bet · GF01UbU20 · 1992-05-14 00:00:00 — har en relativt sett kortutbildning för ifrågavarande yrken. Dimensioneringen avutbildningen har varit mycket hög.Mot bakgrund av de nya och allt större kraven som ställts påförskole- och fritidshemsverksamheten och den nuvarande högadimensioneringen av utbildningen anser utskottet att såvällängden som dimensioneringen av den nuvarande förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen behöver ses över. Detta börriksdagen med bifall till motionerna 1991/92:Ub30, 1991/92:Ub45yrkande 13 och 1991/92:Ub405 samt med anledning av proposition1991/92:75 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 24 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:24. beträffande förlängning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen m.m. samt vad i propositionenanförts om barn- och ungdomspedagogiska utbildningaratt med bifall till motionerna 1991/92:Ub30,1991/92:Ub45 yrkande 13 och 1991/92:Ub405 samt med anledning avproposition 1991/92:75 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,12. Rektorsutbildning (mom.29), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.47börjar med "Utskottet har inget" och på s.48 slutar med "idenna del" bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns ettstatligt ansvar att förvissa sig om att rektorer får engrundläggande utbildning i sådant som rör de nationella målenför och den nationella styrningen av skolan. Särskilt viktigtär detta nu när det blir allt vanligare att kommunerna utserockså andra än personer med erfarenhet från skolan till rektoreller till motsvarande befattning. Med hänvisning tillrektorsutbildningen som ett viktigt nationellt styrinstrumentöver skolan anser utskottet i likhet med motionärerna att denstatliga rektorsutbildningen bör vara obligatorisk och omfattaalla skolledare.Utöver denna utbildning är det ett ansvar för kommunernasjälva att se till att rektorerna får den utbildning som behövsför rektor i rollen som chefstjänsteman.Vad utskottet nu anfört om rektorsutbildning bör riksdagenmed bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 27, med anledningav proposition 1991/92:75 och med avslag på motionerna1991/92:Ub51 yrkande 9 och 1991/92:Ub54 i denna del som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande rektorsutbildningatt med bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 27,med anledning av proposition 1991/92:75 och med avslag påmotionerna 1991/92:Ub51 yrkande 9 och 1991/92:Ub54 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Forskning med anknytning till lärarutbildningen, m.m.(mom.31), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.49börjar med "Utskottet anser liksom" och slutar med "bådaförevarande motionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar liksom motionärerna attlärarutbildningen är ett stort och betydelsefullt område inomhögskolan. I likhet med vad som gäller för andrayrkesutbildningar, t.ex. utbildningar till läkare, ingenjörer,agronomer och jurister, finns behov av forskning i anslutningtill lärarutbildningen. Mot bakgrund av lärarutbildningensstora betydelse för samhället föreligger det enligt utskottetsuppfattning goda skäl att förstärka sådan forskning som haranknytning till lärarutbildningen. bör nu begära attdenna fråga ägnas särskild uppmärksamhet i samband med arbetetpå den forskningspolitiska propositionen som skall föreläggasriksdagen våren 1993.Beträffande det i promemorian och högskolor(Ds 1992:1) framlagda förslaget att det för alla lärartjänsterinom högskolan, utom det konstnärliga området, skall krävasdoktorsexamen instämmer utskottet i vad motionärerna anfört omhögskolornas för lärarutbildning möjligheter att halärare med annan utbildningsbakgrund än avlagd doktorsexamen.Riksdagen föreslås som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet nu anfört om forskning med anknytning tilllärarutbildningen och om högskolelärare inom lärarutbildningen.Utskottet