bet · GF01UbU20 · 1992-05-14 00:00:00 — Utskottet ser en fördel i att denpraktisk-pedagogiska utbildningen -- i enlighet med vad som förordas ipropositionen-- organiseras på sådant sätt att de olika lärarkategoriernautbildas så långt som möjligt tillsammans. I vad gäller ämnesteoretiskkomplettering enligt motionen ankommer det på regeringen och berördamyndigheter att se till att utbildningen relateras till gymnasieskolansläroplan.Med det anförda avstyrks motion 1991/92:Ub28 yrkande 1 i denna del ochyrkande 3.Lärarutbildning för grundläggande vuxenutbildningInom grundskollärarlinjen med inriktning mot årskurserna 1--7 finns ensärskild variant för utbildning av lärare i grundläggande utbildning för vuxna(grundvux). Rekryteringen till denna variant har varit svag.I propositionen erinras om beslut att grundvux och etapp 1 inuvarande kommunala vuxenutbildning skall slås samman till en ny grundläggandevuxenutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85,bet.UbU16, rskr.356). Införandet av den nya grundläggande vuxenutbildningenger enligt utbildningsministern nya förutsättningar förgrundvuxlärarutbildningen. Mot den bakgrunden föreslås att den nuvarandegrundvuxlärarutbildningen läggs ned. Då den grundläggande vuxenutbildningentill största delen ställer samma krav som , är det enligtutbildningsministern naturligt att lärarna har grundskollärarutbildning. Vidaretalar mycket för att det krävs viss livserfarenhet av de lärare som skallundervisa vuxna. Med hänvisning härtill föreslår regeringen att enpåbyggnadslinje om 20 poäng inrättas för utbildning av lärare förgrundläggande vuxenutbildning. Linjen inrättas den 1 juli 1992.För att tas in i påbyggnadsutbildningen bör enligt förslaget krävas delsgenomgången grundskollärarutbildning, dels att ha tjänstgjort somgrundskollärare under eller att ha fyllt 30 år.I motionerna 1991/92:Ub34 (s) yrkande 2 och 1991/92:Ub45 (s) yrkande 17 yrkasavslag på förslaget att avveckla grundskollärarlinjens variant avseendeutbildning av lärare för grundläggande vuxenutbildning. Mot bakgrund av densvaga rekryteringen till den nuvarande grundvuxlärarutbildningen föreslås i densenare motionen att formerna för utbildningen ses över så att bl.a.möjligheterna till decentraliserad utbildning prövas (yrkande 20). Vidare menarmotionärerna att det med bibehållen nuvarande grundvuxlärarutbildning om 140poäng bör finnas ett visst utrymme för dem som genomgått "vanlig"grundskollärarutbildning och arbetat att genom en vuxenpedagogiskpåbyggnad kunna bli behöriga som lärare i grundläggande vuxenutbildning(yrkande 21). Hur denna påbyggnad skall utformas bör anförtros den ansvarigalärarutbildningsenheten. För att tydliggöra grundvuxlärarnas yrkesprofil börutbildningen ges en egen examensbenämning (yrkande 22). Enligt motion1991/92:Ub54 (fp) slutligen bör även tidigare komvuxlärare kunna antas till denav regeringen föreslagna påbyggnadsutbildningen, eftersom de redan harerfarenhet av vuxenutbildning.Utskottet vill liksom regeringen erinra om beslut om en nygrundläggande vuxenutbildning, vilken till största delen ställer samma krav somgrundskolan.Som redan har framgått är rekryteringen till den nuvarandegrundvuxlärarutbildningen svag. Enligt vad utskottet har erfarit är knappt entredjedel av utbildningsplatserna besatta. Skälen till rekryteringsproblemenkan vara flera. Utskottet vill inte utesluta att ett av dem kan vara att det ärsvårt för en ung studerande att redan i början av lärarstudierna bestämma sigför att bli lärare just för vuxna. Bland annat ökade insatser av information,främst riktad till dem som har lärarerfarenhet, skulle kunnaförbättra situationen. Utskottet erinrar om de medel till utbildningsarvodensom står till förfogande. Det ankommer på regeringen att bestämma för vilkautbildningar arvode skall kunna beviljas.Som framgår av propositionen skall den föreslagna påbyggnadsutbildningen gede blivande lärarna inom grundläggande vuxenutbildning kunskaper omundervisningsmetoder och stoffurval