bet · GG01SoU1 · 1992-10-08 00:00:00 — I betänkandet behandlas först ett tjugotal motioner om olikabehörighetsfrågor inom främst hälso- och sjukvården. Därefterbehandlas några motioner som rör olika tillsynsfrågor m.m.Samtliga motioner är från den allmänna motionstiden 1992.När det gäller frågan om legitimation eller andrabehörighetsföreskrifter för ytterligare yrkesgrupper anserutskottet med anledning av flera motioner att en samlad översynbör göras under parlamentarisk medverkan och att regeringendärefter bör återkomma till i denna fråga och vissaandra frågor som har samband därmed. Utskottet föreslår attriksdagen ger regeringen till känna vad utskottet anfört i dennadel. S-ledamöterna avger en motivreservation och V-suppleantenen meningsyttring.Övriga motioner avstyrks. 1991/92:So209 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av stadgan om enskildavårdhem.1991/92:So210 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om socionomer i socialt arbete.1991/92:So216 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i lagen ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. attockså socionomer omfattas av lagen,2. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att utforma behörighetsregler för socionomyrket.1991/92:So405 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om legitimation av naprapater.1991/92:So409 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om legitimering av dietister.1991/92:So412 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att Doctors of Naprapathy skall erhålla legitimation förutövande av sitt yrke inom hälso- och sjukvård.1991/92:So413 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall se över sina kravangående komplettering av utländsk utbildning.1991/92:So416 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om legitimering av naprapater.1991/92:So421 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att dietister med kvalificerad högskoleutbildning bör erhållalegitimation som skydd för sin yrkestitel.1991/92:So422 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom terapier utförda av icke legitimerade yrkeskategorier.1991/92:So443 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om legitimation för naprapater.1991/92:So448 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att naprapater skallkunna erhålla legitimation.1991/92:So454 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kartläggning av naprapaters utbildning.1991/92:So458 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att samordna regelverket förlegitimerade svenska kiropraktorers yrkesutövning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att föreskrifterna ommanipulationsbehandling skall gälla all legitimerad hälso- ochsjukvårdspersonal.1991/92:So462 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av tillräckliga resurser förtillsyn av privat vård och dess marknadsföring,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allmänhetens tillgång till uppgifter omläkare och tandläkare som tilldelats varning.1991/92:So473 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsyn av s.k.pseudoterapier som syftar till att påverka människors beteende,upplevelser, personlighet etc., utförda av icke-legitimeradeyrkeskategorier.1991/92:So477 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om legitimation av arbetsterapeuter.1991/92:So478 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om legitimation för kuratorer.1991/92:So481 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning med uppgift att se överreglerna för enskilda sjukvårdsinrättningar och lägga förslagtill förenklat regelsystem eventuellt genom en kompletteringav hälso- och sjukvårdslagen.1991/92:So485 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att de allmänna råden för kiropraktorernas verksamhet bör bliföremål för en översyn i syfte att uppnå likställighet mellankiropraktorerna i de nordiska länderna.1991/92:So487 av Per Stenmarck m.fl. (m, fp, c, kds, v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om legitimation för naprapater.1991/92:So498 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlegitimering av fotterapeuter.1991/92:So505 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behörighetsbestämmelser och/eller legitimation förarbetsterapeuter.1991/92:So519 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillsynen av s.k. psykoterapier utförda av icke legitimeradeyrkeskategorier verksamma utanför hälso- och sjukvården.1991/92:So526 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa legitimation för naprapater