bet · GF01NU23 · 1992-04-09 00:00:00 — Proposition 1991/92:100 1991/92NU23ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1991/92:100 (budgetpropositionen) bilaga4 () punkterna B 6 (organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete m.m.), B 7(internationell råvarulagring), E 1 (kommerskollegium) och E 3(exportkreditnämnden, täckande av vissa utgifter förskadeersättningar),dels proposition 1991/92:108 om statens roll i denexportfrämjande verksamheten vid exportråd,dels -- helt eller delvis -- fyra motioner från allmännamotionstiden,dels de tre motioner som har väckts med anledning avproposition 1991/92:108.En skrivelse med synpunkter på statens stöd till export avkonsulttjänster har inkommit från (SweRoad). Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen om anslag beträffande organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete, internationellråvarulagring samt kommerskollegium. Vidare tillstyrks förslagom anslag och bemyndiganden gällande exportkreditnämnden. Därmedavstyrker utskottet en motion (v) som går ut på att nämnden inteskulle kompenseras för skuldlättnad avseende . Likasåavstyrks fyra motioner om liberalisering av riktlinjerna förexportkreditgarantier med avseende på bistånd (v), miljöskydd(nyd) resp. sysselsättning (s; nyd).I betänkandet behandlas även en proposition omexportfrämjande. Med anledning av yrkanden i två motioner (s;nyd) föreslår utskottet att skall göra etttillkännagivande om att uppgifterna för exportråd börförtydligas såväl när det gäller dess verksamhet för de små ochmedelstora företagen som dess samarbete med de regionalautvecklingsfonderna. Vidare förespråkar utskottet en samordningav skilda verksamheter utomlands med anknytning till främjandetav svenska intressen, bl.a. avseende export och turism; genomett uttalande av i enlighet härmed blir en motion (s)i huvudsak tillgodosedd. Utskottet tillstyrker regeringensbegäran om bemyndigande att teckna nytt avtal om Exportrådet.Likaså godtas regeringens förslag om medel till exportfrämjandeför /93; motioner som går ut på ett ökat (v)resp. minskat anslag (nyd) avstyrks härigenom. Proposition 1991/92:100 I proposition 1991/92:100 bilaga 4 ()framlägger regeringen förslag om anslag m.m. under tredjehuvudtiteln för /93. Efter föredragning avstatsrådet föreslås under här angivna punkterföljande:B 6. Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. (s.46--48)att till Organisationer för internationell handeloch råvarusamarbete m.m. för /93 anvisar ettförslagsanslag på 9278000 kr.B 7. Internationell råvarulagring (s.48f. )att till Internationell råvarulagring för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på 2000000 kr.E 1. (s.217--219)att till för /93anvisar ett ramanslag på 51647000 kr.E 3. , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar (s.220--227)att riksdagen1. medger att det av medgivna högstabetalningsansvaret för exportkreditgarantier fastställs till25000000000 kr. för n-garantier och till 45000000000kr. för LT-garantier,2. medger att staten åtar sig betalningsansvar i form avstatsgaranti för investeringar i utlandet till ett belopp avhögst ,3. godkänner att den rörliga kredit som ställts till EKN:sförfogande /93 hos får uppgåtill . för de gamla systemen och till200000000 kr. för de nya systemen,4. bemyndigar regeringen att medge att EKN från budgetåret1992/93 och tills vidare får uppta lån i utländsk valuta tillett motvärde av högst , varav 200000000kr. för de nya systemen,5. till , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar [för] /93 anvisar ettförslagsanslag på . enligt de riktlinjer föredragandestatsrådet förordat.Under sistnämnda punkt bereds (6) vidare tillfälleatt ta del av vad föredragande statsrådet anfört omgarantigivning i n-systemet för varor och tjänster som inte ärsvenska, men som ingår i svenska exportaffärer.Proposition 1991/92:108Huvudsakligt innehållI proposition 