bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — Kommuner och landsting måste nogaanalysera behovet av åtgärder för att åstadkomma en minskning avaborterna och avsätta resurser för detta arbete. Arbetet måste iförsta hand syfta till att minska antalet oönskade graviditeter.Detta förutsätter framför allt en väl fungerandepreventivmedelsrådgivning.Ungdomarna är en mycket viktig grupp att nå i detabortförebyggande arbetet. I likhet med motionärerna och [vadsocialstyrelsen anför] i det nya handlingsprogrammet villutskottet framhålla ungdomsmottagningarnas roll. Mottagningarnahar visat sig kunna nå ungdomarna och få dem att ta itu medproblemen. Det är viktigt att finna nya vägar i detabortförebyggande arbetet. Alternativa rådgivningsmottagningarhåller på att växa fram. Dessa mottagningar kommerförhoppningsvis också att kunna utveckla goda metoder för att nåkvinnor i abortsituationer. Utskottet har inte minst i hiv- ochaidssammanhang framhållit betydelsen av sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan. Det är viktigt att dennaundervisning kan utvecklas och nå fram till eleverna. Utskottethar också tillstyrkt särskilda statsbidrag tillutveckling av sex- och samlevnadsundervisningen.-- -- --Vid sin senaste behandling av abortfrågan noterade utskottetatt arbetade med att ta fram ett särskiltbehandlingsprogram för att förebygga aborter. Detta program ärnu klart. Programmet innehåller en rad olika förslag tillåtgärder. betonar att det lokalt förankradearbetet i landstingen måste förstärkas. Även landstingsförbundethar uppmanat landstingen att verka för en bättre samordning avresurser för SDT- och abortförebyggande verksamhet. Utskottetanser det angeläget att handlingsprogram meddess omfattande förslag till insatser verkligen kan föras ut ipraktiskt arbete i landstingen. Utskottet förutsätter attregeringen snabbt prövar de förslag i socialstyrelsenshandlingsprogram som förutsätter regeringens medverkan.Vad utskottet anfört föreslogs som sin mening geregeringen till känna. följde utskottet (rskr. 26).Även i betänkandet 1991/92:SoU5 behandlades ett antalmotioner om abortförebyggande åtgärder. Motionerna avstyrktesmed hänvisning till att inte borde föregripabehandlingen av regeringens kommande förslag.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vill understryka vikten av att ettaktivt abortförebyggande arbete i enlighet med socialstyrelsenshandlingsprogram kommer till stånd och bedrivs på olika nivåer isamhället. skall enligt föreliggandedirektiv ägna uppmärksamhet åt frågor om sex och samlevnad, somär av stor betydelse ur abortförebyggande synpunkt. I dettaarbete har institutet möjlighet att låta utföra vetenskapligaundersökningar om t.ex. sexualvanor, bedrivaupplysningsverksamhet och vidta andra åtgärder av det slag sombegärs i motionerna. Utskottet utgår från attfolkhälsoinstitutet gör de insatser som erfordras. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna So411 (s) yrkande 2,So455 (kds) yrkande 2, So501 (fp, m, c, kds) yrkandena 1 och 2,So504 (v) yrkandena 2 och 4, So512 (kds), So521 (s) och So525(fp).När det gäller frågan om statliga subventioner avpreventivmedel förutsätter utskottet att regeringen följerfrämst p-pillerförsäljningen och vidtar erforderliga åtgärder.Utskottet avstyrker därför motion So411 (s) yrkande 1.TobaksfrågorSom ovan nämnts godkände uppgifter ochverksamhetsinriktning för (prop.1990/91:175, SoU23, rskr. Bl.a. godkändes attfolkhälsoinstitutet inledningsvis skulle starta ett permanenttobaksprogram. roll skulle, när det gällertobak, vara att utgöra en kunskapsbank, att följa utvecklingennationellt och internationellt, att sprida kunskap och metodersamt att vara opinionsbildare.Tobaksprogrammet borde enligt propositionen inriktas mot olikaåldersgrupper, varav barn och ungdomar var den viktigastegruppen. Denna del av programmet borde vara inriktad på attungdomar över huvud taget inte skall börja röka eller snusa.Stöd till skolornas förebyggande arbete borde få hög