bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — 1990/91:KrU7y s. 13, bet.1990/91:KU39 s. 65). Utskottet ansåg det viktigt att inte minstmöjligheterna för TV-tittarna att följa kulturprogram och andras.k. smala program på vad som bedöms vara god sändningstiduppmärksammas.Kulturutskottet vill tillägga att enligt utskottets mening viddirektsändningar av evenemang respekten för de mindrepublikgrupperna kräver att hänsyn tas även till dessa i de falldå ett överskridande av den beräknade programtiden aktualiserastill följd av att evenemangen tar än beräknat.Här aktuella motionsyrkanden rör frågan om andelensvenskproducerade program, satsningen på barnprogram samt fråganom en fristående programtidning. Vidare tar utskottet upp ettantal motionsyrkanden, som också de rör de allmänna riktlinjernaför programverksamheten, men som tas upp under särskildarubriker.I motion Kr7 (v) föreslås att de tre programbolagen i störreutsträckning än vad hitintills varit fallet skall prioriterasvenskproducerade program och program och musik av svenskaartister (yrkande 3).Sveriges Radio-koncernen har i sin anslagsframställning hösten1991 gjort en sammanställning av programföretagens utbud påsvenska språket m.m. Av denna framgår följande.Radiobolagens programutbud måste med undantag för delar avmusikutbudet generellt kunna betraktas som ett utbud på svenskaspråket. Riksradions andel svensk musik, dvs. musik av svenskaupphovsmän och/eller musik framförd av svenskar, utgör avden spelade musiken i Riksradion. Lokalradions innehållsanalyserav ett antal lokalradiostationers utbud visar attmålsättningen lokal/svensk musik överträffas. Av SverigesTelevisions utbud utgörs av program på svenska språket.Av är på svenskaspråket och av svenska upphovsmän. I riksradion är avUtbildningsradions sändningar på svenska språket, medan ca 95%av sändningarna är av svenska upphovsmän.Med anledning av ett motionsyrkande om andelensvenskproducerade program uttalade utskottet bl.a.att den snabba utveckling av medierna som vi nu upplever och sombl.a. innebär att allt fler svenska hem kan bli delaktiga i ettinternationellt programutbud medför ett ansvar för att detnationella kulturarvet bevaras bl.a. genom att Radiohävdar de nationella programmens ställning. Utskottet uttaladesamtidigt att utvecklingen på området noga borde följas (yttr.1990/91:KrU7y s. 12, bet. 1990/91:KU39 s. 60).Utskottet vidhåller sin ståndpunkt i denna fråga. Vidare anserutskottet att den redovisning som återgetts ovan frånSR-koncernens anslagsframställning visar att programbolagen vällever upp till den ovan redovisade formuleringen i gällandeavtal. Enligt utskottets uppfattning bör därför propositionensförslag till riktlinjer i detta avseende godkännas. Med detanförda avstyrks motion Kr7 yrkande 3.I ett senare avsnitt (s. 31) i detta betänkande behandlarutskottet frågan om andelen europeiska program i televisionen.I samma motion, Kr7 (v), framförs också förslag som syftartill att avtalen med programbolagen skall innehålla enbestämmelse om bra radio och TV för barn (yrkande 10).Enligt sin senaste anslagsframställning avser att använda det reformtillskott som kommer bolagettill del under nästa avtalsperiod bl.a för att stärkaprogramutbudet för barn och ungdom. När det gäller radio harutskottet inhämtat följande. I radion har en viss ökning avbarnprogram för mellanåldrarna skett. Vidare har allt flerbarnprogram förts över till P3 i syfte att föräldrar och barnskall kunna lyssna på samma kanal. Inför den nya avtalsperiodenfinns bl.a. planer på ett dagligt nyhetsprogram för barn.I propositionen (s. 54) uttalas bl.a. att för att publicservice-företagen skall uppfylla uppdragets ambitioner ommångsidighet och kvalitet behöver det, i likhet med vad som nugäller, sändas program av många slag, t.ex. barnprogram.Utskottet anser -- mot bakgrund av det anförda -- att det inteär erforderligt med en avtalsbestämmelse av så specifikt slagsom anges i motionen för att syftet med det här aktuellayrkandet skall