1991/92:108 () konstaterasatt det finns samhällsekonomiska motiv för att staten även ifortsättningen skall stödja den exportfrämjande verksamhet sombedrivs genom exportråd. Vissa riktlinjer förverksamheten förordas. Små och medelstora företag som saknarerfarenhet från export bör prioriteras i rådets verksamhet.Förslag framläggs om godkännande av ett reviderat avtal mellanstaten och allmänna exportförening om Sverigesexportråd. I linje med omläggningen av den ekonomiska politikenmot generellt verkande åtgärder för främjande av det svenskanäringslivets konkurrenskraft förespråkas en halvering av detstatliga stödet . För /93föreslås totalt ca 219milj.kr. till exportfrämjandeverksamhet, varav 190milj.kr. är avsedda för Sverigesexportråd.FörslagI propositionen föreslår regeringen -- efter föredragning avstatsrådet -- att riksdagen1. antar förslaget till lag om upphävande av lagen (1979:545)om beslutanderätt för exportråd beträffandeprojektexport,2. bemyndigar regeringen att sluta nytt avtal med om exportråd i huvudsakligöverensstämmelse med vad som sägs i avsnitt 4,3. till Exportfrämjande verksamhet för /93anvisar ett reservationsanslag på . De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1991/92:N217 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om exportkrediter till och övrigaöststater.1991/92:N235 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör utfärda instruktion tillExportkreditnämnden att vid kreditgivning till beaktade fem biståndspolitiska målen,2. avslår regeringens begäran om bemyndigande att användaanslaget E 3. , täckande av vissa utgifterför skadeersättningar för /93, för att beviljaEKN ersättning med . med anledning avskuldlättnad till , överenskommen i Parisklubben.1991/92:N267 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om exportkrediter till länderna inom OSS,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. barter-affärer till OSS.1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandet (8) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att snabbt skapa tillräckligafinansieringsinstrument för att få i gång ickebiståndsfinansierade investeringar.De motioner som har väckts med anledning av proposition1991/92:108 är följande:1991/92:N26 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till de små och medelstora företagen vad gällerexportfrämjande verksamhet,2. hos regeringen begär förslag om en närmare knytning avsvenska turistfrågor till verksamhet.1991/92:N27 av (nyd) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en utredning om utvecklingsfondernasframtida arbetsuppgifter,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Exportfrämjandets organisation i utlandet medspeciell hänsyn till behovet för småföretagen att vidambassaderna utomlands anställa lokalt rekryteradesäljare/affärsmän,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ytterligare neddragning med 15 milj.kr. görs av anslaget till ER [], dvs. tilltotalt 195 milj.kr.1991/92:N28 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nästa utredning som görs av Exportrådetsverksamhet skall grundas på en ekonomisk och ekologiskeffektivitetsanalys,2. till exportråd för /93 anvisar52820000 kr. utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes ,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att exportråd skall prioritera export avmiljövänlig teknik,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att exportråd skall främja handel med tredjevärlden,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att exportråd även skall engageras iimportverksamhet,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökompetensen hos . Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.I budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 4) föreslås ettanslag av drygt 9 milj.kr. till organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete m.m. Merparten härav,7 milj.kr., avser bidrag till det allmänna tull- ochhandelsavtalet (). Resterande medel gäller främst bidragtill vissa internationella råvaruorgan. Regeringens förslagtillstyrks av utskottet.Till kostnader för internationell råvarulagring föreslårregeringen ett anslag av 2 milj.kr. Även detta förslagtillstyrker utskottet.KommerskollegiumKommerskollegium är central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt handlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samtvissa frågor i samband med näringsrättsliga regleringar ochinrikeshandel. Den huvudsakliga inriktningen av kollegietsverksamhet /92--1993/94 fastställdes våren1991 (prop 1990/91:100 bil.5, bet. Regeringen anför attdenna inriktning bör gälla i sina huvuddrag; vissa förändringari omvärlden motiverar emellertid att kollegiets roll ochuppgifter preciseras klarare. bör, enligtregeringens uppfattning, bli en renodlat handelspolitiskmyndighet. Vidare bör arbetsformerna och arbetsfördelningenmellan kollegiet och sesöver på vissa områden, anförs det. Regeringen anmäler sinavsikt att återkomma i denna fråga. Kollegiets resurser när detgäller handelspolitik borde koncentrerastill vissa angivna områden, däribland tillämpningen av ettEES-avtal, utvecklingen av den inre marknaden och frågor rörandeGATT. Angelägenheten av ett mer ingående samrådsförfarande medden tilltänkta nya konkurrensmyndigheten (se bet. 1991/92:NU20)betonas. Det föreslås att ca 51,6 milj.kr. skall anvisas tillkommerskollegium för verksamheten under det kommande budgetåret.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillkommerskollegium.ExportfinansieringRiktlinjerStatens stöd till finansiering av export sker dels genomkreditgivning, dels genom utfärdande av garantier för krediter.En garanti utgör en försäkring som skyddar svenska företag motförluster av vissa slag vid exportaffärer eller -- numera --investeringar i utlandet. () har tilluppgift att främja svensk export genom att utfärda garantier.Riksdagen beslutade (prop. 1989/90:44, bet. NU19)om ändrade riktlinjer för EKN:s verksamhet. Garantigivningensker inom två system: ett n-system (n står för normal) och ettLT-system (LT står för Long Term). Båda systemen skall numeravara självbärande; LT-systemet . vägdes riskenför utebliven betalning mot exportaffärens samhällsnytta. Dennya inriktningen innebär att en bedömning görs i två steg. Förstprövas om risken är acceptabel. Endast om så befinns vara falletprövas i ett andra steg om den svenska samhällsnyttan främjasgenom affären. För LT-systemet skall bedömningen avsamhällsnyttan baseras på i vilken utsträckning som den aktuellagarantin kan bidra till vissa svenska industripolitiska mål,t.ex. kompetensuppbyggnad i landet. I den mån andra -- i och försig lika angelägna -- samhällsmål skall uppfyllas, bör detta skei annan ordning.Genom den s.k. consensus-överenskommelsen inom organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () har de deltagandestaterna -- däribland -- åtagit sig att tillämpaenhetliga regler för statsstödda exportkrediter. Hösten 1991nåddes enighet om en förstärkning av överenskommelsen, i vilken-- på svenskt initiativ -- ett avsnitt om förexportkreditgarantier har införts. Till grund härför liggerrelevant text i den s.k. subventionskoden i GATT.I fyra motioner framförs förslag som med delvis skildautgångspunkter skulle innebära avsteg från de nu refereraderiktlinjer som gäller för den statliga garantigivningen videxportkrediter. Frågan om bistånd ur en mer generell synvinkeltas upp i en av motionerna. En annan motion går ut på attintresset för en god miljö i bör väga tungt vidgarantigivningen. Ytterligare två motioner tar i första handsikte på att behovet av sysselsättning i skall vara enviktig bedömningsgrund för EKN. Utskottet behandlar de trefrågorna var för sig i det följande.Biståndspolitiken har uppenbarligen inte getts utrymme i EKN:sverksamhet, sägs det i motion 1991/92:N235 (v). För dennaslutsats talar det förhållandet att EKN har så stora fordringarpå en rad diktaturer, såsom (), , och , heter det vidare.Motionärerna kräver därför att det i EKN:s instruktion skallinföras en bestämmelse som går ut på att nämnden vid singarantigivning skall beakta de mål som gäller för övrigbiståndsverksamhet.En motion (v) med motsvarande yrkande avslogs avriksdagen. Utskottet hänvisade därvid (bet. 1990/91:NU26) delstill de regler som har ställt upp förexportfinansiering genom garantigivning, dels till de särskildaorgan som har biståndspolitiska uppgifter. Motionen följdes uppi en reservation (v).Såsom har framgått i det föregående har EKN till uppgift attfrämja svensk export genom att utfärda exportkreditgarantier.Genom de nya riktlinjer för EKN som trädde i kraft den 1 juli1990 har en renodling av dess verksamhet genomförts. Någrabiståndspolitiska uppgifter har statsmakterna inte lagt på EKN.Det finns, menar utskottet, ingen anledning att göra avsteg idetta avseende. Utskottet vidhåller således sin tidigareuppfattning och avstyrker därmed motion 1991/92:N235 (v) såvittden gäller frågan om biståndspolitiska mål.Den svenska miljöpolitiken bör inte i första hand varainriktad på åtgärder i utan snarare i nordöstra ,anförs det i motion 1991/92:Jo645 (nyd). De områden som åsyftasär de baltiska staterna och . Motionärerna hävdar att ensådan orientering av miljöpolitiken skulle ge avsevärt mycketbättre resultat av satsade medel än motsvarande investeringar iSverige. De efterlyser finansieringsformer som inte är baseradepå biståndsmedel; exportkreditgarantier nämns som en tänkbarlösning.Motionsyrkanden om stöd till export av miljöteknik harbehandlats av . En utförligredovisning av hithörande frågor lämnade utskottet (bet. 1989/90:NU19) i anslutning till behandlingen av den dåframlagda propositionen om ändrade riktlinjer för statensmedverkan vid finansiering av export (prop. 1989/90:44). Medanledning av yrkanden i motioner (c; mp) anförde utskottet attdet delade regeringens uppfattning att en särskildgarantigivning för export av miljöteknik inte borde införas.Utskottet underströk att det skulle innebära ett stort avstegfrån gällande principer för exportgarantisystemet och frånSveriges åtagande enligt GATT-reglerna om garanti skullebeviljas för export till länder som inte är kreditvärdiga.Utskottet hänvisade till stimulansåtgärder av annat slag somhade vidtagits och planerats med anledning av miljöproblemen ivissa av grannländer. I en reservation (fp, c, mp)följdes motionerna upp.Såvitt gäller kreditgarantier vid export till resp.investeringar i de baltiska staterna och gäller följande.Frågan om en speciell kreditgarantiram för export till debaltiska staterna har prövats av regeringen ,nämligen dels av den förutvarande socialdemokratiska regeringeni samband med de baltiska staternas självständighet i augusti1991, dels av den nuvarande regeringen vid beredningen av 1992års budgetproposition. Slutsatsen vid båda tillfällena har varitatt de riktlinjer som statsmakterna har lagt fast för EKN --dvs. att garantiverksamheten i princip skall gå ihop -- skallgälla även för garantigivning till de baltiska staterna. Beslutom policy för garantigivning till enskilda länder fattassjälvständigt av . Mot bakgrund av de baltiskastaternas bristande betalningsförmåga och den därmed åtföljandeförlustrisken har EKN beslutat att tills vidare inte utfärdagarantier för export till dessa områden. För del gälleratt EKN utfärdar garantier, dock med en vissrestriktivitet. Prioritet ges åt projekt som syftar till attstärka betalningsförmåga men också åt sådana projekt somförordas starkt i Polen.Vid sidan av garantier för export administrerar EKN, som harnämnts i det föregående, ett system för investeringsgarantier.Enligt detta system kan företag försäkra sig mot vissa typer avpolitiska risker -- såsom nationaliseringar och rättstridigaåtgärder -- samt krig, inre oroligheter och naturkatastrofer.Detta system har modifierats för att garantitagarnaskall ges ett större skydd mot förluster till följd av politiskasystemskiften. EKN kan lämna sådan s.k. transfereringsgarantiför investeringar i samtliga länder i Central- och Östeuropa.Vissa begränsningar kan dock gälla i enskilda fall med hänsyntill valutasituationen. Den osäkerhet som i detta hänseenderåder i de baltiska staterna kan sålunda komma att innebära attEKN vid en prövning inte kan utfärda transfereringsgarantieravseende investeringar i dessa områden.Mot bakgrund av vad som har anförts i det föregående avstyrkerutskottet det nu berörda yrkandet i motion 1991/92:Jo645 (nyd).Arbetsmarknadspolitiska, regionalpolitiska men ävenutrikespolitiska skäl talar för att finansiering med statligtstöd bör lämnas för export till och övriga öststater,sägs det i motion 1991/92:N217 (s). Motionärerna åberopar ettföretag -- AB i -- som inte harbeviljats statligt stöd vid export till i föranleder även ett motsvarandeyrkande i motion 1991/92:N267 (nyd). Det tar sikte på attexportkreditgarantier på rimliga villkor skall beviljas videxport till länderna inom OSS (Oberoende Staters Samvälde). sistnämnda motionen föreslås dessutom att s.k. barterhandel,dvs. att importlandet betalar sina inköp med varor som ärintressanta för exportlandet, skall ges ett garantiskydd närdet gäller handel med OSS.I det föregående har redovisats de riktlinjer som riksdag ochregering har fastställt för EKN:s garantigivning videxportaffärer. EKN har beslutat att inte medgegarantier vid export till OSS och enskilda stater inom samväldetpå grund av dessa länders bristande betalningsförmåga. Ävengarantiinstituten i konkurrentländer har en mycketrestriktiv policy när det gäller garantigivning till ländernainom OSS. Frågan om garanti för barterhandel övervägs förnärvarande, enligt vad utskottet har inhämtat, inomregeringskansliet.Med hänvisning till vad som här har anförts avstyrkerutskottet motionerna 1991/92:N217 (s) och 1991/92:N267 (nyd).Anslag m.m.Regeringen föreslår ett formellt belopp av . tillanslaget , täckande av vissaskadeersättningar samt vissa riktlinjer för utnyttjandetav anslaget. I den s.k. -- ett internationelltorgan för omförhandling av krediter genom statligexportfinansiering -- träffades överenskommelsermed och om 50-procentig skuldlättnad. För EKN:sdel berörs fordringar på ca 3000 milj.kr. i fråga om Polenoch ca 700 milj.kr. i fråga om . föreslåsgodkänna att anslaget fr.o.m. /93 får användasför beviljande av ersättning till EKN med anledning avskuldlättnader som har överenskommits i även försådan garantigivning som inte i särskild ordning har bemyndigatsav regeringen. Med ett sådant godkännande avser regeringen attunder det kommande budgetåret anvisa 63 milj.kr. till EKN förskuldnedskrivningen avseende Egypten.I motion 1991/92:N235 (v) kritiseras den aviseradekompensationen till EKN för denna skuldlättnad. hör krets av länder till vilka bistånd -- och därmedkreditgarantier -- inte borde ha lämnats, anser motionärerna.Utskottet har i det föregående betonat att biståndspolitiskamål inte bör uppfyllas genom statens system förexportkreditgarantier. I detta sammanhang erinrar utskottet omatt i aktivt har verkat för attskuldlättnader skall beviljas fattiga och hårt skuldtyngdaländer. Utskottet vill betona det angelägna i att EKN medgesersättning för avtalade skuldlättnader; bör ävenframgent kunna verka för ytterligare skuldreduktion. Det är avvikt att EKN:s finansiella ställning inte försämras genomSveriges agerande härvidlag. Med vad som har sagts godtarutskottet regeringens förslag om dels riktlinjer för ersättningtill EKN, dels anslag till EKN. Följaktligen avstyrker utskottetmotion /92:N235 (v) såvitt gäller den nu berörda delen.Regeringen begär vidare i budgetpropositionen vissamedgivanden rörande betalningsansvar, godkännande av rörligkredit