prioritet.För vuxna föreslogs arbetet i första hand inriktas på vissagrupper, t.ex. kvinnor med kort utbildning, småbarnsföräldraroch vissa yrkesgrupper. Framför allt ansågs det i propositionenvara viktigt att personer som arbetar i luftförorenade miljöerinte röker. Särskilda insatser borde riktas till grupper somröker mycket, t.ex. i form av stöd till rökavvänjning.Institutet föreslogs också få i uppgift att stödja forskning. Ipropositionen framhölls särskilt behovet avbeteendeepidemiologisk forskning på området -- varför grupper avexempelvis ungdomar börjar röka eller snusa och fortsätter,trots kunskap om de stora hälsoriskerna.Utskottet hade inga invändningar mot propositionens förslag idenna del (betänkandet s. 32).I folkhälsopropositionen redovisades också den dåvaranderegeringens förslag till kommande lagstiftning om restriktioneravseende tobaksbruk och hantering av tobaksprodukter. Enligtplanerna skulle en proposition med förslag till sådanlagstiftning föreläggas senare under år 1991.I sitt betänkande om folkhälsofrågor behandlade utskottet etttrettiotal motionsyrkanden om tobaksbruk (1990/91:SoU23 s. ).Under den allmänna motionstiden har väckts ett femtontaltobaksmotioner.En tobakspropositionI motion 1991/92:So438 av m.fl. (s) förutsättsatt regeringen återkommer till med förslag om entobakslag (yrkande 18). I motion 1991/92:So502 av BarbroWesterholm m.fl. (fp, s, m, c, kds, v) begärs etttillkännagivande till regeringen om att en tobaksproposition börläggas fram (yrkande 7).Utskottet gör följande bedömning.Hälsoriskerna vid tobaksbruk är väl dokumenterade. Utskottetanser att tobakskonsumtionen ur folkhälsosynpunkt är oroande högoch att det därför är angeläget att bl.a. genomlagstiftningsåtgärder ge stöd åt strävandena att minskakonsumtionen. Enligt vad utskottet erfar är arbetet med entobaksproposition långt framskridet inom regeringskansliet.Avsikten är att ett omfattande förslag till tobakslagstiftningskall föreläggas . Motionerna So438 (s)yrkande 18 och So502 (fp, s, m, c, kds, v) yrkande 7 får ansestillgodosedda härmed och avstyrks därför.TobaksreklamI motionerna 1991/92:So427 av (),1991/92:So482 av () och (), yrkande 1 och So502 (fp, s, m, c, kds, v) yrkande 5begärs att regeringen i sitt arbete med att lagreglera frågorkring tobak också för in ett förbud mot tobaksreklam.Motionärerna i motion So502 vill också inkludera ett förbud motsmygreklam för tobaksvaror. I motionerna hänvisas bl.a. tillvetenskapliga undersökningar som visat att reklam leder tillökat tobaksbruk och att tonåringar är en särskilt utsatt ochlätt påverkbar grupp.Motioner om förbud mot tobaksreklam, inkl. smygreklam,avstyrktes av utskottet i det ovan nämnda folkhälsobetänkandet.Utskottet ansåg då inte att något förbud mot tobaksreklam bordeinföras innan man inom EG nått enighet om ett motsvarandeförbud. följde utskottet.Enligt vad utskottet erfar har lagt fram ettförslag till direktiv om ett totalförbud för tobaksreklam, inkl.indirekt reklam. Ett sådant förbud finns redan i dagi , och . Sedan den 3 oktober 1991råder ett förbud mot TV-sänd tobaksreklam i alla . EG:sministerråd kommer att behandla frågan om tobaksreklam vid sinnästa session i maj 1992.Utskottet gör följande bedömning.Mycket talar för att ett förbud mot tobaksreklam skulle hapositiva effekter på folkhälsan. Utskottet anser emellertid attregeringens tobaksproposition bör avvaktas innan riksdagenöverväger sådana åtgärder som avses i motionerna. Utskottetavstyrker därför motionerna So427 (s), So482 (kds, m) yrkande 1och So502 (fp, s, m, c, kds, v) yrkande 5.Information om tobakens skadeverkningarI motion 1991/92:So501 av m.fl. (fp, m, c,kds) begärs en ordentlig satsning på att få unga kvinnor attinte börja röka och på att hjälpa kvinnor som är rökare attsluta (yrkande 5). Enligt motionärerna harfolkhälsoinstitutet här en av sina viktigaste uppgifter. Imotionerna 1991/92:So511 av () och1991/92:So524 av och (båda s) begärs ett handlingsprogram mot tobak, som särskiltskall