tillgodoses. Yrkandet avstyrks därför.I ett annat yrkande i samma motion, Kr7 (v), föreslås att detre programbolagen skall inrätta en gemensam och oberoendeprogramtidning (yrkande 5).Radio- och TV-publiken har stora möjligheter att få tillgångtill fyllig och varierande programinformation dels ispecialtidningar, dels i dagspressen. De stora dagstidningarnahar dessutom särskilda programbilagor varje vecka.Programinformation ingår också i text-TV-utbudet. uppfattning är den fråga som motionärerna väckt någotsom bör ankomma på programbolagen att själva besluta om. Med detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.Hög kvalitet (avsnitt 10.3.2.1). Förnyelse som avtalsvillkorI propositionen föreslås att kvalitetsaspektenuppmärksammas ytterligare när det gäller riktlinjerna förprogramverksamheten och att ett överordnat kvalitetsvillkor försin i avtalen med programföretagen.Enligt kulturutskottets uppfattning är det -- i denkonkurrenssituation som råder på etermedieområdet -- i ännuhögre grad än tidigare angeläget att kvalitet ochprofessionalism präglar utbudet från public service-företagen.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i denna del.Utskottet behandlar i anslutning till kvalitetsbegreppet tvåmotioner som tar upp frågan om förnyelse avprograminnehållet. Enligt motion Kr5 (s) är kvalitetsbegreppetrimligt avgränsat i propositionen, men behöver kombineras medett stadgande om att public service-företagen skall främjaförnyelse av programinnehållet (yrkande 2). Liknande förslagframförs av motionärerna bakom motion K422 (s).Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angelägetatt utrymme finns för det nydanande, oprövade och annorlunda. mediesituation som råder är det naturligt att publicservice-företagen är föregångare i detta avseende. Genom ettförnyelsekrav markeras även den professionalism som man har rättatt vänta sig av public service-företagen. Ett särskiltförnyelsekriterium bör därför tillföras riktlinjerna. Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet att medbifall till motionerna K422 yrkande 1 i denna del och Kr5yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om förnyelse av programinnehållet.Demokratibestämmelsen (avsnitt 10.3.2.2)I propositionen redogörs 1991 ändradedemokratibestämmelsen i radiolagen, vilket innebär attprogramverksamheten som helhet skall präglas av det demokratiskastatsskickets grundidéer samt principen om alla människors likavärde och den enskilda människans frihet och värdighet. Enligtföredragande statsrådet bör de grundläggande föreskrifterna iradiolagen om programverksamhetens utformning inte ändras.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ipropositionen.Mediets särskilda genomslagskraft m.m. (avsnitt 10.3.2.3)Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen attbestämmelsen om mediets centrala ställning skall -- i enlighetmed den ändrade lydelsen i radiolagen -- omformuleras till attgälla mediets särskilda genomslagskraft när det gällerprogrammens ämnen och utformning samt tiden för sändning avprogrammen.Program om och för funktionshindrade (avsnitt 10.3.2.4)I nuvarande avtal mellan staten och programföretagen finnsklart angivet att det i public service-uppdraget ligger ensärskild skyldighet att ta hänsyn till handikappade. Vidareföreskrivs i avtalet mellan staten och moderbolaget attmoderbolaget får fördela ansvaret mellan programföretagen så attinsatserna inom koncernen samordnas.I propositionen uttalas att staten inte bör rikta detaljeradekrav i fråga om programinnehållet till programföretagen. De kravsom bör riktas mot programföretagen föreslås i huvudsaköverensstämma med de nuvarande riktlinjerna. Vidare förutsätts ipropositionen att programföretagen i avtal sig emellan kommeratt fördela ansvar för olika insatser. Genom en sådanfrivillig samordning kan de skilda förutsättningarna förradio och TV tas till vara på bästa sätt. Enligt propositionenbör de totala resurserna för detta ändamål vara minstoförändrade i jämförelse med vad som