ochsocionomer. Gällande bestämmelser m.m.Lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet påhälso- och sjukvårdens område (kvacksalverilagen) innehållerbl.a. förbud för den som inte tillhör hälso- ochsjukvårdspersonalen att mot ersättning behandla vissa angivnasjukdomar, undersöka eller behandla barn som inte fyllt åtta årm.m. Vissa undersöknings- och behandlingsmetoder förbehållshälso- och sjukvårdspersonalen. Det gäller allmän bedövning,lokal bedövning genom injektion av bedövningsmedel, hypnos samtradiologiska metoder. Bestämmelserna är straffsanktionerade.Lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. (behörighetslagen) innehåller bl.a.bestämmelser om kompetensbevis (t.ex. legitimation),behörighetskrav för att utöva yrke och skydd för yrkestitel ochyrkesbeteckning. I 2 § uppräknas yrkesgrupper som, under vissaangivna förhållanden, kan erhålla legitimation. Frågor ommeddelande av legitimation prövas enligt 3 § av Socialstyrelsen.I 5 § ges bestämmelser om dem som genomgått utbildningutomlands. I 6--8 §§ ges bestämmelser om behörighet att utövavissa yrken (t.ex. barnmorska, läkare och tandläkare) inomhälso- och sjukvården m.m. I behörighetslagen ges vidare ettstraffrättsligt skydd för yrkestitlarna barnmorska, läkare ochtandläkare. För övriga legitimerade yrkesutövare gäller istället ett straffrättsligt skydd för uppgiften attyrkesutövaren är legitimerad (9 § och 10 § tredje stycket). I 12§ bemyndigas regeringen att meddela ytterligare föreskrifter ide frågor som anges i lagen. Sådana föreskrifter har meddelatsi förordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inomhälso- och sjukvården m.m. Vidare får regeringen överlåta åtSocialstyrelsen att meddela sådana föreskrifter. Detta har skettt.ex. med föreskrifter om legitimerade kiropraktorers verksamhet(SOSFS 1991:16).I 2 § behörighetslagen uppräknas, som nämnts, yrken för vilkalegitimation kan meddelas. Det gäller barnmorska,glasögonoptiker, logoped, läkare, psykolog, psykoterapeut,sjukgymnast, sjuksköterska, tandhygienist och tandläkare. Enligt5 § kan även vissa kiropraktorer erhålla legitimation. Den sisttillkomna gruppen är tandhygienister vilka fick möjlighet tilllegitimation fr.o.m. . Till legitimationen harknutits vissa rättsverkningar. Bl.a. kan legitimationen utgörabehörighetskrav i samband med tillsättningar av tjänster. Dessafall regleras i förordningen (1982:771) om behörighet tillvissa tjänster inom den landstingskommunala hälso- ochsjukvården och om tillsättning av sådana tjänster.I proposition 1983/84:179 om lag om behörighet att utövayrke inom hälso- och sjukvården m.m. anförde föredragandestatsrådet bl.a. följande om legitimation i hälso- ochsjukvården (s. 12 f. och 15).Legitimationens huvudfunktion är att vara en garanti för enviss kunskapsnivå och för sådana personliga egenskaper hosyrkesutövaren att denne är förtjänt av allmänhetens ochmyndigheternas förtroende. Det förhållandet att legitimationenvid behov kan dras in har i detta sammanhang en centralbetydelse. Dessutom fyller legitimationen ett väsentligtinformationsbehov dels gentemot allmänheten, som behöver enlättfattlig "varudeklaration" av olika yrkesutövareskvalifikationer, dels gentemot statliga och kommunalamyndigheter som måste kunna lita på yrkesutövarna t.ex. i frågaom recept och intyg och dels gentemot sjukvårdshuvudmännen föratt undvika att personer anställs som visat sig vara uppenbartolämpliga att utöva yrket.I likhet med kommittén och remissinstanserna anser jag attbestämmelser om legitimation fortsättningsvis bör förbehållassådana grupper av yrkesutövare som har en yrkesfunktion medkvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar förpatienternas säkerhet i vården. Det förhållandet att enyrkesgrupp i inte oväsentlig utsträckning vänder sig direkt tillallmänheten, t.ex. i egenskap av fria yrkesutövare, börtillmätas särskild betydelse.-- -- --Restriktivitet bör iakttas när det gäller att statligt regleraområden, där flertalet yrkesutövare är anställda avsjukvårdshuvudmännen. Rättslig reglering bör komma i frågaendast när behovet av skydd för patienternas säkerhet påkallardet.I samband med att tandhygienister fick möjlighet att erhållalegitimation uttalade departementschefen att dessa principerenligt hennes mening alltjämt gällde (prop. 1990/91:138).Införande av EES-rättI promemorian Ds 1992:34 Införande av EES-rätt -- ömsesidigterkännande av kompetensbevis för verksamhet inom hälso- ochsjukvården m.m. har gjorts en genomgång av direktiv antagnainom EG som reglerar ömsesidigt erkännande av utbildnings- ochexamensbevis och andra