tillstyrker därmed motion 1991/92:Ub45 yrkandena 29och 30.dels att moment 31 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:31. beträffande forskning med anknytning tilllärarutbildningen, m.m.att med bifall till motion 1991/92:45 yrkandena 29och 30 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,14. Högskolan för lärarutbildning i (mom.32), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.50börjar med "Utskottet har inget" och slutar med "läggs tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Som framgår av utskottets redovisning ovan har frågan omlokalisering av HLS varit aktuell . Utbildningenvid HLS ryms i många olika lokaler, och det ärenligt utskottets uppfattning nu nödvändigt att ett beslut omden framtida förläggningen kan fattas så snart som möjligt.Vad utbildningsministern i propositionen anför om detfortsatta planeringsarbetet innebär dels en uppenbar risk fören mycket utdragen behandling av ärendet, dels att regeringenhelt bortser från de lokaliseringspolitiska aspekterna.Utbildningsministern förordar som alternativt område förlokalisering ett av de känsligaste områdena i , ettområde av riksintresse när det gäller natur- och kulturvård ochett av de mest attraktiva områdena för eventuell exploatering.Enligt utskottet finns det anledning att förmoda att denfortsatta planeringen av hur Brunnsvikenområdet skall användaskommer att bli komplicerad. Slutliga beslut om utnyttjande avmark etc. kommer att dröja länge.Lokaliseringspolitiskt innebär en placering av HLS på detredan högexploaterade Frescatiområdet en förstärkning av deninomreginala obalansen både vad gäller tillgång tillhögskoleutbildning och investeringar i allmänhet. Enlokalisering till skulle väsentligt bidra till enbättre balans inom länet, inte minst ur skolans synvinkel.Utskottet vill erinra om att man i kommunerna i den södralänsdelen har den högsta andelen outbildade lärare och att detdär är en betydligt mindre andel ungdomar som söker sig tilllärarutbildningen.Utskottet har erfarit att det i finns godberedskap att efter ett besked från sättai gång arbete med att få fram bra och ändamålsenliga lokaler icampusmiljö.Med hänvisning till vad utskottet anfört och till demotiveringar härutöver som redovisas i motionerna anserutskottet att med anledning av proposition 1991/92:75och motion 1990/91:Ub719 yrkande 2 och med bifall till övrigaförevarande motionsyrkanden bör uttala sig för att HLS placerasi Södertälje.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32. beträffande högskolan för lärarutbildning i Stockholmatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub650,1990/91:Ub719 yrkande 3, 1991/92:Ub20, 1991/92:Ub41,1991/92:Ub45 yrkande 28 och 1991/92:Ub51 yrkande 12 samt medanledning av proposition 1991/92:75 och motion 1990/91:Ub719yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. Planeringsramar för grundskollärarlinjens inriktning motårskurserna 1--7 (mom.36)Under förutsättning av bifall till reservation 9Lena , , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55börjar med "Utskottet har" och slutar med "och 19" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att utbildning av lärare för grundläggandevuxenutbildning även i fortsättningen bör anordnas inom ramenför en särskild variant av grundskollärarlinjen. Denna bör varaförlagd till i , som genomVuxenutbildarcentrum, folkhögskollärarlinjen och professuren ivuxenpedagogik har särskilt goda förutsättningar för sådanutbildning. Planeringsramen bör fastställas till 24 platser.