gäller . De årliga anslagsframställningarna börinnehålla en redovisning av resp. programbolags ekonomiskainsatser på detta område.Företrädare för olika handikapporganisationer har vid enuppvaktning inför utskottet understrukit att särskild hänsyn till olika grupper av funktionshindrade i programutbudet.Bl.a. framfördes krav på att de totala resurserna för insatserför olika grupper av funktionshindrade skall öka under denkommande avtalsperioden. Vidare begärdes att ett avprogramföretagen skall åläggas ett samordningsansvar förhandikappinsatserna i samtliga programbolag och att såväl nyteknik som redan befintlig teknik skall tas i anspråk för attförbättra tillgängligheten för handikappade. Slutligen föreslogsatt forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området skallpräglas av aspekter på tillgänglighet för olika grupper avfunktionshindrade, så att inte teknik som tas i bruk försämrartillgängligheten eller utestänger vissa grupper. I stället börden tekniska utvecklingen förbättra handikappades tillgång tilletermedierna.Utskottet har inhämtat att handikapputredningen har för avsiktatt inom en relativt snar framtid lägga fram ett betänkande medförslag om funktionshindrades möjligheter att ta del avsamhällsutvecklingen. Bl.a. kommer public service-företagensverksamhet att belysas.I sju motionsyrkanden tas public service-företagens insatserför de funktionshindrade upp. Två av motionsyrkandena harövergripande karaktär, två yrkanden rör samordningsansvaret, enmotion rör nyheter på teckenspråk, i en motion behandlas fråganom en samrådsgrupp för teknisk utveckling av insatser förfunktionshindrade och i en behandlas forsknings- ochutvecklingsfrågor.Motionärerna bakom motion Kr250 (s) påpekar att de nya avtalenmåste utformas så att situationen för personer medfunktionshinder påtagligt förbättras. Programföretagensskyldighet att göra programmen tillgängliga för personer medfunktionshinder bör markeras i de nya avtalen.Utskottet har bl.a. inhämtat följande om programföretagensinsatser för handikappade.Inom Riksradion görs ansträngningar för att göraprogramläsningen tillgänglig för synskadade. Ett omfattandearbete pågår i syfte att förbättra hörbarheten i Riksradionsradiokanaler. Inom är text-TV-utbudet enviktig service till hörselhandikappade. Programtextningen,direkttextningen av Rapports 19.30-sändning ochdirektkommenteringen på textremsa av sportprogram riktar sigfrämst till denna målgrupp. Ett särskilt veckonyhetsprogram påteckenspråk har sänts . Inom pågårett projekt som syftar till att pröva hur översättningstexten idigital form i text-TV-signalen kan användas för att genererasyntetiskt tal i s.k. talsyntesutrustning. Lokalradion tar i denlöpande programverksamheten upp de handikappades speciellaproblem. I telefonprogrammen ges möjlighet för bl.a.handikappade att komma till tals. Inom Utbildningsradion harutbildningsprogram på teckenspråk producerats. Under innevarandeavtalsperiod har de första TV-programmen någonsin förförståndshandikappade sänts i produktion av Utbildningsradion.Utskottet uttalade inför den nuvarande avtalsperioden bl.a.att grundsatserna om integration och normalisering sedan längegäller för samhällets insatser på handikappområdet. borde dessa grundsatser i tillämpliga delar varavägledande även för (bet. KrU 1985/86:21 s. 30).Utskottet anser att så bör vara fallet även i fortsättningen.Utskottet konstaterar att stora insatser gjorts avprogramföretagen under föregående och innevarande avtalsperiodför att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade. Detär angeläget att den positiva utveckling som ägt rum på dettaområde kan fortsätta även under nästa avtalsperiod. I likhet medkulturministern anser utskottet därför att programföretagen ävenunder nästa avtalsperiod skall åläggas ett särskilt ansvar närdet gäller program om och för funktionshindrade. Med det anfördafår det krav som framförs i motionen anses vara tillgodosett.Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av atthänsyn tas även till utvecklingsstörda, vilka i många fall kantillgodogöra sig mycket av utbudet om det utformas på ett fördem lämpligt sätt.Motionärerna bakom motion Kr3 (s) anser att den ambitionsnivåsom anges i propositionen för resurser till programinsatserför funktionshindrade är för låg (yrkande 1). Motionärernaföreslår i stället att resurserna för detta ändamål successivtskall öka, vilket bör skrivas in i de nya avtalen.Inför den nuvarande avtalsperioden uttalade utskottet att ävenbegränsade förbättringar för handikappade inom Radiosverksamhet kan vara mycket kostnadskrävande. Detta skulleemellertid inte få hindra att fortsätter sinaansträngningar att öka tillgängligheten för olikahandikappgrupper (bet. KrU 1985/86:21 s. 30). Utskottet intarsamma ståndpunkt i detta avseende, då det gäller insatser underden kommande avtalsperioden.Som nämnts i det föregående föreslås i propositionen att detotala insatserna för programföretagens handikappinsatserminst skall vara oförändrade under nästa avtalsperiodjämfört med . Utskottet är inte berett attföreslå en avtalsreglering som går längre än vad som föreslagitsi propositionen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Motionärerna bakom motion Kr8 (c) anser att det är viktigt attse över möjligheterna att ålägga ett av programbolagen ettsamordningsansvar för insatser för olika grupper avfunktionshindrade. Liknande tankar framförs i motion Kr3 (s).I den senare motionen anförs bl.a. att bäst hade varit ommoderbolaget fick vara kvar och ha detta samordnande ansvar. Omså inte blir fallet är det enligt motionärerna viktigt att någotav programbolagen får ett samordningsansvar (yrkande 2).Enligt utskottets uppfattning har det samordningsansvar förhandikappinsatser som åvilar moderbolaget under innevarandeavtalsperiod varit värdefullt. Nödvändigheten av att ensamordning kommer till stånd även under den nya avtalsperiodenär uppenbar. Utskottet utgår därför i likhet med kulturministernfrån att programföretagen kommer att åstadkomma en frivilligsamordning som innebär att de sinsemellan kommer att dela uppinsatserna för funktionshindrade. Utskottet avstyrker såledesmotion Kr3 yrkande 2 och motion Kr8, båda motionsyrkandena idenna del.I de nämnda motionerna, Kr3 (s) och Kr8 (c), tas också uppfrågan om att en plan för programföretagens insatser förfunktionshindrade skall upprättas i samråd med berördahandikapporganisationer.Inför nuvarande avtalsperiod uttalade sig utskottet ombetydelsen av att moderbolaget i samband med de årligaanslagsframställningarna redovisar en plan för insatser påhandikappområdet. Utskottet utgick från att en sådan plan skullevara flerårig. Vidare ansåg utskottet att en plan av angivetslag skulle kunna få betydelse för inriktningen och omfattningenav insatserna även på det sättet att den kan åstadkomma enallmän debatt om dessa, bl.a. i förhållande till satsningar somSveriges Radio gör på andra områden (KrU 1985/86:21 s. 30).Utskottet vidhåller att dessa synpunkter fortfarande harbärkraft -- inte minst i en situation där det inte finns ettmoderbolag.Enligt utskottets uppfattning är det således angeläget attvart och ett av programföretagen i sitt arbete framgentutarbetar en plan över tilltänkta insatser när det gällerhandikappåtgärder i vid mening. Planerna, som bör vara rullande,bör kunna presenteras i anslutning till den ekonomiskaredovisning som resp. programbolag skall avge i de årligaanslagsframställningarna. Självfallet är det av värde om även ensamlad redovisning görs av planerna, exempelvis i något avbolagens anslagsframställningar.