kompetensbevis. En jämförelse har gjortsmed motsvarande reglering i svensk lagstiftning. I promemorianläggs fram förslag till nödvändiga ändringar i svensklagstiftning för att i dessa delar vad avser bl.a.hälso- och sjukvårdspersonalen skall kunna genomföras.I promemorian läggs fram förslag till ändringar av lagen(1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m.m. samt av lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. Förslag till reglering iförordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. läggs också fram. Ett tidigare framlagtförslag om ändring av den s.k. kvacksalverilagen av deninnebörden att kravet på svenskt medborgarskap för sådanverksamhet avskaffas måste också genomföras i samband med attEES-avtalet träder i kraft. Utöver här redovisadeförfattningsändringar kommer föreskrifter att behöva utfärdas påmyndighetsnivå.De yrkesgrupper som berörs av dessa bestämmelser är, såvitt nuär i fråga, läkare, tandläkare, sjuksköterskor, barnmorskor,logopeder, kiropraktorer, psykologer och psykoterapeuter.För läkare, tandläkare, sjuksköterskor och barnmorskor är detfråga om ömsesidigt erkännande av kompetensbevis och omharmonisering av författningar som rör yrkesutövningen inomhälso- och sjukvården. För varje yrkesgrupp finns dels ettdirektiv om ömsesidigt erkännande av kompetensbevis som syftartill att underlätta den faktiska utövningen av etableringsrättenoch ett fritt tillhandahållande av tjänster(erkännandedirektiv), dels ett direktiv om samordning av dei de olika länderna fastställda bestämmelserna omyrkesutövningen (samordningsdirektiv). För läkare finnsdessutom ett särskilt direktiv som rör utbildning förallmänpraktiserande läkare.Logopeder, kiropraktorer, psykologer och psykoterapeuterberörs av en generell ordning för ömsesidigt erkännande avexamensbevis. Direktivet i fråga omfattar även yrken utanförhälso- och sjukvården, t.ex. advokater, organister ochsjökaptener.En proposition med EG-anpassning av behörighetslagstiftningeninom hälso- och sjukvården kommer att föreläggas riksdagensenare i höst.LegitimationsfrågorAktuelltDet nuvarande legitimations- och behörighetssystemet hartillkommit vid skilda tillfällen. Det är grundat på olikaprinciper. Mellan olika yrken uppvisar det betydande skillnaderi fråga om räckvidd och effekter. tillkommenlagstiftning, bl.a. på mervärdesskattens område, har medförtdelvis slumpartade effekter.Inom pågår ett internt utredningsarbete isyfte att klargöra principiella riktlinjer för legitimation m.m.Utgångspunkten för arbetet är rådande författningsmässigaförutsättningar. Eventuellt kommer någon "ny" form att föreslåssom komplettering och alternativ till legitimation, t.ex.auktorisation eller registrering av de som genomgått vissutbildning (miniminivå). Frågor om kriterier förmervärdesskatteplikt och anslutning till socialförsäkringenbeaktas också i sammanhanget.I den avlämnade anslagsframställningen harSocialstyrelsen uttalat sitt stöd för den restriktivitetbeträffande nya legitimationsgrupper som anfördes i prop.1983/84:179 (se ovan). Styrelsen uttalar:Socialstyrelsen anser att dessa kriterier fortfarande ärbärkraftiga och förordar därför en återhållsam hållning i frågaom nya legitimationsgrupper. Den väsentliga innebörden i attstaten meddelar legitimation är att staten därmed får ettverktyg för att kunna utfärda yrkesförbud genom deslegitimeringnär kvalitets- och säkerhetsintresset så kräver, dvs en maximaltingripande tillsynsåtgärd. Däremot anser att detär fel att använda legitimationen som instrument för att höja enyrkesgrupps status, möjliggöra anslutning till speciellaförsäkringssystem eller att skapa ett statligt auktoriserat ochsannolikt verksamt marknadsföringsverktyg.Utskottet noterar att det i en nyligen avlämnad proposition omUniversitet och högskolor -- frihet för kvalitet (prop.1992/93:1) föreslås att det utöver vissa generella examina ocksåbör finnas ett antal yrkesexamina. Dessa bör, enligt chefen förUtbildningsdepartementet, avsluta utbildningar som är inriktademot yrken där det finns olika former av officiellt fastställdlegitimation eller behörighetskrav. Han nämner särskiltutbildningar som syftar till vård samt omsorg om barn och äldre.NaprapaterI flera motioner begärs att skall ge regeringen tillkänna att legitimation bör införas för naprapater. I motionSo487 av Per Stenmarck m.fl. (m, fp, c, kds, v) anförs bl.a.att naprapaterna är en tillgång för snabb och effektiv vård vidrörelseapparatens sjukdomar. Patienterna belastar intesjukvården vilket innebär att vårdköerna minskas. De drabbadekommer snabbt tillbaka i produktionen, vilket