för undervisning av vuxna. När det gällermöjligheten för redan utbildade komvuxlärare att antas tillpåbyggnadsutbildningen, bör det ankomma på regeringen eller myndighet underregeringen att bestämma om tillgodoräknande av tidigare utbildning ochyrkeserfarenhet.Utskottet delar regeringens bedömning att en ny ordning för lärarutbildningför grundläggande vuxenutbildning bör prövas och föreslår att riksdagengodkänner vad i propositionen anförts om inrättande av ifrågavarandepåbyggnadslinje och avveckling av grundskollärarlinjens variant för utbildningav lärare för grundläggande utbildning av vuxna. Därmed avstyrks motionerna1991/92:Ub34 yrkande 2, 1991/92:Ub45 yrkandena 17, 20, 21 och 22 samt1991/92:Ub54 i motsvarande del.Specialpedagogisk påbyggnadsutbildningDen specialpedagogiska påbyggnadsutbildning som beslutat om medanledning av förslag i propositionen om skolans utveckling och styrning (prop.1988/89:4, bet. UbU4, rskr. 95) startade /91. Den syftar till att gekvalificerade kunskaper om olika inlärningsmöjligheter ochfunktionsnedsättningar samt ett särskilt pedagogiskt och praktiskt kunnande somgrund för undervisning i samtliga skolformer och inom barnomsorgen.Utbildningen omfattar mellan 40 och 60 poäng och vänder sig till dem som hargrundläggande lärarutbildning och yrkeserfarenhet som lärare ellererfarenhet från annan verksamhet (barnomsorgen).I propositionen anförs att det behöver göras en översyn av denspecialpedagogiska påbyggnadsutbildningen med sikte på en samordning avutbildningen av lärare för komplicerad inlärningssituation resp. förinriktningen mot utvecklingsstörning. Utbildningsministern hänvisar härvid tillden förestående förändringen vad gäller huvudmannaskapet för särskolan (prop.1991/92:94) och defördelar för kommunerna som följer av att flexibelt kunna utnyttja lärarna iresp. skolformer.Den specialpedagogiska påbyggnadsutbildningen för hörselskadade och döva ärför närvarande förlagd enbart till () i Stockholm.Utbildningsministern anser att en försöksvis lokalisering till en alternativort bör övervägas. Han finner det ändamålsenligt med t.ex.vartannatårsintagning till högskolan i resp. HLS.Utbildningsministern avser att återkomma till regeringen med förslag om ettuppdrag till i , HLS och högskolan i att i samrådutreda lärarutbildningen för döva och hörselskadade. I avvaktan på ett sådantuppdrag anser han att möjligheter bör öppnas för döva, hörselskadade ochhörande som genomgår grundläggande lärarutbildning att få vissa delar av denspecialpedagogiska utbildningen redan under den grundläggande lärarutbildningenoch därmed få formell kompetens att undervisa döva och hörselskadade elever.Det har visat sig att endast ett fåtal uppfyller det krav på förkunskaper iteckenspråk om 20 poäng som ställs för antagning till påbyggnadsutbildningmed inriktning mot döva och hörselskadade. /91 uppfyllde 13 sökandeav 44 detta krav. För att på kort sikt underlätta rekryteringen tillpåbyggnadsutbildningens specialisering för döva och hörselskadade bör särskildapreparandkurser i teckenspråk för blivande lärare anordnas på fler orter ilandet. Vidare bör det vara möjligt att i ett övergångsskede medge viss dispensfrån inträdeskravet på 20 poäng i teckenspråk.Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen att fatta erforderligabeslut vad gäller förändringar i de specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningarna.Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad i propositionenanförts om åtgärder vad gäller specialpedagogisk utbildning.Enligt motion 1991/92:Ub45 (s) förbigår regeringen problemet med tillgångenpå lärarutbildare. Tillgången på sådana kan på lång sikt bli en begränsandefaktor för utbildningen, och motionärerna begär att regeringen låtergöra en översyn av tillgång och behov (yrkande 23). Regeringen bör vidareutreda behovet av lärare med speciell inriktning mot utbildning ivuxenpedagogik för bl.a. personal som arbetar med olika handikappgrupper inombl.a. landstingens rehabiliteringsverksamhet (yrkande 25). Med hänvisning tillden i propositionen aviserade översynen av den specialpedagogiskavuxenutbildningen anförs i samma motion att översynen bör gälla hela frågan omden specialpedagogiska påbyggnadsutbildningens utformning (yrkande26). I motionerna 1991/92:Ub431 (s) och 1991/92:Ub539 (s) begärs åtgärdersnarast för avhjälpa den besvärande bristen på speciallärare.Vad i propositionen anförts om åtgärder avseende kravet på kunskaper iteckenspråk har föranlett ett par motionsyrkanden. Enligt motion 1991/92:Ub45(s) yrkande 24 bör det understrykas att dispensen från kunskap i teckenspråkbara får utgöra en tillfällig åtgärd. De studerande som antagits på dispensmåste ges möjligheter att under utbildningen kompletterasina kunskaper i teckenspråk. Enligt motion 1991/92:Ub54 (fp) bör dispens gesrestriktivt, och dispensgivningen bör följas upp.Utskottet anser att det klart framgår av propositionen att regeringenuppmärksammat och fäster stor vikt vid de problem som i olika avseendenföreligger när det gäller den specialpedagogiska påbyggnadsutbildningen. Avpropositionen framgår också att utbildningsarvode kan lämnas tillstuderande på specialpedagogisk utbildningslinje.Beträffande den översyn av den specialpedagogiska utbildningen som aviserasframgår det av vad utskottet redan redovisat att den tar sikte på en samordningav utbildningen av lärare för komplicerad inlärningssituation resp. förinriktningen mot utvecklingsstörning. Utskottet vill liksom motionärerna strykaunder att den inte får leda till att det kommer att finnas färre lärare medspecialkompetens för varje handikapp. Det bör ankomma på regeringen attföranstalta om åtgärder för att tillgodose även behovet av lärare medvuxenpedagogutbildning.När det gäller den föreslagna möjligheten till viss dispens fråninträdeskravet på 20 poäng i teckenspråk instämmer utskottet i vadutbildningsministern anför, att detta inte innebär att kravet på förkunskaper iteckenspråk skall tonas ned. Huvudinriktningen bör vara att tillräckligakunskaper i teckenspråk liksom skall ha förvärvats före utbildningensbörjan. Högskolan bör dock kunna medge undantag från 20-poängskravet vid enteckenspråksutbildning motsvarande 10--15 poäng. För slutbetyg bör dock gällaatt 20 poängs utbildning i teckenspråk har inhämtats. Den föreslagna ordningenmed möjlighet till dispens skall enligt utskottet ses som en tillfällig åtgärd.Utskottet utgår från att regeringen även i fortsättningen uppmärksamt iakttarsituationen när det gäller tillgången på såväl lärare i skolan medspecialpedagogiska kunskaper som lärare i högskolan för den specialpedagogiskautbildningen.Utskottet anser inte att nu bör fatta särskilt beslut med anledningav motionerna 1991/92:Ub45 yrkandena 23, 24, 25 och 26, 1991/92:Ub54 i dennadel, 1991/92:Ub431 och 1991/92:Ub539, varför de avstyrks. Utskottet föreslårhärmed beträffande åtgärder vad gäller specialpedagogisk påbyggnadsutbildningatt lägger propositionen i denna del till handlingarna.Studie- och yrkesorientering (syo)Skolans studie- och yrkesorientering regleras i läroplanerna.I avvaktan på läroplanskommitténs förslag föreslås i propositionen nu intenågon ändring av utbildningen av syo-funktionärer.I motion 1991/92:Ub206 (fp) framläggs förslag om kompletteringsutbildning istudie- och yrkesorientering för lärare respektive viss lärarutbildning försyo-funktionärer, så att syons ursprungliga tjänster som yrkesvalslärareåter kan besättas med tjänsteinnehavare som har lämplig kombinationsutbildning.Utskottet behandlade under /90 utförligt ett likartatmotionsyrkande (mot. 1989/90:Ub623, bet. UbU22) och anförde då att det skullevara av intresse om ansvarig högskoleenhet vidtar sådana anordningar att lärarekan genomgå kompletterande syo-utbildning, och det påpekades att ävensyo-funktionärer har möjlighet att bedriva kompletterande studier.Utskottet, som erinrar om vad utskottet anförde , konstateraratt det ankommer på kommunen att besluta om anställning som lärare.