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen med anledning av motion Kr8 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om planer förprogramföretagens satsningar för funktionshindrade. Motion Kr3-- som inte innehåller något formellt yrkande i denna del --tillgodoses därigenom i här aktuellt avseende.I motion Kr235 (s) föreslår motionärerna dagliga sändningarpå av nyhetsprogram på teckenspråk.Utskottet konstaterar att förutom den service som lämnas tillfrämst hörselskadade genom Text-TV:s programtextning ochdirektkommentering av sportprogram behövs en särskild serviceför de barndomsdöva. För denna grupp är teckenspråket det förstaspråket. Teckenspråket som är ett visuellt språk är syntaktisktannorlunda uppbyggt än svenskan. En försöksverksamhet medveckonyhetssändningar på teckenspråk, Nyhetstecken, /88 inom . För produktionen har sedan startenGävle-Dala-distriktet svarat i samarbete med . Sändningarna sker över TV2-nätet i ett20-minutersprogram med undantag av ochstorhelger. Enligt vad utskottet har inhämtat beräknasprogrammet nå av primärmålgruppen.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att också dövafår tillgång till program på sitt eget språk. Därför är detglädjande att i sin senasteanslagsframställning uttalat ambitionen att inför den nyaavtalsperioden införa nyhetssändningar på teckenspråk fem dagari veckan. Utskottet anser att de allmänna riktlinjer som anges ipropositionen om program för och om funktionshindrade tillväsentlig del tillgodoser förslaget i motion Kr235, vilkensåledes inte påkallar någon åtgärd.Då det gäller hörselskadades möjlighet att ta del avprogramutbudet i radio och TV vill utskottet framhålla att såvälenkla åtgärder som att iaktta försiktighet med att tillförabakgrundsljud och musik till talade inslag i radio och TV somutnyttjande av ny teknik kan underlätta delaktigheten för dennagrupp.Motion Kr7 (v) syftar till inrättande av en samrådsgruppmellan programbolagen, handikapporganisationerna,handikappinstitutet och för att bl.a. förbättratillgängligheten i fråga om programverksamheten såväl teknisktsom innehållsmässigt (yrkande 9).Utskottet har i det föregående framhållit att programföretagenäven under nästa avtalsperiod bör åläggas ett särskilt ansvarnär det gäller program om och för handikappade. Vidare harutskottet konstaterat att en rad insatser gjorts under den nugällande och den närmast föregående avtalsperioden för att göraprogrammen i radio- och TV-kanalerna mer tillgängliga förhandikappade. I propositionen (s. 57) uttalar kulturministernbl.a. att det finns anledning att förvänta sig att den tekniskautvecklingen kommer att ge ännu bättreförutsättningar för att förbättra tillgängligheten.Kulturministern syftar i första hand på vad digitalsändningsteknik kan möjliggöra i form av nya tjänster vid sidanav ordinarie programutsändning. Kulturministern utgår från attdetta uppmärksamt följs av programbolagen.Utskottet vill med det anförda understryka vikten av atttekniska framsteg kommer även den funktionshindrade publikentill godo i form av förbättrad tillgänglighet. Utskottetförutsätter att programbolagen utnyttjar möjligheterna attupprätthålla informella kontakter med olika handikappgrupper iavsikt att utröna dessa gruppers olika behov. Utskottet är dockinte berett att föreslå att ta initiativ till ensamrådsgrupp av det slag som motionärerna föreslår. Motion Kr7yrkande 9 påkallar inte någon åtgärd.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att frågan ominrättandet av ett publikråd kommer att behandlas längre fram idetta betänkande. Enligt förslaget i propositionen skall ipublikrådet ingå bl.a. företrädare för funktionshindrade. Ettavslag på detta förslag skulle självfallet ställa ökade krav påatt funktionshindrade på andra sätt får ökade möjligheter attframföra sina synpunkter på i första hand publicservice-företagens programverksamhet.All forsknings- och utvecklingsverksamhet på radio- ochTV-området bör enligt motion Kr3 (s) yrkande 4 innefattaaspekter på tillgängligheten för människor med funktionshinder.Ny teknik måste innebära att tillgängligheten ökar.Utskottet förutsätter att public service-företagen -- inomramen för det ansvar de har för att göra radio och TVtillgängliga för funktionshindrade -- även fortsättningsvis tarinitiativ till forsknings- och utvecklingsarbete beträffandeolika aspekter på tillgängligheten för funktionshindrade. Någotsärskilt uttalande från sida i fråga om denna del