gå ut på att förmå unga människor att aldrig börja rökaeller snusa.I motion 1991/92:So436 av m.fl. (s)begärs en informationskampanj till unga gravida kvinnor omrökningens skadeverkningar. I motion 1991/92:So503 avElisabeth m.fl. (m, fp, c) begärs effektiv ochmålinriktad information vid mödravårdscentraler och påBB-avdelningar (yrkande 1). I båda motionerna framhållstobakens skadliga effekter såväl för som för nyföddabarn.Det tobaksprogram som avses bedriva skall,som ovan nämnts, bl.a. inriktas på att förmå ungdomar att intebörja röka eller snusa över huvud taget. När det gäller vuxnaskall särskilda insatser riktas mot grupper som röker mycket,t.ex. i form av stöd till rökavvänjning.Motioner om behovet av information till kvinnor i samband medgraviditet och barnafödsel behandlades av utskottet i sambandmed folkhälsopropositionen. Utskottet hänvisade till attinformationen om tobakens skadeverkningar kommer att förstärkasgenom det tobaksprogram som skall bedriva,dels lokalt inom skolor, primärvård och frivilligaorganisationer, dels centralt. Utskottet framhöll vidarebetydelsen av att information ges i samband med graviditet ochbarnafödsel. Syftet med de då aktuella motionerna ansågstillgodosett, varför de avstyrktes.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vill återigen understryka vikten av att kvinnorinformeras om tobakens skadliga effekter i samband medgraviditet och barnafödsel. Utskottet konstaterar emellertid attsyftet med de nu aktuella motionerna får anses vara tillgodosettgenom det tobaksprogram som avses bedriva.Motionerna So436 (s), So501 (fp, m, c, kds) yrkande 5, So503 (m,fp, c) yrkande 1, So511 (kds) och So524 (s) avstyrks därför.Varningstexter på cigarettpaketI motion 1991/92:So500 av Skånberg (kds) begärs etttillkännagivande till regeringen om att nya,större varningstexter på tobaksprodukter bör införas(yrkande 1). presenterade socialstyrelsenett förslag till nya varningstexter som, enligt motionären,skulle ha placerat främst i världen när det gällervarningstexternas storlek på cigarettprodukter. På grund av fyratobaksbolags överklaganden har de nya varningstexterna inteträtt i kraft, uppger motionären. Enligt motionen är det avstörsta vikt att de nya texterna införs, eftersomSverige vid ett ingående i EG har mycket lättare att få behållade varningstexter som redan brukas.Utskottet gör följande bedömning.Enligt uppgift kommer gemensamma varningstexter att före åretsslut vara införda på alla cigarettförpackningar som säljs inomEG. I väntan på att EG:s varningstexter blir klara harregeringen upphävt beslut om en ny typ avvarningstexter. Tills vidare kommer de nuvarandevarningstexterna att finnas kvar på de svenska cigarettpaketen.Utskottet avstyrker motion So500 (kds) yrkande 1 med hänvisningtill det anförda.Åldersgräns för inköp av tobakI motion 1991/92:So502 (fp, s, m, c, kds, v) yrkande 1föreslås också att en åldersgräns införs för inköp avtobak, med hänvisning till att tobaksrökning medför störrerisker ju tidigare rökdebuten sker. En åldersgräns skulle ocksåvara ett stöd för de ungdomar som av grupptrycket tvingasbörja röka.Frågan om en åldersgräns för inköp av tobak togs upp avflera motionärer i samband med behandling avfolkhälsopropositionen. Den dåvarande regeringen hade ifolkhälsopropositionen anfört att den inte avsåg att föreslånågon åldersgräns för inköp av tobaksvaror. Även om det var ihög grad önskvärt att förskjuta rökdebuten till högre åldrarbedömde regeringen att en åldersgräns kunde få en motsatt verkanför vissa grupper i förhållande till vad som avsetts.Enligt propositionen skulle tobaksbruk genom en åldersgränskunna förknippas med en vana som betraktas som "vuxen", någotsom många ungdomar eftersträvar. Åldersgräns för inköp skulle isig också kunna ses som ett hinder man vill besegra. Tobakskulle på det sättet bli attraktivt. Den dåvarande regeringenbedömde vidare att förslaget om att införa åldersgräns skullemedföra betydande svårigheter i form av kontroll avefterlevnaden. Regeringen hade också erfarit att man inom EGgjort en liknande bedömning och inte hade för avsikt att läggafram något förslag om åldersgräns för inköp av tobaksprodukter,vilket tidigare diskuterats.Utskottet ansåg, av samma skäl som anförts i propositionen,att någon åldersgräns för inköp av tobak inte borde införas. Dedå aktuella motionerna avstyrktes därför.