bet · GG01NU11 · 1992-12-08 00:00:00 — Ändringar i kärntekniklagen, m.m. 1992/93NU11ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:98 om ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet, m.m.,dels fyra motioner som har väckts med anledning avpropositionen,dels -- delvis -- en motion från allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändringar i dens.k. kärntekniklagen och avstyrker samtliga motioner.Ändringarna innebär bl.a. att det införs ett förbud motslutförvaring av utländskt kärnavfall i . I lagen bör detdessutom tas in en bestämmelse om att tillstånden att drivakärnkraftsreaktorer upphör , anförs det i enmeningsyttring (v). Där krävs vidare att regeringen skallåterkomma till med förslag om förbud mot s.k.ersättningsinvesteringar och mot export av kärntekniskutrustning.Enligt en bestämmelse i kärntekniklagen får ingen vidta vissaangivna förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra enkärnkraftsreaktor. Denna bestämmelse behandlas inte ipropositionen. Med anledning av motioner i frågan kräveremellertid Ny demokratis företrädare i utskottet attbestämmelsen skall avskaffas. I proposition 1992/93:98 föreslås -- efter föredragning avstatsrådet -- att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet,2. lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220),3. lag om finansiering av framtida utgifter för använtkärnbränsle m.m.,4. lag om ändring i lagen (1988:1597) om finansiering avhanteringen av visst radioaktivt avfall m.m.,5. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370).De tre första lagförslagen har granskats av Lagrådet. Detförsta och det tredje lagförslaget återges i bilagorna 1 och2. Övriga lagförslag finns på s.11 och s.14--16 ipropositionen. De motioner som har väckts med anledning av propositionenär följande:1992/93:N36 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att med ändring av 25§ lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet slopa straffansvaret för brott mot 6§ samma lag.1992/93:N37 av i m.fl. (kds, s, fp, c,v, -) vari yrkas att beslutar om ändring i 5§ förstastycket lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet så att deterhåller följande utformning: För kärnteknisk verksamhet krävstillstånd enligt denna lag. Frågor om tillstånd prövas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Driftav kärnkraftsreaktor förbjuds fr.o.m. utgången av år 2010.Tillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor får inte meddelas.1992/93:N38 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen1. beslutar att i inledningen av 5§ kärntekniklagen följandeformulering införs: "Varje tillstånd att driva en kärnreaktorupphör ",2. begär att regeringen återkommer med förslag tillsådan ändring av kärntekniklagen att s.k.ersättningsinvesteringar inte tillåts,3. begär att regeringen återkommer till medförslag till sådan ändring av kärntekniklagen att export avkärnteknisk utrustning förbjuds i enlighet med vad som anförts imotionen.1992/93:N39 av (-) vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär förslag till ny utformning av 5a§lagen om kärnteknisk verksamhet i enlighet med vad i motionenanförts,2. hos regeringen begär en redovisning av finansieringen avkärnkraftens avveckling vid olika avvecklingsalternativ ienlighet med vad i motionen anförts.1992/93:N40 av och (båda nyd)vari yrkas att beslutar upphäva 6§ lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet.Den motion från allmänna motionstiden som behandlas här är1991/92:N419 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet(8) att hos regeringen begär förslag om förbud motexport av kärnkraftsteknologi och radioaktivt bränsle. Ändringar i kärntekniklagenInledningLagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen)trädde 1984 och ersatte bl.a. den s.k. villkorslagen(1977:140). Kärntekniklagen innehåller grundläggandebestämmelser om säkerheten i samband med kärnteknisk verksamhet.Därmed avses såväl driften av kärntekniska anläggningar som allhantering av kärnämnen och kärnavfall. Ytterligare föreskrifterfinns i förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet(kärnteknikförordningen). Vid sidan av kärntekniklagenregleras skyddet mot strålning vid kärnteknisk verksamhet genomstrålskyddslagen (1988:220).