Sk641 av (nyd) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om ett successivt borttagandeav kilometerskatten för tunga lastfordon.1991/92:Sk643 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra vägtrafikskattelagen.1991/92:Sk647 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag i enlighet medhuvuddragen i det betänkande som avgivits av kommittén förkonkurrensneutral energibeskattning.1991/92:Sk650 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lika behandling av landstingskommunalafastighetsbolag och primärkommunala i fråga om stämpelskatt vidöverförande av fastigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en särskild lagstiftning förhuvudmannaskapsförändringar vad gäller stämpelskatt.1991/92:Sk651 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatterabatt på el för kommun.1991/92:Sk652 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att upphäva lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier.1991/92:Sk655 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöklassindelning av nya fordon.1991/92:Sk669 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående prissättningen på råtallolja.1991/92:Sk674 av och () variyrkas att hos regeringen begär att naturvårdsverketfår i uppdrag att föreslå nya miljöklasser för vägfordon somgrundas på vad den effektivaste tekniken kan prestera.1991/92:Fö304 av och ()vari yrkas, såvitt nu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna attden miljöskatt på avgasutsläpp som tas ut av det civila flygetbör utvidgas till att också omfatta den militäraflygverksamheten.1991/92:Fö313 av m.fl. (s) vari yrkas,såvitt nu är i fråga6. att som sin mening ger regeringen till känna attden miljöskatt på avgasutsläpp som tas ut av det civila flygetbör utvidgas till att omfatta den militära flygverksamheten.1991/92:Fö323 av m.fl. (s) vari yrkas, såvitt nuär i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna attflyg och andra militära fordon bör omfattas av miljöbeskattningpå samma sätt som civil verksamhet.1991/92:Fö330 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att också den militära flygverksamhetenskall erlägga miljöavgifter.1991/92:T212 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att uppmuntra utveckling avmiljöanpassade fordon.1991/92:T220 av (nyd) vari yrkas, såvitt nu är ifråga3. att beslutar att den s.k. miljöaccisen tas bort.1991/92:T402 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga1. att hos regeringen begär förslag om beskattningav släpfordon dragna av jordbrukstraktorer.1991/92:T429 av m.fl. (nyd) vari yrkas, såvitt nuär i fråga5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av flytande 30-årsgräns förinförselavgifter.1991/92:Jo203 av m.fl. (s) vari yrkas, såvitt nuär i fråga7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av differentierade miljöavgifterpå bekämpningsmedel,8. att beslutar att höja miljöavgiften påhandelsgödsel så att den kompenserar tidigare genomförd sänkningav regleringsavgiften.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av skatt på HCFC, s.k. mjukafreoner,24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av skatt på osorterat avfall,36. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen nu bör förbereda nästa stegi miljöklassningen av fordon,37. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvärdering av miljöklassningen avbrännoljor och av den borttagna etanolskatten,38. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa ett miljöklassningssystem förbensin,48. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av differentierade miljöavgifterpå bekämpningsmedel,49. att beslutar att höja miljöavgiften påhandelsgödsel så att det kompenserar tidigare genomförd sänkningav prisregleringsavgiften.1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sänkta punktskatter så att miljövänligabränslen blir ekonomiskt attraktivare för konsumenterna.1991/92:Jo646 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nuär i fråga2. att hos regeringen begär förslag till omläggningav skattesystemet i riktning mot ett uttag baserat på energi-och råvaruförbrukning. InledningI det följande behandlar utskottet de allmänna motioner somväckts beträffande de indirekta skatterna. Mervärdesskattefrågorkommer utskottet att behandla i ett senare betänkande. Frågan