bet · GF01NU21 · 1992-03-19 00:00:00 — 1991/92NU21ÄrendetI detta betänkande behandlas -- helt eller delvis -- femmotioner från allmänna motionstiden om utrikeshandel.Frågor rörande handel med tekovaror behandlar utskottet ibetänkandet 1991/92:NU20. I betänkandet 1991/92:NU23 tarutskottet upp motioner om exportfinansiering m.m. i anslutningtill behandlingen av proposition 1991/92:108 om statens roll iden exportfrämjande verksamheten vid exportråd. Motioner (s; v) om handelspolitikens inriktning avstyrks avutskottet, som konstaterar att de synpunkter som kommer tilluttryck i motionerna ligger helt i linje med strävandeni och andra internationella organisationer. Vidareförutsätter utskottet att inom ramen för ett medlemskapi EG kommer att fortsätta att driva en politik för en globalfrihandel och verka för ett med omvärlden vidgat samarbete iövrigt.Krav på att en miljöklausul skall införas i internationellahandelsavtal förs fram i en motion (v). Utskottet noterar medtillfredsställelse det arbete kring denna fråga som bedrivs ifrämst och och avstyrker även detta motionsyrkande.Vidare avstyrker utskottet motioner med krav på en översyn avmarknadsföringen utomlands och exporten av alkoholdrycker (fp;c) resp. tobaksvaror (fp). I båda frågorna följs yrkandena upp ireservationer (fp, c, kds). Också en motion (fp) där det begärsett uttalande av om avskaffande av gränskontroller iNorden avstyrks. Strävan bör vara att alla gränskontroller sominte är nödvändiga skall avvecklas, anser utskottet, somförutsätter att arbetet med detta nu påskyndas. De motioner som behandlas här är följande:1991/92:U202 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (5) att begär att regeringen verkar förminskade internationella handelshinder dels genom att verka fören för gynnsam överenskommelse i de pågåendeGATT-förhandlingarna, dels genom att i det närmare samarbete medEG som utvecklas verka för en öppen europeisk handelspolitik.1991/92:U543 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkandet (6) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fri varu- och tjänstehandel iNorden.1991/92:N222 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av marknadsföring och export avalkohol,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av marknadsföring och export avtobaksvaror.1991/92:N276 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svensk alkoholreklam utomlands.1991/92:N277 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frihandel,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Uruguayrundan,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöregler i internationella handelsavtal,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sociala skyddsregler i internationella handelsavtal. Handelspolitikens inriktningDe inledda förhandlingarna inom ramen för det allmännatull- och handelsavtalet (), den s.k. Uruguayrundan, skulleha avslutats . Till följd av en rad tvistefrågor,där handeln med jordbruksprodukter intar en nyckelställning, harförhandlingarna ännu inte lett fram till en slutlig uppgörelse.Skulle det inte gå att nå en överenskommelse skulle det innebärabl.a. att en rad nya områden, t.ex. tjänster, inte som planerattas in i det multilaterala regelverket för handel. De nuvarandeGATT-reglerna kommer däremot att gälla även i fortsättningen.Förenta nationernas konferens för handel och utvecklinggenomförde sin åttonde session (VIII) iCartagena, . Organisationen utgör ett forum för dialogmellan och i-länderna. Konferensen samlade deltagarefrån 125 länder. Behovet av en reformering av har underårens lopp kommit att alltmer diskuteras. har drivitreformfrågan aktivt. Under konferensen uppnåddes en samsyn närdet gäller bl.a. förutsättningar för en revitalisering avorganisationen. Ett viktigt resultat av var sålundaantagandet av ett nytt arbetsprogram. I detta ges en överordnadprioritet åt åtgärder för de minst utvecklade länderna liksom åten anpassning av tillväxtstrategierna