År 1989 tillkallades en särskild utredare () med uppgift att se över kärntekniklagstiftningen. Hanredovisade resultatet av sitt arbete ibetänkandet (SOU 1991:95) Översyn av lagstiftningen påkärnenergiområdet. De förslag till lagändringar som har lagtsfram i proposition 1992/93:98 är i huvudsak baserade på förslagi detta betänkande.Regeringens förslag till ändringar i kärntekniklagen återges ibilaga 1. Dessa ändringar innebär bl.a. att begreppet kärnavfallrenodlas och att gränsdragningen mellan slutförvaring och annanlagring av kärnämne och kärnavfall förtydligas. Ettuttryckligt förbud mot slutförvaring av utländskt kärnavfall iSverige införs i lagen. Beslutsunderlaget vid prövning avärenden enligt kärntekniklagen skall förbättras genom införandeav regler om upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar. Enligtförslaget i propositionen skall regeringens ochtillsynsmyndighetens befogenheter stärkas på flera områden.Vidare klarläggs ansvarsfördelningen i de fall då driftansvaretm.m. överlåts till någon annan än tillståndshavaren. Ettsärskilt straffansvar införs för den som bryter mot de allmännabestämmelserna i lagen. Vid grova brott mot lagen skall kunnadömas till fängelse i högst . Kravet på anmälan fråntillsynsmyndigheten för att åtal skall kunna väckas, s.k.åtalsanmälan, tas bort. Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 januari 1993.Begränsning av tillståndstidenEnligt 5§ kärntekniklagen krävs tillstånd för kärntekniskverksamhet. Frågor om tillstånd prövas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. I paragrafen anges också atttillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor inte får meddelas.Den sistnämnda bestämmelsen skall enligt regeringens förslagföras till en ny paragraf, 5a§, till vilken utskottetåterkommer i det följande.För fyra av de tolv kärnkraftsreaktorerna (,1 och 2 och ) gäller drifttillstånden utantidsbegränsning. För en reaktor () är gällandetillstånd begränsat till utgången av , och för övrigareaktorer gäller tillstånden till utgången av år 2010.I motionerna 1992/93:N37 (kds, s, fp, c, v, -) och 1992/93:N38(v) krävs att det i kärntekniklagen skall införas en bestämmelseom att drift av en kärnkraftsreaktor inte är tillåten efter år2010. Med hänvisning till uttalanden från företrädare förkraftindustrin anser motionärerna att det behövs tydligarebeslut från sida för att kraftindustrin skall påbörjaplaneringen av avvecklingen av kärnkraften . Därförborde det av kärntekniklagen framgå att drift avkärnkraftsreaktorer är förbjuden efter detta årtal.Som tidigare nämnts finns det inskrivet i kärntekniklagen atttillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor inte får meddelas.Med hänsyn till de uttalanden om kärnkraften som hargjort finner utskottet det inte motiverat med ett lagstadgatförbud mot kärnkraftsproduktion . Utskottet seringen avgörande skillnad mellan en sådan lagbestämmelse och nugällande riksdagsbeslut i frågan. De här aktuellamotionsyrkandena avstyrks därför.Slutförvaring av utländskt kärnavfallEnligt regeringens förslag skall, som tidigare redovisats,införas i kärntekniklagen ett förbud mot slutförvaring avutländskt använt kärnbränsle och kärnavfall i . Ipropositionen påpekas att uttalat att engrundläggande princip för agerande är att varje landtar fullt ansvar för det kärnavfall som uppkommer i landet.Enligt regeringen är denna princip så viktig att den börlagfästas.Enligt förslaget i propositionen skall bestämmelsen om dettaförbud tas in i en ny paragraf, 5a§. Från förbudet skallundantag kunna medges om det finns synnerliga skäl. Skälenutvecklas i specialmotiveringen där det betonas att undantagfrån förbudet skall meddelas med stor restriktivitet. Enligtregeringen