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1991/92:Ub45 yrkande 18 och med anledning av motion1991/92:Ub45 yrkande 19 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 36 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:36. beträffande planeringsramar för grundskollärarlinjensinriktning mot årskurserna 1--7att med bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 18,med anledning av proposition 1991/92:75 och motion 1991/92:Ub45yrkande 19 och med avslag på motionerna 1991/92:Ub17 yrkande 2,1991/92:Ub24 yrkande 2, 1991/92:Ub29, 1991/92:Ub33 och1991/92:Ub36 yrkande 2 dels fastställer planeringsramar ienlighet med vad som förordats i propositionen, dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omutbildning av lärare för grundläggande vuxenutbildning,16. Planeringsramar för grundskollärarlinjens inriktning motårskurserna 4--9 (mom.37), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Utskottet ställer" och slutar med "proposition1991/92:75" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion1991/92:Ub45 att ökningen av utbildningen av lärare förgrundskolans årskurser 4--9 bör ske genom utökning avplaneringsramen för grundskollärarlinjen. Den fördelning av 540nytillkommande platser som föreslås i motionen är enligtutskottets mening väl avvägd. I förslaget ingår inrättande avutbildningen vid högskolan i , vilket enligt utskottetsmening är angeläget med hänsyn till lärarförsörjningen i övreNorrland och lämpligt med hänsyn till befintlig kompetens vidhögskolan i hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 6,1991/92:Ub51 yrkande 13 och 1991/92:Ub437 yrkande 3 i dennadel, med anledning av proposition 1991/92:75 och motionerna1991/92:Ub19 yrkande 1, 1991/92:Ub21 yrkande 1, 1991/92:Ub25yrkande 1 och 1991/92:Ub51 yrkandena 11 och 14, båda i dennadel, samt med avslag på motionerna 1991/92:Ub14 yrkandena 1 och2, 1991/92:Ub17 yrkande 1, 1991/92:Ub22 yrkande 1, 1991/92:Ub24yrkande 1, 1991/92:Ub36 yrkande 1, 1991/92:Ub40 i denna delsamt 1991/92:Ub408 fastställer planeringsramar för budgetåret1992/93 i enlighet med vad utskottet förordat.dels att moment 37 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:37. beträffande planeringsramar för grundskollärarlinjensinriktning mot årskurserna 4--9att med bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 6,1991/92:Ub51 yrkande 13 och 1991/92:Ub437 yrkande 3 i dennadel, med anledning av proposition 1991/92:75 och motionerna1991/92:Ub19 yrkande 1, 1991/92:Ub21 yrkande 1, 1991/92:Ub25yrkande 1 och 1991/92:Ub51 yrkandena 11 och 14, båda i dennadel, samt med avslag på motionerna 1991/92:Ub14 yrkandena 1 och2, 1991/92:Ub17 yrkande 1, 1991/92:Ub22 yrkande 1, 1991/92:Ub24yrkande 1, 1991/92:Ub36 yrkande 1, 1991/92:Ub40 i denna del och1991/92:Ub408 fastställer planeringsramar för budgetåret1992/93 i enlighet med vad utskottet förordat,17. Planeringsramar för praktisk-pedagogisk utbildning 40poäng för lärare för årskurserna 4--9 (mom.39)Under förutsättning av bifall till reservation 16Lena , , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58börjar med "Som i det" och på s. 59 slutar med "vad utskottetförordat" bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående tillstyrkt en utökning avplaneringsramen för grundskollärarlinjens inriktning motårskurserna 4--9 med 540 platser. Av dessa avser 60 platserhögskolan i . Det finns därför inte anledning attfastställa någon planeringsram för praktisk-pedagogiskutbildning 40 poäng för lärare för dessa årskurser. Riksdagenbör således med bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 5 idenna del och med anledning av motion 1991/92:Ub51 yrkande 11 idenna del avslå förslaget i proposition 1991/92:75 tillplaneringsramar för praktisk-pedagogisk utbildning 40 poäng förlärare för årskurser 4--9. Likaså bör riksdagenavslå motion 1991/92:Ub40 i denna del.dels att moment 39 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:39. beträffande planeringsramar för praktisk-pedagogiskutbildning 40 poäng för lärare för årskurserna 4--9att med bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 5 idenna del och med anledning av motion 1991/92:Ub51 yrkande 11 idenna del avslår proposition 1991/92:75 och motion 1991/92:Ub40i denna del,18. Användningen av medel för särskilda åtgärder för attförbättra lärartillgången (mom.49), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 