till vad som krävs medhänsyn till miljön, dvs. främjandet av en hållbar utveckling.Vid konferensen behandlades fem större sakområden, däriblandhandel och råvaror. Miljöfrågorna togs upp inom vart och ett avdessa områden. Beträffande råvarufrågor, som är av avgörandebetydelse för ekonomiska situation, antogs ensärskild resolution. Allmänt anses att VIII -- tillskillnad från tidigare konferenser -- präglades av en anda avsamarbete.I två motioner berörs frågor om handelspolitikens inriktning.Regeringen bör uppmanas att verka för minskade internationellahandelshinder, heter det i motion 1991/92:U202 (s). Två vägaratt uppnå detta mål anvisas av motionärerna. Regeringen bordesålunda medverka till att en för gynnsamöverenskommelse i GATT-förhandlingarna uppnås. Vidare borderegeringen -- i det närmare samarbete med EG som utvecklas --arbeta för en öppen europeisk handelspolitik. I fråga omu-länderna motiverar motionärerna sin ståndpunkt med attexportinkomsterna är av avgörande betydelse för dessa ländersutveckling. De beklagar därför att de handelshinder somu-länderna möter har ökat. I motionen erinras om denförutvarande socialdemokratiska regeringens insatser när detgäller att öppna för import av t.ex. textilvaror frånu-länderna. , menar motionärerna, måste gå vidaregenom att påverka andra länder, och då inte minst EG, attgenomföra motsvarande avregleringar av importen.Sverige är på ett avgörande sätt beroende av import ochexport, anförs det i motion 1991/92:N277 (v). En öppen och frihandel är därför ett starkt svensk intresse. Motionärenframhåller vikten av att även och de nyademokratiska staterna i kan sälja sinaprodukter på en världsmarknad och få tillgång till avanceradteknik och till produkter och tjänster till lägsta möjligakostnad. Uruguayrundan visar hur svårt det är att föra den friahandelns stolta paroller till bindande avtal, heter det.Sveriges ansvar härvidlag betonas. Motionären begär attriksdagen skall göra uttalanden om vikten av frihandel och omSveriges roll i Uruguayrundan.Riksdagen behandlade motioner omutrikeshandel. Härvid gav utskottet (bet. 1991/92:NU1 s. 4 f.)en allmän översikt över då aktuella förhållanden på detutrikeshandelspolitiska fältet, till vilken nu hänvisas. Påförslag av utskottet avslogs motionsyrkanden (m; fp; c) med kravpå uttalanden om frihandelns betydelse. Med hänvisning bl.a.till insatser i GATT-förhandlingarna och till dethandelspolitiska samarbetet med fannutskottet att den svenska inriktningen låg väl i linje med vadsom kom till uttryck i motionerna. Även ett motionsyrkande (c)om roll i världshandeln avslogs. Utskottet hänvisadehärvid till aktiva deltagande i såväl som UNCTAD.I en utrikespolitisk deklaration i (RD 1991/92:70) betonade utrikesminister av () att frihandeln har en avgörande betydelse för tillväxt ialla länder. , fortsatte hon, deltar aktivt iansträngningarna att föra förhandlingarna i om ettförbättrat och utvidgat internationellt frihandelssystem till enlyckosam avslutning. Hon berörde också de fattiga ländernasutveckling. Flera har demonstrerat att det gåratt bryta fattigdomsspiralen genom ett ökat deltagande ivärldsekonomin, anförde hon.Utskottet konstaterar att de synpunkter som kommer tilluttryck i motionerna ligger helt i linje med strävandeni och andra internationella organisationer. Utskottet villsärskilt peka på att i har verkat för att en öppenoch liberal handelsregim, inte minst på jordbruks- ochtekoområdena, skall åstadkommas.I takt med att det europeiska samarbetet fördjupas och breddasvidgas EG:s kontakter med länderna utanför gemenskapen. Ettsvenskt medlemskap i innebär att får fullt inflytandeöver besluten; förutsättningarna för ett svenskt agerande ilinje med vad som anförs i motionerna skulle därigenom öka.Utskottet utgår från att inom ramen för ett medlemskap iEG kommer att fortsätta att driva en politik för en globalfrihandel och verka för ett med omvärlden vidgat samarbete iövrigt.