avprogramföretagens ansvar för att tillgodose defunktionshindrades behov är enligt utskottets mening inteerforderligt. Motionsyrkandet avstyrks därför av utskottet.Verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk (avsnitt10.3.2.5)I gällande avtal mellan staten och programföretagen ingårbl.a. villkor om att bolagen bör ta särskild hänsyn tillspråkliga och etniska minoriteter. Programmen skall enligtavtalen utformas så att de genom kvalitet, tillgänglighet ochmångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov ochintressen hos landets befolkning. Även mindre gruppers intressenskall i görlig mån tillgodoses.Kulturministern anser sig kunna konstatera att den service påinvandrar- och minoritetsspråk som lämnas avpublic service-bolagen är av betydande omfattning (s. 58). Införnästa avtalsperiod föreslås att de totala resurserna för dettaändamål bör vara minst oförändrade i jämförelse med vad somgäller under . Vidare uttalas att det ärangeläget att resp. programföretags ekonomiska insatser på dettaområde redovisas i samband med de årligaanslagsframställningarna.Under innevarande avtalsperiod ligger ett samordningsansvarför invandrar- och minoritetsprogrammen på moderbolaget.Kulturministern utgår från att de tre programföretagen iframtiden kan lösa det framtida samarbetet genomöverenskommelser sinsemellan.Det erinras i propositionen om att storleksförhållandet mellanolika språkgrupper varierar vilket gör att programföretagensspråkval kan behöva förändras över tiden.I sammanhanget understryks att det finns särskilda skäl sommotiverar programservice på samiska i större utsträckning än vadsom motiveras av samernas antal. Vidare framhålls att av despråkliga minoriteterna även den finskspråkiga gruppen intar ensärställning.I tre motionsyrkanden behandlas programutbudet för denfinskspråkiga gruppen.I motion Kr295 (c) föreslås att ambitionsnivån för definskspråkiga sändningarna skall höjas så att den sverigefinskapubliken får ett mångsidigt utbud (yrkande 1). Vidare föreslåsatt nyhets- och aktualitetsutbudet på finska i TV bör utvecklastill en året-runt-verksamhet som ger utrymme för kommentarer ochanalyser (yrkande 2). Slutligen föreslås att de finska barnensbehov av språklig och intellektuell stimulans skalluppmärksammas genom i producerade program (yrkande 3).I enlighet med vad utskottet uttalade anser utskottetatt av de språkliga minoriteterna intar den finskspråkigagruppen en särställning (yttr. 1990/91:KrU7y s. 13--14, bet.1990/91:KU39 s. 66). Denna särställning har som utskottetframhöll sin grund dels i de historiska banden mellanSverige och , dels i gruppens storlek. Utskottet villdärutöver erinra om att den tornedalsfinska befolkningen i norraSverige anses historiskt sett representera den ursprungligainhemska befolkningen. Den finskspråkiga gruppens rätt tillprogramservice har därför en något annan karaktär än övrigagruppers. Utskottet förutsätter att denna särställning beaktasav programföretagen. Utskottet anser att de allmänna riktlinjersom anges i propositionen om verksamhet på invandrar- ochminoritetsspråk och de särskilda villkor som gäller denfinskspråkiga gruppen till väsentlig del tillgodosermotionsyrkandena. Utskottet är inte berett att förorda merlångtgående riktlinjer i detta hänseende. Motionsyrkandenapåkallar inte någon åtgärd.Folkbildning, kultur, svenska språket resp.myndighetsinformation (avsnitt 10.3.2.6)I propositionen uttalas att de principer som tidigareformulerats i fråga om folkbildningsansvaret, programföretagenssamspel med kulturlivet, språkvårdsfrågor samtmyndighetsinformation bör ligga fast. Kulturministernkonstaterar att hör till de merbetydelsefulla av landets kulturinstitutioner, bl.a. eftersomföretaget är en av de största beställarna och producenterna avlångfilmer i landet. Riksradions roll i fråga om musik är ocksåvärdefull.I propositionen erinras om att nuvarande avtal mellan statenoch moderbolaget innehåller en föreskrift om att åtgärder förspråkvård skall samordnas inom koncernen.