64börjar med "I den" och slutar med "avslå yrkandet" bort haföljande lydelse:I den akuta bristsituationen och med den osäkerhet som råderom lärarbehovet på är det enligt utskottets meningvärdefullt att regeringen disponerar ett betydande utrymme försärskilda åtgärder av tillfällig karaktär. Det ligger i sakensnatur att inte skall låsa användningen till vissutbildning av viss omfattning eller vid viss högskoleenhet.Motionerna 1991/92:Ub19 yrkande 2, 1991/92:Ub25 yrkande 2,1991/92:Ub27 i denna del samt 1991/92:Ub51 yrkande 15 bördärför avslås av . Det är enligt utskottets meningsynnerligen angeläget att utbildning av oexaminerade lärare kanfortsätta inom ramen för särskilda åtgärder och i denomfattning att det tillgodoser ett behov och det finnsrekryteringsunderlag. Detta bör med bifall tillmotion 1991/92:Ub45 yrkande 12 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 49 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:49. beträffande användningen av medel för särskildaåtgärder för att förbättra lärartillgångenatt med bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 12och med avslag på motionerna 1991/92:Ub19 yrkande 2,1991/92:Ub25 yrkande 2, 1991/92:Ub27 i denna del, 1991/92:Ub50i denna del och 1991/92:Ub51 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeForskning med anknytning till lärarutbildningen, m.m.(mom.31)() och () anför:Folkpartiet liberalerna och har haft invändningar vidtidigare diskussioner om kravet på att alla lärare i högskolanskall ha doktorsexamen.Utöver de konstnärliga utbildningarna anser vi att kravet pådoktorsexamen för alla lärare i högskolan inte bör gälla fördelar av vårdutbildningarna och lärarutbildningarna. De nämndautbildningarna har i sin kärna också praktiskakunskaper/beprövad erfarenhet, kunskaper som inte nås itraditionell forskarutbildning och som inte kan mätas i endoktorsexamen.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Utbildningspolitiken utgör för en del av ensamlad politik för rättvis fördelning. Denna politik bygger påen ekologiskt riktig tillväxt, och en grundpelare för en sådantillväxt är ett ökat tillgängligt bildningskapital. Skolanskall lära eleverna att se samband och ge dem förmåga attanalysera så att de kan förstå och förändra samhället. Detta ärkunskaper som är nödvändiga i en demokrati stadd i utvecklingmot rättvisa och jämlikhet och som vida överskridertorftigheten i den "enda kunskap" som enbart definieras utifrånsnäva ämnesgränser. delar inte, bl.a. mot dennabakgrund, flera av de skolpolitiska utgångspunkter sompresenteras i propositionen som skäl för förändringar.Regeringen föregriper bl.a. läroplanskommitténs arbete genomatt referera dess direktiv som om konsekvenserna av dem förläroplanen redan vore beslut. Detta gäller t.ex.uppdelningen av natur- och samhällsorienterande ämnen. Jagmenar att den politiska beslutsprocessen måste få ha sin gång.I propositionen talas det inte om att olika hem har olikamateriella förutsättningar för att klara uppgiften att fostraoch ge barnen omvårdnad. Dessa förutsättningar ökar inte av enekonomisk politik som ökar klyftorna i samhället, ochsjälvfallet kommer dessa förhållanden att påverka skolansmöjligheter att ta sitt ansvar för kunskapsförmedling, fostranoch omvårdnad.Med det anförda instämmer jag i reservation 1.Beträffande lärarutbildningen och skolans värdemässigagrund anser jag att ingen skall på grund av trosuppfattningeller religiös åskådning förhindras att utbilda sig till ellervara verksam som lärare i den svenska skolan. Detta har jagsärskilt behandlat i motion 1991/92:Ub51. Socialdemokraternasreservation 2 ansluter sig till yrkande 1 i motionen, varförjag instämmer i reservationen.När det gäller profilering och specialisering vill jagunderstryka att pedagogisk och innehållslig variation intefrämst bör känneteckna olika skolor utan finnas inom skolor ochinom skolklasser för att undervisningen på ett