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1991/92:U202 (s) och 1991/92:N277 (v), båda i här behandladedelar.Miljöklausul i internationella handelsavtalMiljöregler i internationella handelsavtal efterlyses i motion1991/92:N277 (v). Även om principen om fri handel borde gällamåste det enskilda landet ha rätt att skydda vissa vitalasamhällsintressen. Ett land måste kunna vägra import ellerexport av produkter eller verksamheter som skadar miljö ochmänniskor, hävdar motionären. Han kräver därför att regler medförbud mot miljödumpning och andra regler för skydd av miljönskall införas i internationella handelsavtal.I flertalet sådana avtal finns en undantagsbestämmelse somtillåter ett land att reglera eller helt förbjuda importen omdet bedöms nödvändigt för att skydda människors och djurs hälsaeller för att bevara växter. En förutsättning är att sammarestriktioner också gäller motsvarande inhemska produkter. IGATT finns intaget en sådan klausul. De åtgärder som vidtas medstöd av denna artikel i avtalet får inte innebära en förtäcktinskränkning av internationell handel. Den allmänt accepteradetolkningen av artikeln är att denna i första hand avser attskydda inhemska förhållanden; den ger sålunda inte uttryckligenstöd för åtgärder riktade mot företeelser i andra länder.Miljöproblemen tillmäts en allt större betydelse i mångaländer. Mot denna bakgrund har i internationellasammanhang tagit initiativ till en översyn i fråga om sambandenmellan miljöpolitik och handelspolitik. Målet är att enöverenskommelse skall nås om lämpliga modifieringar iinternationella regelverk för att avvägningen mellan de olikaintressena skall bli bättre balanserad.Inom organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling(), i vilken 24 industriländer är medlemmar, drivs ett avSverige initierat arbete rörande handelsrelaterade miljöfrågor.Sedan mitten av diskuterar en arbetsgrupp inom --bestående av miljö- och handelspolitiska experter -- hithörandefrågor. I fokus för intresset står frågan omrisken för den konflikt som kan uppkomma mellan , som syftar till att handeln skall liberaliseras, ochinternationella miljökonventioner, som ibland innebär atthandeln bör begränsas. Formellt är arbetsgruppen inriktad på attutveckla ett förslag till OECD-rekommendationer inom områdetmiljö--handel. Arbetet är av betydelse inte bara för dedeltagande länderna inom utan även som en förberedelse fördiskussioner i den bredare medlemskretsen i . deltaraktivt i detta arbete.Inom , som har hundratalet avtalsslutande parter,drivs parallellt ett arbete på samma tema. En bildadarbetsgrupp för miljöfrågor har återinkallats. Fleramöten har hållits . Gruppen, som främst kanbetecknas som ett diskussionsforum, har tagit upp tre områdenför närmare granskning. Det första gäller samma fråga som nysshar nämnts beträffande det pågående arbetet i , nämligenförhållandet mellan multilaterala miljökonventioner och . Det andra området gäller informationsutbytet ommiljöåtgärder med handelseffekter; frågan är här i vilkenutsträckning som de nuvarande notifikationssystemen i GATTförmår fånga upp miljöåtgärder som har betydelse förhandelsutbytet länder emellan. Det tredje området tar sikte påförpackningar och bestämmelser för produktmärkning.Arbetsgruppen är inte förhindrad att ta upp även andrahandelsrelaterade miljöfrågor. , som är representant förde nordiska länderna i gruppen, deltar aktivt även i dettaarbete. deltagande betecknas som konstruktivt efteren inledningsvis starkt tveksam inställning.Vid den genomförda diskuterades,som har nämnts, miljöfrågor i anslutning till vart och ettav de fem större sakområden som togs upp under konferensen.Frågan om miljö och handel behandlades avriksdagen. Med hänvisning till dittillsvarande arbete påområdet inom , och avstyrkte utskottet (bet.1991/92:NU1) och avslog motionsyrkanden (c; mp) iämnet.Utskottet har förståelse för det syfte som motionären har försitt yrkande, nämligen att miljöproblemen -- via handeln -- inteskall kunna flytta över gränserna. Som litetutrikeshandelsberoende land har emellertid anledning attvärna om en restriktiv tolkning av undantagsbestämmelserna iGATT. En ökad tillämpning av dem skulle kunna medförahandelsrestriktioner, riktade även mot . Det är mot dennabakgrund angeläget att resultat i frågan åstadkoms genom eninternationell samordning. Härigenom undviks en snedvridning avolika länders konkurrensförutsättningar. Utskottet noterardärför med tillfredsställelse att arbetet på att åstadkomma enmultilateral överenskommelse när det gäller miljörelateradehandelsfrågor nu drivs vidare och att därtill vissa framsteg kannoteras. Med hänvisning till vad som här har sagts avstyrkerutskottet motion 1991/92:N277 (v) i den nu aktuella delen.Socialklausul i internationella handelsavtalOmänskliga arbetsförhållanden skall inte kunna vara ettkonkurrensmedel under den fria handelns täckmantel, heter detvidare i nyssnämnda motion. Motionären anser därför att Sverigebör verka för att det i internationella handelsavtal införssociala skyddsregler. Därigenom skulle det bli möjligt att vidtaåtgärder mot import av produkter som framställs genom barnarbeteeller under andra omänskliga och ovärdigaproduktionsförhållanden.I en socialklausul skulle intas regler om miniminivåerbeträffande anställnings- och arbetsvillkor. Frågan om införandeav en socialklausul i har diskuterats under en längre tid.Det är i första hand och som har tagitinitiativ härtill och varit drivande i frågan. Senastbehandlades ämnet på ett rådsmöte . Därefter har fråganom socialklausul fått stå tillbaka, främst till förmån föransträngningarna att bringa Uruguayrundan till ett framgångsriktslut. Det arbete som pågår i tar sikte på att enarbetsgrupp skall upprättas för att studera sambanden mellanhandel och sociala skyddsregler. Från många sida sesdiskussionen i i-länderna om en socialklausul som uttryck förytterligare protektionistiska strävanden riktade mot u-länderna.Intrycket härav torde ha förstärkts genom att debatten omsocialklausuler särskilt har berört branscher i vilka i-ländernahar varit utsatta för konkurrens från , exempelvistekobranschen.Frågan om socialklausul har behandlats av vidåtskilliga tillfällen. avslogs på förslag avutskottet (bet. 1991/92:NU1) en motion (c) som bl.a. berördefrågan om sociala förhållanden i samband med produktion. Härvidhänvisade utskottet till att frågan om socialklausul var underbehandling i . I en meningsyttring (v) begärdes attregeringen i skulle ta förnyade initiativ till införande avbl.a. socialklausul i internationella handelsavtal.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt ochavstyrker motion 1991/92:N277 (v) även i här aktuellt avseende.Marknadsföring och export av alkoholdryckerI utlandet marknadsförs svensktillverkade alkoholdrycker medmetoder som inte är tillåtna i , anförs det i motion1991/92:N222 (fp). En översyn av marknadsföring ochexport av alkohol utomlands krävs av motionärerna.Samma fråga tas upp i motion 1991/92:N276 (c). I Vin & SpritAB:s årsredovisning redogör företaget med stolthet, anförmotionären, för den reklamkampanj som ligger bakom den mycketlyckade exporten av Absolut Vodka. Han menar att det äranmärkningsvärt att ägaren, svenska staten, inte har gjort klartför företaget att staten inom ()har förbundit sig att verka för en 25-procentig minskning avalkoholkonsumtionen bland medlemsländerna.Motioner (s; fp; c; mp) om marknadsföring utomlands avalkoholdrycker behandlades av senast våren 1991.Utskottet anförde (bet. 1990/91:NU47) därvid följande.Bestämmande för statsmakternas inställning till frågan om exportav alkoholdrycker har varit att ett producentföretag, även dådet som är statsägt, skall ha frihet att på egetansvar unyttja förekommande exportmöjligheter. Undantag frånprincipen att exporten skall vara fri har införts i mycketbegränsad utsträckning. De gäller huvudsakligen krigsmaterieloch farliga kemikalier samt