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet anser inte att bör föregripa sitt kommandeställningstagande till tobakspropositionen med något uttalandeom en åldersgräns för tobaksinköp. Utskottet avstyrker därförmotion So502 (fp, s, m, c, kds, v) yrkande 1.Rökfria miljöerI motion So502 (fp, s, m, c, kds, v) krävs bestämmelser omrökfria lokaler där icke-rökare vistas (yrkande 2). Ettrökförbud där flera vistas är också ett stöd för rökarna,påpekar motionärerna. De flesta rökare vill sluta, och ettförbud minskar tillfällena till tobaksrökning.WHO har rekommenderat regeringar och hälsovårdsmyndigheter attvidta åtgärder för att få till stånd rökfria miljöer. Mångaländer har också lagstiftat om sådana. Även i haråtgärder vidtagits men har lagstiftning av detta slaginte beslutats. På arbetsplatser, såväl offentliga som privata,har rökning i viss utsträckning begränsats genom frivilligaöverenskommelser. Även inom skolan har ansträngningar gjorts föratt tillskapa rökfria miljöer. Många landsting har också införtregler om rökfritt inom egna lokaler, vilket bl.a. innebär atthälso- och sjukvården i dessa områden kommit att omfattas avsådana regler. Att man inte kan röka fritt på allmännakommunikationsmedel har länge varit självklart.Den dåvarande regeringen anförde i folkhälsopropositionen attäven om mycket gjorts i syfte att åstadkomma rökfria miljöerkunde frivilliga bestämmelser inte ersätta lagregler. Regeringenansåg därför att det fanns skäl att införa lagbestämmelser omrökfria miljöer. Vilka bestämmelser som skulle komma attföreslås för olika typer av lokaler skulle preciseras i detkommande förslaget om lagstiftning avseende tobak.Motioner med krav på bestämmelser om rökfria miljöeravstyrktes av utskottet i samband med behandlingen avfolkhälsopropositionen (1990/91:SoU23 s. 72--74). Utskotteterinrade inledningsvis om sin vid flera tidigare tillfällenredovisade principiella inställning att ingen mot sin viljaskall behöva utsättas för tobaksrök och att rökning inte börförekomma i offentliga lokaler och andra lokaler för gemensamtbruk. Även om inte något formellt förslag om rökfria miljöerlades fram i folkhälsopropositionen, ville utskottet därför ändåinstämma i det som i stora drag redovisats om rökfria miljöer ipropositionen. Utskottet ansåg emellertid att regeringensberedning av tobakspropositionen borde avvaktas innan riksdagenövervägde sådana åtgärder som avsågs i de då aktuellamotionerna.Utskottet gör följande bedömning.Som tidigare nämnts har regeringen för avsikt att senare i årförelägga en tobaksproposition. Utskottet vidhållersin inställning att propositionen bör avvaktas innan riksdagenöverväger att införa bestämmelser om rökfria miljöer. MotionSo502 (fp, s, m, c, kds, v) yrkande 2 avstyrks därför.Gränsvärden för tjärhalt i cigaretterI motion So502 (fp, s, m, c, kds, v) begärs också etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom en maximihalt av tjära per cigarett och (yrkande 6). Motionärerna anser att Sverigebör följa på detta område.I folkhälsopropositionen anförde den dåvarande regeringen attden borde få rätt att föreskriva gränsvärden för vissa skadligabeståndsdelar i tobak, för att på det sättet minska riskerna förskador vid ett fortsatt tobaksbruk (s. 145). Regeringen fann detönskvärt att i detta avseende införde bestämmelser ienlighet med EG, vilket innebar att högsta tillåtna tjärmängd icigaretter borde bli per cigarett och fr.o.m. år 1998.Utskottet delade uppfattningen att regeringen borde ha rättatt föreskriva gränsvärden, i första hand för högsta tillåtnatjärhalt i cigarettrök, och ansåg att de då aktuella motionernaom