ommervärdesskatt på fjärrvärme tas dock upp i detta sammanhang.EnergibeskattningenInriktningenEnergibeskattningen fick genom skattereformen en klararemiljöprofil. Reformen innebar att en stor del av skatteuttagetpå arbetsinkomster och sparande omvandlades till energi- ochmiljöskatter. Vidare jämställdes energi med annan komsumtion imervärdesskattehänseende.Riksdagen har fastställt riktlinjer förenergipolitiken. Dessa grundar sig på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, liberalerna och Centerpartietoch innebär att energipolitiken har som mål att på kort och långsikt trygga tillgången på el och annan energi tillkonkurrenskraftiga priser och att energipolitiken utgår från vadnatur och miljö kan bära. Omställningen av energisystemet skerenligt riktlinjerna med hänsynstagande till behovet av elektriskkraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd och ärdärför beroende av resultatet av hushållningen med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftigaelpriser. Särskilda energipolitiska program har utarbetats föratt påskynda omställningen och utvecklingen av energisystemet,och en särskild kommission, , hartillsatts för att analysera förutsättningarna för en väsentligtökad användning av biobränslen och lämna förslag till åtgärderför att stärka biobränslenas konkurrenskraft på lång sikt.I motion Sk639 av () lägger motionären fram ettförslag som syftar till en bättre styrning av bränslevalet videlproduktion. För att gynna biobränslen föreslår motionären atten särskild koldioxidavgift tas ut vid elproduktion och attinflytande medel återbetalas till elproducenter som använderbiobränslen. Motionären hemställer att hos regeringenbegär ett förslag av denna innebörd.I motion Jo645 (yrkande 16) av m.fl. (nyd)begärs ett tillkännagivande om att miljövänliga bränslen börgynnas genom sänkta punktskatter.I motion Sk351 av m.fl. (v) begär motionärerna etttillkännagivande om att resurshushållning och användning avmiljövänliga energiformer bör stimuleras på olika sätt (yrkande44). De hemställer att slopar momsen på fjärrvärme den1 (yrkande 45), höjer skatten på el från vatten-och kärnkraftverk med (yrkandena 46 och47) och slopar skatten på el från vindkraftverk (yrkandena48--50). Vidare yrkar motionärerna att begär ettförslag som innebär att ett särskilt miljöbidrag införs förvindkraftsel så att miljöbonusen uppgår till /kWh (yrkande51). Slutligen yrkas att koldioxidskatten höjs med den 1juli 1992 (yrkande 52). I motion Jo646 (yrkande 2) anför sammamotionärer att energibeskattningen bör läggas om så attförbrukningen styrs över från fossil- och kärnkraftsenergi tillförnyelsebara energiformer och vill att begär ettförslag av denna innebörd.Det framgår av regeringsförklaringen och av vad som anförts iandra sammanhang att regeringen har för avsikt att redovisariktlinjer för en EG-anpassning av de svenska skatterna,däribland energiskatterna. I regeringsförklaringen sägs ocksåatt miljövänlig energi från biobränslen, solenergi och vindkraftutvecklas och stimuleras och att arbetet med att ersätta fossilabränslen med biobränslen påskyndas. Vidare har utredningen omöversyn av reglerna om skattenedsättning för industrin ochväxthusnäringen lagt fram betänkandetKonkurrensneutral energibeskattning (SOU 1991:90). I betänkandetföreslås att industrins energiskatter sätts ner till europeisknivå. Förslaget är föremål för överväganden inomregeringskansliet. Enligt utskottets mening bör regeringensställningstagande i dessa frågor avvaktas innan beslut fattas omolika förändringar i energibeskattningen. Utskottet är därförinte berett att tillstyrka de förslag om ändringar ibeskattningen som läggs fram i dessa motioner och avstyrkerdärför desamma.Industrins nedsättningAllmän energiskatt och koldioxidskatt som erläggs vidindustriell tillverkning begränsas till av de tillverkadeprodukternas försäljningsvärde. Det är det genomsnittligaförhållandet mellan skatt och försäljningsvärde inom en branschsom är avgörande för denna nedsättning. Regeringen kan vidaremedge nedsättning av energiskatten för visst företag. Fram /92 begränsades skatten på detta sätt till 1,7 %av försäljningsvärdet. går gränsen vid avförsäljningsvärdet. För olja gäller att endast /m3av den totala skatten på 810--/m3 beaktas.Nedsättning är aktuell