konsumentvaror som medför särskildarisker för allvarliga personskador. Utskottet åberopadesamtidigt sin tidigare uttalade ståndpunkt, att ensidigahandelspolitiska åtgärder är en olämplig metod om villbidra till att hålla tillbaka alkoholbruket i andra länder. Istället borde vårt land liksom stödja och ta del iadekvata alkoholpolitiska åtgärdsprogram som utformas iinternationellt samarbete, bl.a. inom WHO. erinradesom att på utskottets förslag (bet.1988/89:NU13) uppmanade regeringen att sörja för att WHO aktivtsöker få till stånd etiska riktlinjer för marknadsföring avalkohol. Motionerna följdes upp i två reservationer (fp, c; mp).Utskottet står kvar vid sin uppfattning. Motionerna1991/92:N222 (fp) och 1991/92:N276 (c), den förra i här berörddel, avstyrks med vad som har sagts.Marknadsföring och export av tobaksvarorAtt engagerar sig i olika internationella strävandenför minskat tobaksbruk (t.ex. inom WHO och )som delstatliga bedriver en intensivmarknadsföring för sina produkter i ett stort antal länder ärett uttryck för dubbelmoral, anförs det i motion 1991/92:N222(fp). En översyn av marknadsföring och export avtobaksvaror borde därför komma till stånd.Även frågan om marknadsföring m.m. utomlands av svenskatobaksvaror har behandlats av vid ett flertaltillfällen. Under förra berördes ämnet två gånger. Viddet senare tillfället, , avslogs motioner (fp) avmotsvarande innebörd som den nu aktuella. Utskottet (bet.1990/91:NU47) menade att tobaksföretagens marknadsföringutomlands -- som -- borde få bedrivas på vederbörandeföretags eget ansvar. Det är i första hand varje avnämarlandssak, anförde utskottet vidare, att fastställa vilka regler somskall gälla för reklam och andra marknadsföringsåtgärder ilandet. Utskottet hänvisade till de etiska riktlinjersom , moderbolag till , självt hade antagit och som kunde innebära vissarestriktioner därutöver. Av statsmakterna initierade svenskainsatser för att motverka skadligt tobaksbruk i andra länderborde även fortsättningvis göras inom ramen för ettinternationellt samarbete, ansåg utskottet. I en reservation(fp, c) uttalades att det inte är försvarbart att hänvisa tillatt marknadsföringen i varje land får ske enligt där gällanderegler; i stället borde det i statens regi utvecklas regler förmarknadsföringen utomlands av tobaksvaror.I de etiska riktlinjer för marknadsföring av rökfriatobaksprodukter som har antagitunderstryks bl.a. att snus är en produkt som är avsedd förvuxna; marknadsföringen skall utformas i enlighet därmed ochinte riktas till ungdomar.Inom EG behandlas ett förslag till direktiv omförbud mot tobaksreklam. Såväl direkt reklam, t.ex. i TV och itidningar, som indirekt skulle omfattas av förbudet. I mars 1992har med knapp majoritet tagit ställning tillförmån för förslaget. Denna viljeyttring är emellertid intebindande. En avgörande beslutsomgång i ministerrådet avses ägarum . Vidare har ett aktionsprogram mot cancer inlettsinom EG. I detta har frågan om tobaksbrukets skadeverkningargivits en framskjuten roll. deltar som fullvärdig medlemi detta program.Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att ensidigahandelspolitiska åtgärder är en olämplig metod för att minskaskadligt tobaksbruk. Det är i första hand varje avnämarlands sakatt fastställa vilka regler som skall gälla för reklam ochmarknadsföringsåtgärder i landet. Av statsmakterna initieradesvenska insatser för att motverka skadligt tobaksbruk i andraländer bör, menar utskottet, även fortsättningsvis göras inomramen för ett internationellt samarbete, i första hand inom WHO,samt inom EG. Utskottet noterar att det inom EG pågår ett arbetesom går ut på att marknadsföringen av tobaksvaror skallbegränsas. Med hänsyn till det sagda avstyrker utskottet detaktuella yrkandet i motion 1991/92:N222 (fp).Norden som hemmamarknadEn fri varu- och tjänstehandel i värnas om i motion1991/92:U543 (fp). Målet måste vara att svenska företag skallkunna betrakta som hemmamarknad; tullprocedurer