samt bemyndigande att uppta lån i utländsk valuta.Samtidigt bereds tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om garantigivning i n-systemet för varoroch tjänster som inte är svenska men som ingår i svenskaexportaffärer. Utskottet har inget att erinra mot vad regeringeni denna del har anfört. Utskottet tillstyrker också de angivnaförslagen.Exportfrämjande verksamhetInledningExportfrämjande verksamhet bedrivs med statens medverkan ihuvudsak genom dels utrikesförvaltningen, dels Sverigesexportråd. Även andra offentliga organ, såsom de regionalautvecklingsfonderna, har uppgifter av exportfrämjande karaktär.Sveriges exportråd bildades av staten och näringslivetföreträtt av allmänna exportförening. Enligt det avtalsom därvid upprättades -- och som sedermera har omarbetats --skall som centralt organ planera, samordna,marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svenskexport. Verksamheten inom rådet kan i huvudsak indelas i treslags aktiviteter, nämligen exportservice, exportaktioner ochexportuppdrag. har genom lag tilldelats delsbeslutanderätt över handelssekreterare, dels viss direktivrättöver den exportfrämjande verksamheten inomutrikesrepresentationen.Exportrådet har drygt 400 anställda, varav omkring hälftentjänstgör i . Resterande personer, som antingen ärutsända eller lokalt anställda, är placerade vid 32 friståendehandelskontor (inkl. filialer) i 20 länder. En genomfördomorganisation inom innebär att en klarare indelningbåde när det gäller regionala bevakningsområden och verksamheteni affärsområden har uppnåtts; syftet är att effektiviteten skallökas genom att tydligare resultatenheter skapas. Exportrådetsomslutning uppgick under /91 till ca 440milj.kr., varav staten hade tillskjutit ca 260 milj.kr. Rådetleds av en styrelse, i vilken de båda huvudmännen vardera utserhälften av ledamöterna.Statens roll vid främjande av exportAllmän inriktningVåren 1991 presenterade exportfrämjandeutredningen sinaöverväganden och förslag i betänkandet (SOU 1991:3) Statens rollvid främjande av export. Betänkandet har remissbehandlats.I proposition 1991/92:108 lägger regeringen fram förslag pågrundval av detta betänkande. Regeringen konstaterar att detfinns samhällsekonomiska motiv för att staten även ifortsättningen skall stödja den exportfrämjande verksamhet sombedrivs genom exportråd. Målet bör vara att främjasvenskt näringslivs export och internationalisering på ett sättsom positivt påverkar långsiktiga välfärdsutveckling.Den inriktning som föreslås kan sammanfattas enligt följande.Inledningsvis anför regeringen att de små och medelstoraföretagens verksamhet bör prioriteras i verksamhet.Statens stöd till har avsett relativtbreda verksamhetsområden. Regeringen föreslår nu att stödetskall koncentreras till främst exportservice men också tillvissa aktiviteter som ryms inom gruppen exportaktioner.Exportservice, som omfattar upplysnings- ochrådgivningsverksamhet, bedöms motsvara ett behov hos svenskaföretag -- inte minst de små och medelstora -- men också hosutländska företag när det gäller import från . Dennaverksamhet bör även i fortsättningen finansieras genom anslagfrån staten och abonnemangsavgifter från företagen. Regeringenanser dock att avgiftsdebitering bör kunna komma i fråga istörre utsträckning än som sker . Däremot bör detstatliga stödet till exportaktioner reduceras, anförs det.Huvudprincipen borde sålunda vara att de deltagande företagensjälva finansierar sådan verksamhet.Statens finansiella ansvar begränsas till tre angivna områden.Det första gäller utveckling av exporten hos framför allt småoch medelstora företag som saknar erfarenhet frånexportverksamhet. Det andra avser export till marknader som ärlovande men svårbearbetade eller avlägsna. Det tredje områdetrör större manifestationer som anses angelägna för atttillgodose intresset att stimulera svenskt näringsliv och föratt turism till skall främjas.