maximihalter för tjära blev tillgodosedda utan någon vidareåtgärd av riksdagen.Utskottet gör följande bedömning.Enligt vad utskottet erfar kommer regeringen att antingen iden kommande tobakspropositionen eller i annat sammanhangföreslå bestämmelser som ger möjligheter att besluta ommaximihalter för tjära i cigaretter som ansluter till EG:sbestämmelser på området. Syftet med motion So502 (fp, s, m, c,kds, v) yrkande 6 är därmed tillgodosett. Motionen avstyrksdärför.Hälsoinformation i radio och TVI motion So482 (kds, m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vikten av saklig och vetenskapligt väl underbyggdhälsoinformation i radio och TV (yrkande 2). Enligtmotionärerna hör till det fåtal länder där det ärsärskilt svårt att nå allmänheten med hälsoinformation genommedia. Basen i ett tobaksförebyggande arbete måste i dagenskunskapsläge vara brett upplagd och vetenskapligt väl förankradhälsoinformation för att påverka kunskaper, attityder ochbeteenden. I detta arbete bör, enligt motionärerna, våra mediamedverka, kanske främst TV.I avtalet mellan staten och bolagen i Radio-koncernenfinns en föreskrift om att programbolag på begäran av statligmyndighet skall sända meddelande som är av vikt för allmänheten.Denna möjlighet har utnyttjats bl.a. av i dessupplysningsverksamhet. Sålunda har i TV:s"Anslagstavlan" informerat om bl.a. nya varningstexter påcigarettpaket. Fr.o.m. kommerfolkhälsoinstitutet att överta denna form avupplysningsverksamhet från socialstyrelsen.Kulturutskottet har behandlat motionermed begäran om information om alkohol i riksradion ochtelevisionen, se bl.a. 1989/90:KrU25 s. 26. hardå dels erinrat om innehållet i avtalen med de sändande bolagen,dels understrukit att radions och televisionens genomslagskraftmedför att ett stort ansvar vilar på programföretagen och i programverksamheten bör iaktta varsamhet vid speglingen avbruket av olika gifter. har också framhållit attdet sänts program i såväl TV som radio medupplysning om effekter av narkotikabruk och spritmissbruk.Som framgått av den här lämnade redovisningen har statligamyndigheter möjlighet att utnyttja radio och TV iupplysningsverksamhet.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motion So482(kds, m) yrkande 2 inte påkallar någon åtgärd av ochavstyrker därför motionen.AlkoholfrågorGrunddragen i den svenska alkoholpolitiken slogs fast avriksdagen (prop. 1976/77:108, SkU40, rskr. Härvidantogs också det regelsystem som omgärdar hanteringen avalkohol. beslut innebär bl.a. att samhället måstevidta åtgärder på en mängd områden i syfte att minskaalkoholkonsumtionen och därmed alkoholskadorna.Sverige har ställt sig bakom , i vilken bl.a. ingår att minska alkoholkonsumtionenmed --2000.Systembolaget spelar en viktig roll i den svenskaalkoholpolitiken. Ansvaret för bolaget inom regeringskansliethar efter regeringsskiftet förts över från finans- tillsocialdepartementet.Som tidigare framgått skall fåen framträdande roll när det gäller alkoholprevention ochalkoholens roll för folkhälsan. Institutet skall enligtdirektiven för organisationskommittén bygga upp program förområdet alkohol och droger. Vidare skall organisationskommitténöverlägga med ochnarkotikaupplysning (CAN) om en lämplig samordning av CAN:s ochfolkhälsoinstitutets verksamheter.I folkhälsopropositionen 1990/91:175 redogörs närmare föralkoholprogrammets inriktning och innehåll (s. 110 ff).Programmet skall enligt propositionen inriktas påalkoholprevention samt information och opinionsbildning. Temansom bör få hög prioritet i institutets alkoholpreventiva arbeteär enligt propositionen följande. Ingen alkohol underuppväxttiden eller i arbetslivet, motverka langning, hembränningoch annan illegal alkoholhantering samt stöd till alkoholfriamiljöer och umgängesformer. Inom ramen för sitt arbete börinstitutet vidare följa alkoholutvecklingen samt stödjaforskningsinsatser på alkoholområdet varvidfolkhälsoperspektivet bör lyftas fram.I anledning av folkhälsopropositionen 1990/91:175 