kan synnerliga skäl föreligga exempelvis om det viden samlad bedömning visar sig lämpligast från säkerhets- ochstrålskyddssynpunkt att en liten mängd material slutförvaras iSverige. Undantag som strider mot det svenska avfallsprogrammetfår inte medges. En allmän utgångspunkt för tillståndsprövningenbör enligt regeringen vara att det utländska material som totaltsett kan komma att förvaras i inte med avseende på mängdeller aktivitet får överstiga någon procent av det beräknadesvenska kärnavfallet.Enligt ett yrkande i motion 1992/93:N39 (-) skall ingetundantag från förbudet kunna lämnas. Motionären anservisserligen att det inte kan uteslutas att det i något fall kangagna säkerhets- och miljöintressen att kärnavfall tas om hand iSverige. För att en genomgripande demokratisk beslutsprocessskall garanteras borde emellertid beslut om en sådanslutförvaring fattas av med åtföljande lagändring.Därför bör nu ett strikt förbud mot slutförvaring av utländsktkärnavfall m.m. införas.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det ikärntekniklagen bör införas ett förbud mot slutförvaring iSverige av utländskt använt kärnbränsle och kärnavfall. Attvarje land skall ta fullt ansvar för det kärnavfall somuppkommer i resp. land är, som framhålls i propositionen, engrundläggande princip för agerande på området. Därmedföljer att slutförvaring av kärnavfall från kärntekniskverksamhet i utlandet inte skall förekomma i Sverige.I likhet med vad som anförs i propositionen bör det emellertidfinnas en möjlighet -- om det föreligger synnerliga skäl -- attgenom ett särskilt tillstånd medge undantag från förbudet. Somsägs i specialmotiveringen och i linje med vad som anförs imotion 1992/93:N39 (-) kan det i vissa fall visa sig lämpligastfrån säkerhets- och strålskyddssynpunkt att en liten mängdmaterial slutförvaras i . Utskottet vill dock betona detangelägna i att sådana tillstånd meddelas med storrestriktivitet. Att överlåta till att fatta sådanaenskilda beslut, såsom föreslås i nyssnämnda motion, finnerutskottet inte ändamålsenligt. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag till 5a§ och avstyrker motion1992/93:N39 (-) i nu aktuell del.Förbud mot vissa förberedande åtgärderKärntekniklagen innehåller en bestämmelse, 6§,enligt vilken ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräknakostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådanaförberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra enkärnkraftsreaktor. Förbudets funktion är att motverka attpersoner inom en begränsad krets -- ansvariga för kraftföretagvilka är tänkbara som reaktorinnehavare -- föranstaltar omresurskrävande förberedande åtgärder i syfte att uppföra en visskärnkraftsreaktor. Såväl dessa personer som andra är dockoförhindrade att plädera för fortsatt och ökadkärnkraftsanvändning, inkl. uppförande av ytterligare reaktorer.Inte heller inkräktar förbudet på möjligheterna till forskningoch utvecklingsarbete på kärnkraftsområdet och till svensktdeltagande i internationellt samarbete på detta område.Riksdagen avslog motioner (m) med krav påatt paragrafen skulle avskaffas. Utskottet (bet. 1990/91:NU29)anförde att paragrafen kunde ses som ett naturligt komplementtill stadgandet i lagen att det inte får meddelas tillstånd tillatt uppföra en kärnkraftsreaktor. Motionerna fick stöd i enreservation (m, fp).Enligt nuvarande bestämmelser (25§) kan den som bedriverkärnteknisk verksamhet utan tillstånd enligt 5§ eller sombryter mot det nu aktuella förbudet i 6§ dömas till bötereller fängelse i högst . Som tidigare nämnts föreslås ipropositionen en straffskärpning vid grova brott mot lagen.Vidare skall det gällande kravet på åtalsanmälan tas bort.Utredningen om översyn av kärntekniklagstiftningen harföreslagit att den nu aktuella bestämmelsen i 6§ skallavskaffas. Enligt utredningen (s.335) tillgodoses motivet förbestämmelsen redan genom förbudet enligt lagen att lämnatillstånd till nya kärnkraftsreaktorer. Det anförs också attbestämmelsen inte kan