besparar samhälletstora kostnader. Motionärerna anför att allmänhetens förtroendeför naprapatin är stort och fortsätter att växa. Naprapater ärväl etablerade inom företagshälsovården, idrottsrörelsen ochfackföreningsrörelsen. Verksamheten har nått en sådanomfattning att den bör föras in under samhällets tillsyn.Liknande synpunkter anförs i motionerna So405 av BengtSilfverstrand och (båda s), So412 av PehrLöfgreen (m), So 416 av och (båda m), So443 av m.fl. (s), So448 av HugoBergdahl och (båda fp) och So526 av JohanBrohult och (båda nyd) yrkande 1 delvis. Imotion So454 av och (båda s)begärs ett tillkännagivande om en kartläggning av naprapatersutbildning. Motionärerna anser att det är angeläget att fråganom legitimation för naprapater får en snabb och positiv lösning.Frågan om legitimation för naprapater har behandlats avutskottet . En sammanfattning avfrågans tidigare behandling finns i utskottets betänkande1991/92:SoU5 (s. 64 f.) vartill hänvisas. Utskottet anknötdå till sitt tidigare uttalande att regeringen så snart detförelåg ett tillräckligt underlag för ett ställningstagandebeträffande naprapaterna, borde pröva frågan om deraslegitimation.Mot bakgrund av att har hemställtatt statsrådet verkar för att en legitimation avnaprapater kommer till stånd uppdrog regeringen i februari1992 åt att avge utlåtande om huruvida detföreligger ett dokumenterat vetenskapligt underlag för atttillstyrka legitimation av naprapater.Socialstyrelsen har, efter att ha inhämtat yttranden fråntre sakkunniga, redovisat uppdraget och anför bl.a.följande.Införandet av legitimation av vissa kiropraktorer är ännu inteutvärderat. Detta bör göras innan ytterligare en grupp med ettsmalt medicinskt område legitimeras. Sedan kiropraktorernalegitimerades har dramatiska förändringar skett inom hälso- ochsjukvården beträffande struktur och organisation och inte minstekonomiskt. Det är av största vikt att kostnads-effekt ochkostnads-nyttoanalyser görs innan ytterligare en yrkesgruppengageras i den offentligt finansierade vården.Den kunskap naprapaterna skulle kunna tillföra den offentligahälso- och sjukvården finns väsentligen tillgodosedd avlegitimerade sjukgymnaster. Den aktuella kompetensen finnsvidare bland många läkare som är vidareutbildade inom"ortopedisk medicin". Motsvarande kompetens finns också hos ettbetydande antal sjukgymnaster. Det finns mycket som talar föratt man främst bör satsa på de krafter som redan finns inom denoffentliga delen av hälso- och sjukvården. Det kan man bl.a.göra genom att erbjuda sjukgymnasterna efterutbildning inom"ortopedisk medicin". Även för läkarna finns möjligheter tillsådan utbildning. Forskningen inom detta område behöverförstärkas.Enligt mening föreligger intedokumenterat vetenskapligt underlag för att tillstyrkalegitimation av naprapater.Socialstyrelsens yttrande bereds nu i Socialdepartementet.Socionomer och kuratorerTre motioner tar upp frågan om legitimation för socionomer ochen kuratorer. I motion So210 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförts imotionen om socionomer i socialt arbete. Motionärerna föreslåratt legitimering av socionomer införs. Syftet med att införalegitimation är att tillförsäkra klienterna en god professionellhandläggning. Legitimationen är avsedd som en garanti för enkvalitativ miniminivå för professionellt socialt arbete. Enlegitimering kan vidare fungera som en viktig upplysning tillallmänhet och/eller arbetsgivare med avseende på de socionomersom bedriver rådgivning och terapeutisk verksamhet på privatbasis.I motion So216 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen beslutar om sådan ändring i lagen om behörighet attutföra yrke inom hälso- och sjukvården m.m. så att ocksåsocionomer omfattas av lagen (yrkande 1). Motionärernahemställer också att får i uppdrag att utformabehörighetsregler för socionomyrket (yrkande 2). Dessamotionärer framför samma skäl för legitimering som i motionSo210. De anför också att den ökande bristen på utbildadesocionomer är ett allvarligt problem som får till följd högarbetsbelastning som bidrar till det s.k. utbrändhetssyndrometoch därmed följande personalomsättning. Bristen på socionomertvingar arbetsgivare att sätta in nyanställda ochnyutexaminerade socionomer även på de svårastearbetsuppgifterna. Motionärerna anför att den pågående översynenav socialtjänstlagen inte är tillräcklig för att angripa dessaproblem. I jämförelse med ett flertal av de yrkesgrupper som harlegitimationskrav förenat med yrkesutövningen framstårsocionomyrket i flera avseenden som minst lika ansvarsfullt.I motion So526 