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen.Barn- och ungdomspedagogiska utbildningarI propositionen erinras om att skolbarnsomsorgskommittén i sitt betänkande(SOU 1991:54) har gått igenom nuvarande utbildningar för förskola, skola ochskolbarnsomsorg. Kommittén har bl.a. behandlat frågan om samverkan mellanutbildningar på skolans, förskolans och skolbarnsomsorgens områden samt kommitmed förslag om breddning av fritidspedagogernas kompetens och barnskötaresmöjligheter till vidareutbildning. Med hänvisning till remissopinionen samttill vikten av flexibilitet inom utbildningssystemet, varigenom önskemål omvidareutbildning av skilda slag kan tillgodoses, finner utbildningsministernatt några åtgärder från hans sida inte är aktuella.Av bilagorna till propositionen framgår att regeringen överväger förslag ominrättande av en barn- och ungdomspedagogisk examen.Regeringen bereder tillfälle att del av vad utbildningsministernanfört om barn- och ungdomspedagogiska utbildningar.I motionerna 1991/92:Ub45 (s) yrkande 13, 1991/92:Ub30 (s) och 1991/92:Ub405(s) anförs skäl för en förlängning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen. Enligt den förstnämnda motionen finns detdessutom motiv för att se över dimensioneringen av utbildningen, som förnärvarande är mycket hög. Motionärerna åberopar de omfattande förändringar somskett på förskole- och fritidshemsområdet och pekar på attSverige har en relativt sett kort utbildning.Utskottet anser att det i första hand ankommer på regeringen att följautvecklingen och överväga förslag om förändringar i dimensioneringen avlärarutbildningen.När det gäller en viss utbildnings längd bör , som just nämnts i detföregående, lämpligen avvakta med ställningstagande till regeringens förslag omden grundläggande högskoleutbildningen avseende nästa budgetperiod. Utskottetutgår från att regeringen samråder med berörda högskoleorgan om behov av sådanaförändringar som föreslås i nu förevarande motioner samt gör de bedömningar iövrigt på vilka eventuella förslag om förändringar kan grundas.Utskottet föreslår att med hänvisning till vad utskottet anförtavslår motionerna 1991/92:Ub30, 1991/92:Ub45 yrkande 13 och 1991/92:Ub405 samtlägger propositionen i nu berörd del till handlingarna.FolkhögskollärarutbildningenI den av regeringen föreslagna planeringsramen för folkhögskollärarlinjen, 40poäng, föreslås oförändrat 75 nybörjarplatser i . Utöver detta berörsinte folkhögskollärarutbildningen i den föreliggande propositionen eller dessbilagor.Den planerade förändringen av studieorganisationen för högskolan ochfrånvaron av besked beträffande folkhögskollärarutbildningen harföranlett att denna utbildning behandlas i sex motioner. Sammanfattningsvisyrkas i motionerna 1991/92:Ub18 (s), 1991/92:Ub34 (s) yrkande 1, 1991/92:Ub38(c), 1991/92:Ub45 (s) yrkande 16, 1991/92:Ub46 (fp) och 1991/92:Ub51 (v)yrkande 10 att folkhögskollärarutbildningen skall finnas kvar i huvudsakmotsvarande dagens utbildning, att folkhögskollärarutbildningen skall inordnasi ett kommande examenssystem med egen examensbenämning samt attfolkhögskollärarutbildningen även fortsättningsvis skall vara förlagd tilluniversitetet i . Motionärerna åberopar behovet av en utbildning somger särskild kompetens för verksamhet på folkbildningsområdet och hänvisar tillatt den nuvarande folkhögskollärarlinjen har utvecklats från att ha varit endel av den tidigare ämneslärarutbildningen till att bli en friståendeutbildning. Vidare erinras i motionerna om den särskilda kompetens som harbyggts upp vid i på det vuxenpedagogiska området.Utskottet delar motionärernas uppfattning i frågan om behovet av en särskildlärarutbildning som skall kunna tillgodose de speciella krav som ställs på densom undervisar i folkhögskolan eller arbetar inom ett studieförbund. Det finnsenligt utskottet också skäl att erinra om den nuvarande folkhögskollärarlinjensspeciella rekryteringsprofil och linjens innehåll som gör att den avsevärtskiljer sig från övrig lärarutbildning.Utskottet vill liksom motionärerna också peka på den särskilda kompetens sombyggts upp och vidareutvecklats vid i för att mötafolkbildningens behov.