anses vara motiverad av säkerhetsskäl ochatt den därför i princip inte hör hemma i kärntekniklagen, somär att betrakta som en säkerhetslag. Utredningen framhållerockså att det nuvarande kravet om åtalsanmälan vid införandet av6§ sågs som en extra garanti mot att bestämmelsen skulle kunnaåberopas i andra sammanhang än som var avsett. Utredningen anförmot den bakgrunden sitt förslag -- som regeringen därefteranslutit sig till -- om att kravet på åtalsanmälan skall tasbort som ett ytterligare motiv för att förbudet enligt 6§skall avskaffas.Regeringen har i propositionen inte berört utredningensförslag beträffande 6§.I motion 1992/93:N36 (m) karakteriseras bestämmelsen i 6§som ett "tankeförbud". Företag som skulle vilja visa hur en nykraftproduktion, baserad på kärnteknik, skulle kunna tillförasdet svenska kraftsystemet får inte göra detta utan att denansvarige hotas med fängelse, anför motionären. Hanriktar stark kritik mot regeringens förslag om skärpt straff förbrott mot den aktuella paragrafen. Om bestämmelsen skallbibehållas borde straffsatsen i stället slopas helt.Det kan knappast gagna någon att lägga munkavle påuppfinningsrikedomen, heter det i motion 1992/93:N40 (nyd). Därkrävs att den aktuella bestämmelsen skall upphävas. Enligtmotionärerna är utveckling och projektering av nya reaktorerintimt förknippade med utveckling av förbättrad säkerhet i debefintliga kärnkraftverken.Utskottet finner inte anledning att i det nu aktuellasammanhanget behandla frågan om 6§ i kärntekniklagen.Motionerna avstyrks med det sagda.ErsättningsinvesteringarDen tidigare nämnda utredningen hade bl.a. i uppdrag attbedöma möjligheten att begränsa rätten tillersättningsinvesteringar för de fall det enda syftet medinvesteringen är att förlänga livslängden hos ett kärnkraftverk.Enligt utredningen (s.326) är det svårt att särskilja sådanainvesteringar från sådana som är nödvändiga frånsäkerhetssynpunkt.Regeringen instämmer i denna uppfattning och meddelar att dendärför inte är beredd att föreslå en bestämmelse om förbud motersättningsinvesteringar.Det finns en påtaglig risk, anförs det i motion 1992/93:N38(v), för att stora kostbara investeringar i kärnkraftsaggregatkommer att användas som argument för att driften av aggregatenskall tillåtas pågå . bör därför, enligtmotionärerna, begära att regeringen återkommer med förslag omsådan ändring av kärntekniklagen att investeringar som görs avannat än strikt säkerhetsmässiga skäl inte skall tillåtas. Imotionen påpekas att Kammarrätten i och vidremissbehandlingen av utredningsbetänkandet har lagt framförslag till lagtekniska lösningar i nu berört avseende, vilkaborde prövas ytterligare.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning idenna fråga. Det får aldrig uppstå någon osäkerhet kringinvesteringar som bl.a. har till syfte att förbättra säkerhetenoch strålskyddet. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet det nuaktuella yrkandet i motion 1992/93:N38 (v).Export av kärnteknisk utrustningFör export av kärnteknisk utrustning m.m. krävs tillståndenligt kärntekniklagen. Närmare föreskrifter finns ikärnteknikförordningen, som bl.a. innehåller en lista överutrustning och material som inte får föras ut utan tillstånd.I motionerna 1991/92:N419 (v) och 1992/93:N38 (v) efterlysesförslag från regeringen om förbud mot export av kärntekniskutrustning. I enlighet med beslutet att avveckla kärnkraften avsäkerhetsskäl bör export av kärnkraftsteknologi förbjudas,anförs det i den förstnämnda motionen. Liknande synpunkterkommer till uttryck i den andra motionen. Där sägs emellertidockså att det i vissa extrema situationer kan finnas skäl försvensk export av kärnteknik och kärntekniskt kunnande, t.ex. somen del i ett internationellt åtagande för att öka säkerheten iösteuropeiska kärnkraftsreaktorer.Riksdagen har på förslag av utskottetavslagit liknande motioner. Vid det senaste tillfället, hösten1991, redovisade utskottet (bet. 1991/92:NU1) överväganden somhade gjorts i en utredning om export av farliga varor.Utgångspunkten för dessa överväganden hade varit att det äretiskt oförsvarligt att till andra länder exportera produktersom av hänsyn till risken för allvarlig skada på person eller imiljön inte får användas i . Avsteg skulle dock kunnavara motiverade, t.ex. när mottagarlandet gör andrariskvärderingar än vad som görs här i landet. Motionen fick stödi en meningsyttring (v).Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt ochavstyrker alltså motionerna 1991/92:N419 (v) och 1992/93:N38 (v)i berörda delar.Övriga ändringar i kärntekniklagenUtskottet har i ett inledande avsnitt redovisat dethuvudsakliga innehållet i regeringens förslag till ändringar ikärntekniklagen. Utöver de ändringar som tillstyrkts iföregående avsnitt tillstyrker utskottet regeringens förslagtill övriga ändringar i lagen.Ny lag om finansiering av framtida utgifter för använtkärnbränsleEnligt lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifterför använt kärnbränsle m.m. (finansieringslagen) är innehavarnaav kärnkraftsreaktorerna skyldiga att svara för kostnaderna förhantering och slutförvaring av använt kärnbränsle, avvecklingoch rivning av reaktoranläggningar samt forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom kärnavfallsområdet, m.m. För attsäkerställa att medel finns tillgängliga för att betala dessakostnader skall innehavarna , så länge resp. reaktor är idrift, erlägga en avgift till staten. Storleken på avgiftenbestäms av regeringen efter förslag av -- -- (tidigare ).I enlighet med utredningens förslag framläggs i propositionenförslag om en redaktionell omarbetning av finansieringslagen.Vissa bestämmelser utan direkt samband med finansieringsfrågornahar överförts till kärntekniklagen. Eftersom den föreslagnaomredigeringen innebär en ny disposition av bestämmelserna ochatt flera bestämmelser får en ny lydelse föreslår regeringen attfinansieringslagen skall ersättas av en ny lag med sammabenämning. Den nya lagen återges i bilaga 2.Utskottet tillstyrker det nu aktuella lagförslaget.Den avgift som reaktorinnehavarna skall erlägga enligtfinansieringslagen har legat på i genomsnitt 1,9öre per kWh; dock gäller att avgiften harvarierat för de olika kärnkraftverken perkWh.I motion 1992/93:N39 (-) föreslås att hos regeringenskall begära en redovisning över den aktuella avgiftens storlekvid olika avvecklingsalternativ. Om avvecklingen av kärnkraftenskall vara slutförd måste den påbörjas med detsnaraste, hävdar motionären. Hon anför att för de anläggningarsom först tas ur bruk kommer de inbetalade avgifterna inte atttäcka berörda kostnader för avfallshantering och nedmontering avreaktorer. Principen bör vara, sägs det i motionen, attbetalningsansvaret skall åvila reaktorinnehavarna även vid ensnabb avveckling av kärnkraften.Våren 1992 meddelade miljöminister i enproposition (prop. 1991/92:99) om bl.a. ändringar i den statligaorganisationen på kärnavfallsområdet att han ansåg att enöversyn av finansieringslagen borde göras i syfte att utredamöjligheterna att förändra formerna för kapitalförvaltningen såatt en hög och säker avkastning på fonderade medel frånavgifterna kunde tryggas. Han anförde att han avsåg attåterkomma till regeringen med förslag om hur utredningsarbetetborde bedrivas. Någon utredning har ännu inte tillsatts.Kärnbränslenämnden har återkommande under de senaste årenföreslagit en höjning av de aktuella avgifterna. För år 1992föreslog nämnden sålunda en höjning till i genomsnitt 2,2 öreper kWh. Vid beräkningen av avgiftens storlek har nämnden utgåttfrån att varje reaktor skall drivas under . I avvaktan påresultatet av den aviserade utredningen om en översyn avkapitalförvaltningen beslutade regeringen omoförändrade avgifter för . Kärnkraftinspektionen, somnumera har att föreslå avgiftens storlek, har i oktober 1992föreslagit att avgifterna för skall höjas till igenomsnitt per kWh.Som tidigare nämnts ankommer det enligt finansieringslagen påregeringen att fastställa avgiften för det angivnaändamålet med utgångspunkt i tillsynsmyndighetens förslag.Utskottet förutsätter att regeringen löpande följerutvecklingen av berörda kostnader och att denna uppföljningläggs till grund för avgiftssättningen. Utskottet finner vidareskäl att hänvisa till den aviserade översynen av formerna förden aktuella kapitalförvaltningen. Med hänsyn till det anfördaavstyrks motion 1992/93:N39 (-) såvitt här är i fråga.