individualiseratsätt skall anpassas till elevers skiftande erfarenheter,förutsättningar och intressen. Det bör vara lärare och eleversom tillsammans väljer arbetssätt och innehåll inom läroplanensramar. Att göra profilering eller specialisering till enisolerad fråga om olikhet mellan skolor i stället för variationinom skola och skolklass riskerar att utarma skolornas ochlärarnas ansvar för innehållslig och pedagogisk variation.Eftersom läraryrket kräver särskild kompetens är det enligtmin mening av vikt att lärarutbildningen är sammanhållen ochutformad i enlighet med läraryrkets krav. Detta kom tilluttryck bl.a. genom beslut om den s.k.kommunaliseringen. Där betonades och förstärktes kraven påformell behörighet för läraryrket. Jag vill också erinra omatt i samband med frågan om den framtidastudieorganisationen i högskolan uttalat vikten av sammanhållenutbildning för yrkesgrupper som lärare, läkare, psykologerm.fl.Med det anförda instämmer jag i reservation 3.I propositionen anförs det att det bör ankomma på regeringenatt fastställa målen för respektive lärarexamen. Av vad jagredan sagt framgår att ännu inte tagit ställning ny läroplan för . Ej heller har frågan omgymnasieskolans framtida inriktning behandlats. Jag vill ocksåpeka på den omfattande diskussion som föregick UHÄ:sfastställande av central studieplan för lärarutbildningen.Mot denna bakgrund anser jag att bör få avgörafrågan om examensbeskrivningarna.Beträffande generösare tillgodoräknanderegler instämmerjag i reservation 4.Lärarutbildningen omfattar praktik som skall bedömas. Att haytterligare en bedömning efter genomgången utbildninganser jag oskäligt. Genom den av regeringen föreslagnaordningen med lärarcertifikat hotas rättstryggheten,eftersom det finns risk för att lämplighetsprövningen kan kommaatt gälla helt andra saker än lärarskicklighet. I de fall enstuderande kan anses olämplig för läraryrket bör detta kunnauppdagas och åtgärder vidtas, innan examen avläggs. Anställningsom lärare skall vila på avlagd examen och inget annat.Med det anförda instämmer jag i reservation 5.När det gäller frågan om lärarutbildningarnas innehåll villjag upprepa tidigare förslag om enförlängning med 20 poäng av utbildningen för lärare iårskurserna 1--7. Detta skulle bl.a. ge dessa lärare fullbehörighet i engelska.I fråga om vidareutbildning av förskollärare ochfritidspedagoger till grundskollärare instämmer jag ireservation 6.Den av regeringen förslagna nya grundskollärarutbildningenför årskurserna 4--9 kan jämföras med tidigareämneslärarutbildning. Av propositionen framgår inte dendefinition som måste göras vad gäller universitetsämnensöverensstämmelse med respektive skolämnen. I vår motion1991/92:Ub51 ges exempel på denna problematik. Jag hänvisartill motiveringen i den. Den nya alternativa utbildningen tordeinte öka rekryteringen till läraryrket. Jag har redanframhållit och vill än en gång understryka vikten av attutbildningen skall vara sammanhållen och utformad enligtläraryrkets krav.Med det anförda instämmer jag i reservation 7.Det skulle vara av värde att eleverna i skolan får mötalärare med invandrarbakgrund även i andra ämnen än hemspråk.Jag instämmer i vad som anförs i motion 1991/92:Ub45 yrkande 11om att det är angeläget att försöka fånga upp alla dehemspråkslärare som gjort betydelsefulla insatser i densvenska skolan och erbjuda dem vidareutbildning till enfullständig grundskollärarkompetens. De medel som avsatts försärskilda åtgärder bör bl.a. användas för detta. Saken är såviktig att borde ge regeringen detta som sin meningtill känna.Jag instämmer också i reservation 8 om svårigheterna förlärarförsörjningen vid små skolor till följd av regeringensförslag om ny grundskollärarutbildning.Jag instämmer vidare i reservation 9 när det gällerregeringens förslag att avveckla grundskollärarlinjensvariant för utbildning av lärare för grundläggande utbildningför vuxna samt i vad reservanterna anför om viss översyn avinnehåll och former för den utbildningen.