ochgränskontroller av varor borde i princip vara avskaffade vidutgången av . Motionärerna anser att det nordiskasamarbetet inte skall ses som ett alternativ utan som ettkomplement till det europeiska samarbetet. Arbetet på en frivaru- och tjänstehandel i har fått ökad intensitetendast tack vare den europeiska integrationsprocessen, hävdasdet.Vid möte antogs en rekommendationsom bl.a. går ut på att de nordiska länderna bör sträva efteratt förverkliga en fri rörlighet i för varor, tjänster,kapital och personer.Ikraftträdandet av ett kommer att innebära enväsentlig fördjupning av frihandeln även mellan de nordiskaländerna. Genom avtalet kommer det bl.a. att införas enhetligaregler för upphandling, gemensamma tekniska krav och ömsesidigterkännande av provningar m.m. (bl.a. för byggprodukter). Även enviss ökad frihandel med jordbruksvaror kan bli följden. Vad ettEES-avtal däremot inte täcker är dels vissa samarbetsfrågor, ivilka de nordiska länderna kan gå längre än vad EES-avtaletinnebär, dels vissa andra frågor såsom gränskontroller.I betänkandet 1991/92:NU1 (s. 8) lämnade utskottet enredogörelse för det nordiska samarbetet såvitt det berörhandelsfrågorna. Där framhölls att målen med det nordiskasamarbetet till stor del kommer att uppnås i en vidare europeiskram. Utskottet betonade betydelsen av att det nordiskasamarbetet drivs vidare.Utskottet instämmer med motionärerna i uppfattningen om viktenav en nordisk hemmamarknad. I detta avseende vidhåller utskottetsin tidigare uttalade ståndpunkt. Strävan bör vara att allaslags gränskontroller mellan de nordiska länderna som inte ärnödvändiga skall avvecklas. Utskottet förutsätter att arbetetmed detta nu påskyndas. Något uttalande av medanledning av det berörda yrkandet i motion 1991/92:U543 (fp) ärdäremot inte behövligt. Detta avstyrks därför. beträffande handelspolitikens inriktningatt avslår motion 1991/92:U202 yrkande 5 och motion1991/92:N277 yrkandena 1 och 2,2. beträffande miljöklausul i internationella handelsavtalatt avslår motion 1991/92:N277 yrkande 3,men. (v) - delvis3. beträffande socialklausul i internationellahandelsavtalatt avslår motion 1991/92:N277 yrkande 4,men. (v) - delvis4. beträffande marknadsföring m.m. av alkoholdryckeratt avslår motion 1991/92:N222 yrkande 1 och motion1991/92:N276,res. 1 (fp, c, kds)5. beträffande marknadsföring m.m. av tobaksvaroratt avslår motion 1991/92:N222 yrkande 2,res. 2 (fp, c, kds)6. beträffande som hemmamarknadatt avslår motion 1991/92:U543 yrkande 6.men. (v) - delvisStockholm den 19 mars 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), (), Axel (), (fp), (), BoFinnkvist (s), (), (), BengtDalström (nyd), (), (), MatsLindberg (s), (), () och RolandLében (kds).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Marknadsföring m.m. av alkoholdrycker (mom.4)(fp), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande på s.7 sombörjar med "Utskottet står" och slutar med "har sagts" bort haföljande lydelse:Huvudmotivet för det svenska monopolsystemet föralkoholdrycker är att vinstintresset inte skall ges spelrum ochatt marknadsföring som bidrar till att öka konsumtionen iSverige skall förhindras. Det är, menar utskottet, mot dennabakgrund allvarligt att ett statligt helägt företag -- -- bedriver intensiv marknadsföring av spritdryckerutomlands, som ägaren, den svenska staten, iinternationella organ har förbundit sig att verka för enminskning av alkoholkonsumtionen och för att etiska normer förmarknadsföringen skall utvecklas.Rimligen borde det därför ligga i intresse attförutsättningarna för Vin & Sprit AB:s marknadsföring utomlandsav alkoholdrycker och bolagets exportverksamhet utreds. Enutgångspunkt för en sådan översyn bör givetvis vara attsamstämmighet skall uppnås i frågan vad gäller försäljning tillden svenska och till den utländska marknaden. De sociala mål somriksdagen har lagt fast för den svenska alkoholpolitiken börsålunda tillämpas även vid export.