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att den nuvarandefolkhögskollärarutbildningen i vid en kommande avveckling avhögskolans linjesystem skall inordnas i en framtida examensordning medangivande av en särskild examensbenämning bland yrkesexamina. Benämningenskall vara folkhögskollärarexamen, och denna skall få avläggas viduniversitetet i utskottet nu anfört om folkhögskollärarutbildningen bör medbifall till motionerna 1991/92:Ub18 yrkande 2, 1991/92:Ub34 yrkande 1,1991/92:Ub38, 1991/92:Ub45 yrkande 16, 1991/92:Ub46 och 1991/92:Ub51 yrkande 10samt med anledning av motion 1991/92:Ub18 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.Fortbildning av lärareI propositionen erinras om att kommunerna efter har detfulla arbetsgivaransvaret för lärarna. Det innebär bl.a. att kommunernaansvarar för att all i skolan anställd personal får lämplig fortbildning.Av beslut med anledning av propositionen om ansvaret för skolan(prop. 1990/91:18, bet. UbU18, rskr.76) framgår att fortbildningen av lärareär ett av statens styrmedel i en mål- och resultatstyrd skola. De av statenangivna målen för skolan skall styra kommunernas beslut även när det gällerlärarfortbildningen. Staten ansvarar, genom statens skolverk, för att det finnstillgång till fortbildning av hög kvalitet i alla delar av landet.Utbildningsministern berör vilka utvecklingsbehov i skolan som han anser varade viktigaste utgångspunkterna för fortbildningens planering de närmaste åren.Han anser det angeläget att fortbildningsresurserna i ökad utsträckning användsför ämnesfördjupning inom ramen för samarbete med högskolan.I propositionen anges en rad områden och ämnen som bör bli föremål förfortbildning. Ett särskilt avsnitt ägnas åt fortbildning av internationellkaraktär.Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad utbildningsministernanfört om fortbildning av lärare.Enligt motion 1991/92:Ub51 (v) saknas en genomtänkt modell i den avregeringen skisserade konstruktionen av lärarfortbildningen. Motionärerna villha en ordning som dels garanterar kontinuitet i fortbildningsverksamheten somgår via högskolan, dels starkt bidrar till utvecklingen av en likvärdig skola(yrkande 8).Utskottet erinrar om den ordning som gäller beträffande ansvaret förskolan och som just redovisats. Ett uttryck för statens ansvar att garanteraett adekvat fortbildningsutbud är de särskilda medel som finns reserverade förlärarfortbildning. Medlen disponeras av statens skolverk. Utifrån de mål ochriktlinjer för utvecklingen av skolan som och regeringen fastställtuppdrar åt företrädesvis universitet och högskolor att anordnafortbildning. Sådan fortbildning som inte högskolan kan åta sig uppdras åtandra fortbildningsanordnare. Detta gäller t.ex. fortbildning för vissayrkeslärare.Det bör enligt utskottet ankomma på kommunerna att lägga fast riktlinjer förlärarfortbildning i den skolplan för utvecklingen av skolan som varje kommunhar skyldighet att göra. Utskottet instämmer i vad utbildningsministern anförom att det är önskvärt att kommunerna därvid sätter upp målet att alla lärareskall få möjlighet till personalutveckling med en viss regelbundenhet.Utskottet anser att syftet med förevarande motionsyrkande är tillgodosett medvad utskottet nu anfört. Utskottet är inte berett att nu förorda ytterligarereglering av verksamheten utan utgår från att kommunerna är angelägna om attden i kommunen anställda skolpersonalen får den fortbildning som bäst gagnarsåväl skolans verksamhet som personalens utveckling.Med det anförda föreslår utskottet att beträffande fortbildning avlärare med avslag på motion 1991/92:Ub51 yrkande 8 lägger propositionen imotsvarande del till handlingarna.Under allmänna motionstiden under innevarande väcktes ett antalmotioner om behov av fortbildning i vissa ämnen eller på visst område.Utskottet tar upp dem till behandling