Även beträffande åtgärder vad gäller den specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningen är jag överens med reservanterna ireservation 10.Beträffande förlängning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen instämmer jag i reservation 11.Enligt min uppfattning finns ingen genomtänkt modell i denkonstruktion av lärarfortbildningen som regeringenskisserar. Jag hävdar att samstämmigheten mellan deövergripande politiska besluten i och fortbildningenshuvudsakliga inriktning måste ökas. Denna princip borde gällaför en modell som enligt motion 1991/92:Ub51 dels garanterarkontinuiteten i fortbildningsverksamheten som går viahögskolan, dels starkt bidrar till utvecklingen av en likvärdigskola.När det gäller rektorsutbildningen har jag svårt att insevarför staten skall bekosta en chefsutbildning efter det attrektorerna (kommunala chefer) anställts av kommunen. En heltannan sak är ju att erbjuda utbildning inför rektorskarriärenatt genomgås, innan man anställs. I de fall när rektorerbehöver fortbildning torde denna kunna ges via friståendekurser eller kursmoment vid olika högskolor. Även skolverketbör kunna erbjuda viss fortbildning. Vad jag anfört här börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Jag instämmer i reservation 13 beträffande forskning medanknytning till lärarutbildningen och det betänkliga i ettgenerellt krav på doktorsexamen för högskolelärare.Vänsterpartiet anser att HLS bör lokaliseras tillSödertälje. Med hänvisning härtill instämmer jag i reservation14.Liksom Socialdemokraterna anser jag att varianten förgrundvuxlärare inom grundskollärarlinjens inriktning motårskurserna 1--7 bör bibehållas och att planeringsram fördenna med 24 platser vid i börfastställas av . Jag instämmer därför i reservation15.Jag anser att grundskollärarlinjens inriktning motårskurserna 4--9 bör inrättas vid högskolorna iSundsvall--och nästa budgetår. Dessutom börplatsantalet på denna linje vid högskolan i utökas med60 platser. Medel för detta finns inom ramen för anslaget tillregeringens disposition för särskilda åtgärder.Vid högskolan i --bör nästa budgetårkursplaner utarbetas med användning av medel för särskildaåtgärder, så att grundskollärarlinjens inriktning motårskurserna 4--9 kan starta där påföljande år, /94.När det gäller planeringsramar för praktisk-pedagogiskutbildning 40 poäng för lärare för årskurserna 4--9 anser jagliksom Socialdemokraterna att regeringens förslag bör avslås.Utbildningen bör alltså inte inrättas. De medel som beräknatsför denna bör i stället användas för ökad dimensionering av denreguljära lärarutbildningen -- bl.a. genom inrättande avgrundskollärarlinjens inriktning mot årskurserna 4--9 vidhögskolan i och utökning av planeringsramen vid högskolani -- samt för kompletterande utbildning, så attytterligare ej behöriga studerande görs behöriga. Dettabör med bifall till motion 1991/92:Ub51 yrkande 11 idenna del som sin mening ge regeringen till känna.Medlen för särskilda åtgärder för att förbättralärartillgången bör enligt min mening förutom tillkursutveckling vid högskolan i --användas bl.a.för att inrätta fler platser vid högskolan i ireguljär utbildning av grundskollärare för såväl årskurserna1--7 som 4--9.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermomenten 5, 10, 15, 26, 29, 37, 38, 39 och 49 borde hahemställt:5. beträffande examensbeskrivningar och examinationsrättatt med bifall till motion 1991/92:Ub51 yrkande 6och med avslag på motion 1991/92:Ub14 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts ovan,10. beträffande förlängning av grundskollärarutbildningenmed inriktning mot årskurserna 1--7att med bifall till motion 1991/92:Ub51 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ovan,15. beträffande vidareutbildning av hemspråkslärare tillgrundskollärareatt med bifall till motion 1991/92:Ub45 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ovan,26.