uttaladeutskottet i betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 41) i likhet meddåvarande regeringen att målet för den svenska alkoholpolitikenäven fortsättningsvis skall vara att minska den totalaalkoholkonsumtionen för att därigenom begränsa alkoholensskadeverkningar. Detta sades bl.a. kunna ske genom en aktivprispolitik och genom att det restriktionsprogram somkringgärdar hanteringen av alkoholdrycker upprätthålls. uppfattning förefaller det inte omöjligt att nå25-procentsmålet inom ramen för den förda alkoholpolitiken. Detfinns därför knappast skäl för vare sig en drastisk skärpningeller liberalisering av den svenska alkoholpolitiken, ansågutskottet.Regeringen beslöt att tillsätta enparlamentarisk alkoholpolitisk kommission (Dir. 1991:124).Kommissionens främsta uppgift är enligt direktiven att formuleraen strategi för att nå målen att minska den totalaalkoholkonsumtionen och att begränsa alkoholens skadeverkningar.Kommissionen bör jämföra den svenska alkoholpolitikens mål ochmedel med den politik som andra jämförbara länder för på dettaområde. I kommissionens uppgift ingår även att beskrivaskillnader i konsumtions- och skadenivåer mellan länderna ochatt analysera effekterna av ländernas politik.I den mån kommissionen finner att delar av det svenskaregelsystemet behöver förändras, med hänsyn till EG:s regelverkeller av andra skäl, bör kommissionen lägga fram förslag tillsådan reviderad lagstiftning.Kommissionen bör vidare kartlägga och redovisa de ökadesvårigheter att uppfylla de alkoholpolitiska målen som en svenskanpassning till EG kan inrymma. Kommissionen skall presenteraförslag till insatser som medför att de alkoholpolitiska målenkan uppfyllas, även inom ramen för EG-integrationen.Kommissionen bör vidare överväga hur det opinionsbildande ochattitydpåverkande arbetet inom området kan förstärkas och bedömahur såväl de primär- som sekundärpreventiva insatserna kanutvecklas ytterligare.I kommissionens uppdrag ingår också att göra en översyn avvården av alkoholmissbrukare och bedöma behoven av förändringarav vårdformer och vårdinnehåll. De kvinnliga missbrukarnasvårdbehov skall därvid uppmärksammas särskilt.Slutligen skall kommissionen även behandla frågor som gällermissbrukets familjesociala konsekvenser.Kommissionen skall enligt direktiven avsluta sitt arbete föreutgången av 1993.En aktivare alkoholpolitikI motion So289 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom alkoholkommissionen och nödvändiga alkoholpolitiska insatser(yrkande 1). Motionärerna kritiserar beslutet att tillsättaen alkoholkommission och menar att vi har kunskap om vilkaverksamma metoder som finns för att minska alkoholkonsumtionen ienlighet med WHO:s målsättning. Risken är nu enligt motionenuppenbar att effektiva åtgärder såsom exempelvis prishöjningaruteblir i avvaktan på kommissionens arbete, och att tempo därmedtappas i alkoholpolitiken.I motion So438 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom en mer aktiv alkoholpolitik (yrkande 17). Motionärernaanför att regeringens beslut att tillsätta en alkoholkommissioninnebär att tid förloras när det gäller att föra den aktivaalkoholpolitik som uttalat sig för. Motionärernasuppfattning är att alkoholpolitiken skall utvecklas inom ramenför en aktivare folkhälsopolitik. Förebyggande arbete och enrestriktiv alkoholpolitik behöver gå hand i hand med ökadkunskap och bättre informationsinsatser. Enligt motionärerna börungdomar särskilt uppmärksammas.I regeringsförklaringen anförde statsministern attalkoholmissbruket är vårt största sociala problem och att dennya regeringen avser att föra en aktiv alkoholpolitik som syftartill minskad konsumtion och minskade alkoholskador (snabbprot.1991/92:6).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet har vid upprepade tillfällen uttalat sitt stöd fören fortsatt aktiv svensk alkoholpolitik, som bl.a. innebär atten avsevärt större vikt än tidigare skall läggas vidförebyggande insatser utifrån ett folkhälsoperspektiv.