Övriga lagförslagI propositionen framläggs tre ytterligare lagförslag. Ienlighet med förslaget till ändring i kärntekniklagen föreslåsatt regler om upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar skallintas i strålskyddslagen (1988:220). Vidare framläggs förslag omatt lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visstradioaktivt avfall m.m. (den s.k. Studsvikslagen) skall ändraspå grund av genomförd omstrukturering av . Därjämtekompletteras förteckningen över de åtgärder som skallfinansieras med avgifter enligt lagen. Slutligen förslås ipropositionen en redaktionell ändring i kommunalskattelagen(1928:370).Också de tre nu nämnda lagförslagen tillstyrks avutskottet. beträffande begränsning av tillståndstidenatt med avslag på motionerna 1992/93:N37 och1992/93:N38 yrkande 1 antar det i proposition 1992/93:98framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet i vad avser 5§,men. (v) - delvis2. beträffande slutförvaring av utländskt kärnavfallatt med avslag på motion 1992/93:N39 yrkande 1 antardet i proposition 1992/93:98 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet i vad avser5a§,3. beträffande förbud mot vissa förberedande åtgärderatt med avslag på motionerna 1992/93:N36 och1992/93:N40 antar det i proposition 1992/93:98 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet i vad avser 1 och 25§§,res. (nyd)4. beträffande ersättningsinvesteringaratt avslår motion 1992/93:N38 yrkande 2,men. (v) - delvis5. beträffande export av kärnteknisk utrustningatt avslår motionerna 1991/92:N419 yrkande 8 och1992/93:N38 yrkande 3,men. (v) - delvis6. beträffande övriga ändringar i kärntekniklagenatt antar det i proposition 1992/93:98 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet i den mån det inte omfattas av utskottets hemställanunder 1--3, dock med ändring i 2§ att orden "kärntekniskanläggning", "kärnämne" och "kärnavfall" efter siffrorna 1--3kursiveras,7. beträffande ny lag om finansiering av framtida utgifterför använt kärnbränsleatt antar det i proposition 1992/93:98 framlagdaförslaget till lag om finansiering av framtida utgifter föranvänt kärnbränsle m.m.,8. beträffande redovisning av kostnaderna vid olikaavvecklingsalternativatt avslår motion 1992/93:N39 yrkande 2,men. (v) - delvis9. beträffande övriga lagförslagatt antar de i proposition 1992/93:98 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220),b) lag om ändring i lagen (1988:1597) om finansiering avhanteringen av visst radioaktivt avfall m.m., dock med ändring i1§ 5 att ordet "till" skall tillföras efter ordet"anslutning",c) lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370).Stockholm den 8 december 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), Axel (), (), KjellEricsson (c), (), (), LeifMarklund (s), (nyd), (), OlleLindström (m), (), (), BoBernhardsson (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Förbud mot vissa förberedande åtgärder (mom.3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.6 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "det sagda"bort ha följande lydelse:I likhet med vad företrädarna för Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet liberalerna anförde när liknande motioner senastbehandlades i anser utskottet att den aktuellaparagrafen i kärntekniklagen bör avskaffas. Bestämmelsen verkarhämmande på den tekniska utvecklingen. Även om förbudet harbegränsad räckvidd vad gäller antalet personer som kan bliföremål för straffsanktion, innebär det ett uppenbart ingrepp iopinionsbildningen liksom också i möjligheten att redovisaalternativa utvecklingsprojekt på området.