främst inom cement-, kalk- ochtegelindustrin, massa- och pappersindustrin, järn- ochstålindustrin samt kemi- och gruvindustrin.Utredningen (Fi 1990:10) om översyn av reglerna omskattenedsättning för industrin och växthusnäringen (Dir1990:41) har i betänkandet Konkurrensneutral energibeskattning(SOU 1991:90) föreslagit att nedsättningsreglerna för industrinersätts med särskilda energi- och koldioxidskattesatser förindustriell tillverkning och för växthusnäringen. Skattesatsernabygger på EG:s s.k. 3-dollarnivå och ansluter enligt utredningentill dagens genomsnittliga europeiska förhållanden. Förslagetinnebär att skatten för bränsle sätts ner till 10--avnuvarande nivå och att skatten för el blir 0 kr.I motionerna Sk647 av och (båda m) och Sk624 av (nyd) framställs yrkandensom går ut på att utredningens förslag bör genomföras.Utskottet anser att regeringens ställningstagande tillförslaget bör avvaktas och avstyrker därför motionerna.RåtalloljaRåtallolja framkommer som en biprodukt inom massa- ochpappersindustrin och används för framställning avspecialkemikalier. Oljan kan också användas som ersättning föreldningsolja och andra bränslen. Någon allmän energiskatt ellerkoldioxidskatt tas inte ut för råtallolja. Inom massaindustrinsätts priset till externa köpare emellertid så högt att detmotsvarar priset -- inkl. energiskatter -- för den eldningsoljasom råtalloljan skulle kunna ersätta.I två motioner -- Sk616 av m.fl. (s) och Sk669av () -- tar motionärerna uppbränslebeskattningens prishöjande effekt på råtalloljan.Motionärerna framhåller att svensk industri måste betala ettväsentligt högre pris för råtallolja än sina konkurrenter påvärldsmarknaden och begär ett tillkännagivande om att åtgärderbör vidtas för att skapa konkurrens på lika villkor.Riksdagen har vid sin tidigare behandling av liknande yrkandenvåren givit regeringen till känna att det är angeläget attproblemen för den råtalloljebaserade industrin får sin lösningoch att regeringen bör pröva frågan skyndsamt och vidtaerforderliga åtgärder (1990/91:SkU26, rskr. 375).Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga och ansersåledes alltjämt att det är angeläget att konkurrensneutralitetskapas för den råtalloljebaserade industrin. Sedan riksdagenstillkännagivande har situationen emellertid förändrats genom detförslag om en Europaanpassning av industrins energiskatter somlagts fram i betänkandet Konkurrensneutral energibeskattning(jfr. föregående rubrik). Om detta förslag genomförs behövs intelängre några särskilda åtgärder för att skapakonkurrensneutralitet för råtalloljeindustrin. Även om det finnsgoda skäl att avvakta regeringens ställningstagande tillförslaget anser utskottet att detta, bl.a. mot bakgrund avfrågans tidigare behandling, inte får innebära att frågan pånytt skjuts framåt i tiden. Enligt utskottets mening är det nuangeläget att åtgärder omgående vidtas för att skapa konkurrenspå lika villkor för råtalloljeindustrin. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker således motionerna Sk616 och Sk669.Nedsättningen av elskatten på vissa orterSedan den 1 juli 1981 är skatten på el lägre i vissa kommuneri norra . Skillnaden var ursprungligen /kWh mensedan den 1 mars 1990 gäller att elskatten är i dessakommuner och /kWh i övriga landet. När gränsen förområdet med lägre elskatt drogs 1981 togs bl.a. hänsyn tillmedeltemperaturen . I underlaget ingick dåmätningar för normalperioden --1960. Gränsen drogs frånnorra delen av till trakten av Örnsköldsvik.I motion Sk651 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att kommun bör ingå i området medlägre elskatt. Motionären hänvisar till mätningar avårsmedeltemperaturen --1990.Enligt utskottets mening finns det ingen anledning att frångåden tidigare gränsdragningen och utskottet avstyrker därförmotionen.TrafikområdetMiljöklassningen av oljor, m.m.I motion Jo612 (yrkande 37) av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om att regeringen noga bör följaeffekten av miljöklassningen av oljor och av den slopadeetanolskatten och vid behov återkomma med förslag tilländringar.Miljöklassningen av oljor infördes ochinnebär att diesel- och eldningsoljor delas in i tremiljöklasser vid energibeskattningen. Den 1 januari 1992genomfördes vissa justeringar av miljökraven. Bl.a. skärptessvavelkravet i miljöklass 2 för att bränslet i denna miljöklassskall passa vissa s.k. LETT-fordon (lågemitterande tungatätortsfordon) som finns i produktion. sänktes skatteni klass 1 och 2.Bensinskatten för oblandad etanol avskaffades den 1 januari1992 för att göra det möjligt att bedriva en tillräckligtomfattande försöksverksamhet med etanoldrivna bussar och för attstödja användningen av miljövänliga drivmedel.Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingennär det gäller miljöklassindelningen av oljor och den slopadeskatten på etanol och att regeringen vid behov återkommer med deförslag till förändringar som kan anses påkallade. Någonanledning till ett tillkännagivande i saken föreligger enligtutskottets mening inte. Utskottet avstyrker därför motion Jo612.I motion Sk619 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att fler miljöklasser bör införas fördieseloljor och skatteskillnaden ökas.Utskottet erinrar om att miljöklassindelningen av oljorändrats så sent som . Enligt utskottets meningfinns det skäl att avvakta erfarenheterna av dessa förändringarinnan ytterligare justeringar övervägs. Utskottet avstyrkermotion Sk619.KilometerskattenI motion Sk641 av (nyd) hemställer motionärernaatt frågan om en successivt slopad kilometerskatt för tungafordon utreds, och i motion Sk636 (delvis) av Skånberg(kds) begärs ett tillkännagivande om att en progressivkilometerskatt bör införas för bilar utan katalysatorrening.Regeringen har beslutat tillkalla enutredare för att se över beskattningen av dieseldrivna fordonoch föreslå en ny form för beskattning som är anpassad efter vadsom kommer att gälla inom EG. Enligt direktiven skall utredarenta fram ett förslag som kan ersätta kilometerskattesystemet.Utredaren bör också överväga om detta bör föranleda ändringar ifordonsskatteuttaget och om anpassningen till EG bör föranledaändringar i beskattningen när det gäller tunga fordon (Dir1991:106).Enligt utskottets mening bör resultatet av den nyligentillsatta utredningen om de dieseldrivna fordonens beskattningavvaktas. Utskottet avstyrker motionerna.BensinskattenI motion Jo612 (yrkande 38) av m.fl. (s) villmotionärerna ha ett tillkännagivande om att miljöklasser börinföras också för bensin. Utgångspunkten skall varabensinkvaliteten, t.ex. innehållet av aromatiska kolväten. Imotion Sk636 (delvis) av Skånberg (kds) begär motionärenett tillkännagivande om att skatten för blyad bensin bör höjasmed /l.Enligt utskottets uppfattning måste miljövinsten av att införaytterligare bensinkvaliteter vägas mot praktiska, administrativaoch andra problem som en sådan ordning för med sig. Ytterligarekvaliteter innebär bl.a. att det ställs krav på fler tankställenpå bensinstationerna. Utskottet är inte berett att tillstyrkaatt det införs ytterligare bensinkvaliteter och avstyrker därförmotion Jo612 yrkande 38.När det gäller kravet på en höjning av skatten för blyadbensin vill utskottet framhålla att skillnaden ökats så sent somden . Användningen av blyfri bensin ökar och är nuuppe i . Utskottet anser att den fortsatta utvecklingen böravvaktas och avstyrker därför även motion Sk636.I två motioner väcks frågor om en regional differentieringav bensinskatten. I motion Sk609 hemställer ochSten-Ove () om ett tillkännagivande om att enregionalt differentierad bensinskatt bör införas. I motion Sk351(yrkande 54) begärs ett tillkännagivande om att delar avfordonsskatten bör omvandlas till en drivmedelsbeskattning somgörs regionalt differentierad. Motionärerna hemställer också omatt bensinskatten i , och höjs med 15öre/l (yrkande 53).Utskottet har avstyrkt yrkandenom olika former av regional differentiering av bensinskatten medhänvisning till de praktiska och administrativa problem somdetta skulle medföra. För övrigt pågår det nu ett arbete medregionala avgifter på bilism i storstadsregionerna. Utskottetavstyrker motionerna Sk609 och Sk351 yrkande 54.MotorsågsbränsleI motion Sk601 av m.fl. (c) yrkarmotionärerna att begär förslag om en skattebefrielseför motorsågsbränsle med hälsofördelar.Utskottet vill liksom vid sin tidigare behandling (jfr1990/91:SkU5) av liknande yrkanden framhålla att utskottet serpositivt på det arbete som bedrivs för att få fram enmotorsågsbensin som reducerar de hälsorisker som skogsarbetareupplever på grund av motorsågens avgaser.