i detta sammanhang.En sammanhållen plan för fortbildning inom miljö- ochnaturresursområdet bör enligt motion 1991/92:Ub202 (s) utarbetas (yrkande1). bör ges möjlighet att delta i utvecklandet ochgenomförandet av en sådan plan (yrkande 2).I motion 1991/92:Ub207 (fp) sägs att en omfattande fortbildning av lärare ireligionskunskap är nödvändig för att förbättra religionskunskapsämnetsställning i . Ett uttalande av om tillfredsställandemöjligheter för lärare med undervisningsskyldighet i religionskunskap att igrundutbildning och fortbildning skaffa sig erforderliga kunskaper i kristendombegärs i motion 1991/92:Ub808 (m) yrkande 2.Det föreslås i motion 1991/92:Ub256 (s) att regeringen skall utreda ochutarbeta förslag om vad som ytterligare kan göras i fråga om fortbildning föratt öka lärarnas och speciallärarnas kompetens i att undervisa elever medläs- och skrivsvårigheter.I motion 1991/92:K424 (c) yrkande 3 anförs att skolorna i sin sex- ochsamlevnadsundervisning har ett stort ansvar för att eleverna ges en sakliginformation om homosexualitet och homosexuellas situation. Det är därförviktigt att lärare som skall undervisa om sex och samlevnad ges tillräckligakunskaper om homosexuella i utbildning och fortbildning.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.I avsnittet om fortbildning för lärare anförs i propositionen attmiljökunskap är ett väsentligt kunskapsområde att betona i lärarfortbildningen.Det ankommer på att bestämma vid vilken högskola/vilka högskolorfortbildningen lämpligen bör anordnas.I samma avsnitt framhålls religionskunskapen som ett ämne vari klasslärare pågrundskolans låg- och mellanstadium bör ges ökade kunskaper genom fortbildning.Nya kursplaner för den reformerade gymnasieskolan berör bl.a. ämnetreligionskunskap, som dessutom kommer att återfinnas i samtliga nationellaprogram. Detta innebär att lärarna bör få möjlighet till fortbildning, ochdärmed få erforderliga kunskaper även i kristendom.Utskottet vill liksom utbildningsministern understryka att denspecialpedagogiska kompetensen inkluderar metoder mot läs- och skrivsvårigheteroch att detta är ett angeläget fortbildningsområde. Utskottet utgår från attkommunerna kommer att bedöma den del av den s.k. kompletteringsfortbildningensom avser att öka bl.a. den specialpedagogiska kompetensen hos alla lärare igrundskolan och i grundläggande vuxenutbildning som väsentlig för atttillgodose skolans behov.Beträffande lärarnas kunskaper om homosexualitet utgår utskottet från attlärarna genom fortbildningsinsatser ges möjligheter att skaffa sig tillräckligakunskaper härom. Utskottet instämmer med motionären i vad hon anför om behovetav utbildning i ämnet i syfte att undanröja fördomar och ändra attityder somhar sin grund i okunnighet. Även om ämnet inte nämns i den redovisning överangelägna fortbildningsområden som ges i propositionen utgår utskottet från attkommunerna och den ansvariga statliga myndigheten svarar för att nödvändigafortbildningsinsatser görs.Utskottet anser att någon särskild åtgärd inte är påkallad medanledning av de förevarande motionerna. bör med hänvisning till vadutskottet anfört sålunda avslå motionerna 1991/92:Ub202, 1991/92:Ub207,1991/92:Ub256, 1991/92:Ub808 yrkande 2 och 1991/92:K424 yrkande 3.Utskottet tar i detta sammanhang upp ett par motionsyrkanden som avser dengrundläggande lärarutbildningen och fortbildningen på ett par speciellaområden.En kvalitativt god undervisning inom de områden som handlar om alkohol,narkotika, tobak (), doping och läkemedel kräver enligt motion1991/92:Ub26 (c, s, m, fp, kds) en vägledning redan i lärarnas grundutbildning,så att ANT-kunskaperna integreras på ett naturligt sätt i undervisningen. Imotion 1991/92:Ub425 (m) yrkande 1 anförs att varje lärare och skolledare börha sådan kunskap om dyslexi att specialpedagogisk hjälp och träning kansättas in redan från skolstarten.I läroplanen för (Lgr80) föreskrivs att skolan skall geeleverna insikter i bl.a. farorna med alkohol, narkotika och tobak.