av och (bådanyd) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att införalegitimation för socionomer (yrkande 1 delvis).Legitimationen är avsedd som en garanti av kvalitativ miniminivåför professionellt socialt arbete.I motion So478 av och (bådas) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad deanfört i motionen om legitimation för kuratorer. Motionärernaanser att en kurators arbetsuppgifter och karaktär uppvisarmånga likheter med de grupper som är legitimerade ochdärför är det motiverat att kräva legitimation även förkuratorer. Motionärerna anför att det bedrivs forskning isocialt arbete. En vetenskaplig bas kombinerad med praktisktillämpning är lika sjävklar för kuratorer och andra socionomersom för övrig legitimerad sjukvårdspersonal.Frågan om legitimation för socionomer behandlades av utskotteti betänkandet 1991/92:SoU5 (s. 67). Utskottet noterade attTillsynsutredningen i betänkandet (SOU 1991:63) Tillsynen överhälso- och sjukvården något berört personalen i socialtjänsten.Vidare noterade utskottet att enligt sinadirektiv (dir. 1991:50) bör förbereda en kommande översyn avsocionomutbildningen. Utskottet ansåg att inte bordeföregripa behandlingen av regeringens kommande förslag påområdet. följde utskottet.Efter remissbehandling bereds nu förslagi Socialdepartementet.DietisterTvå motioner berör legitimering av dietister. I motion So409av och (båda m) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omlegitimering av dietister. Motionärerna anför att ett skydd fördietistens yrkestitel genom en legitimering skulle ge detformella erkännandet av det viktiga arbete dietisten utför. Attge kostbehandling till svårt sjuka människor är ett mycketansvarsfullt arbete. Det är viktigt att kvaliteten ikostrådgivningen upprätthålls. Kostbehandling för att förebyggaeller behandla sjukdom förutsätter de speciella kunskaper somgenomgången och godkänd dietistutbildning ger. Den statligadietistutbildningen är treårig på universitetsnivå. Dietistkårenhar förpliktat sig att följa och kost- och näringsrekommendationer. Medlemmarna iDietisternas har också ålagt sig att följa vissaetiska regler.I motion So421 av () begärs etttillkännagivande om att dietister med kvalificeradhögskoleutbildning bör erhålla legitimation som skydd för sinyrkestitel.Frågan om legitimation av dietister har behandlats avutskottet tidigare. I betänkandet 1991/92:SoU5(s. 65 f.) lämnas en utförlig redogörelse för frågans tidigarebehandling. Utskottet hänvisade bl.a. till ett tidigareuttalande (1989/90:SoU11) om att betydande restriktivitetbör iakttas, när det gäller att införa legitimation för nyayrkesgrupper. Utskottet var då av den uppfattningen attdietisterna, vilka huvudsakligen är verksamma inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården, inte borde komma ifråga för legitimation.ArbetsterapeuterTvå motioner berör legitimation av arbetsterapeuter. Imotion So477 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omlegitimation av arbetsterapeuter. Motionärerna föreslår attarbetsterapeuter nu får legitimation och anför som motiv bl.a.att yrkeskompetensen i kåren skulle garanteras samt vara engaranti för de vårdsökande och för remitterande läkare.I motion So505 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts ombehörighetsbestämmelser och/eller legitimation förarbetsterapeuter. Motionären pekar på ett riksdagsbeslut från år1989 vilket innebar att behörighetsföreskrifter skulle införasoch att regeringen fick i uppdrag att genomföra det, men någotresultat har inte presenterats ännu.I betänkandet 1989/90:SoU11 behandlade utskottet ett antalmotioner om olika behörighetsfrågor inom hälso- och sjukvården,bl.a. om behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter. Utskottetinhämtade yttranden över den då aktuella motionen frånSocialstyrelsen, och Förbundet . genom behörighetsföreskifter såvitt avser olikayrkesgruppers kompetens i fråga om utbildning ochyrkeserfarenhet kan samhället garantera kvalitet och trygghet ihälso- och sjukvården.Utskottet har tidigare i detta betänkande uttalat att statenbör vara restriktiv, när det gäller att införabehörighetsföreskrifter för personalgrupper där majoriteten avyrkesutövarna är anställda av de offentligasjukvårdshuvudmännen. Rättslig reglering bör dock undantagsviskomma i fråga.Socialstyrelsen har 1987 meddelat allmänna råd omkompetenskrav för arbetsterapeuttjänster inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården. Trots de allmännaråden saknar fortfarande flera av de anställdaarbetsterapeuterna den rekommenderade utbildningen ochyrkeserfarenheten.