bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Beredskapsarbeten (mom. 17)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.64 börjar med"avstyrker" och på s.65 slutar med "avslås avriksdagen" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets uppfattning är såväl arbetsförmedlingar som företagoch arbetssökande otillräckligt informerade om att beredskapsarbete även kanordnas inom privat företagsamhet. Information från AMS bör klargöra det riktigaförhållandet.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi57 (nyd) yrkande 5 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande beredskapsarbetenatt med anledning av motion 1992/93:Fi57yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Antalet helgdagar (mom. 24)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.72 som börjar med"vill" och slutar med "Fi36 (nyd) yrkande 13" bortha följande lydelse:Minskningen av semesterdagarna motiveras av det samhällsekonomiska läget. Ennedskärning av antalet lagstadgade semesterdagar kommer att slå olika förskilda grupper beroende på om semestern regleras genom lag eller avtal. Detvore därför lämpligare att begränsa ledigheten genom att slopa ett antalhelgdagar. Det finns dessutom helgdagar som på grund av sin placering i veckandirekt uppmuntrar folk att ta ut ytterligare ledighet. Utskottet föreslårdärför att en utredning tillsätts i syfte att ta bort varav enklämdagsframkallande sådan. Detta bör med bifall till motion Fi36(nyd) yrkande 13 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande antalet helgdagaratt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Konjunkturanpassad arbetstid (mom. 25)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 72 som börjar med"avstyrker" och slutar med "Fi36 (nyd) yrkande 10"bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet har i sitt av godkända betänkande1992/93:AU4 framfört att en friare arbetstidsförläggning är en viktigframtidsfråga. har dessutom utgått från att regeringenskall återkomma med förslag på detta område . Med hänsyntill att konjunktursvängningar inte kan undvikas anser utskottet att detemotsedda regeringsförslaget på arbetstidsområdet bör inrymma förslag om enkonjunkturanpassad arbetstid. Inom vissa ramar, t.ex. , börarbetsgivaren och det lokala facket själva kunna bestämma arbetstiden.Utskottet ställer sig således bakom nydemokraternas motion Fi36 i denna del.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi36 (nyd) yrkande 10 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande konjunkturanpassad arbetstidatt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Regionala sysselsättningsprogram (mom. 27), Per , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjar med"delar" och slutar med "yrkandena 1--4 och 7--11" bort haföljande lydelse:I efterföljande sammanställning ges en översikt över de aktuella motionernaoch de typer av åtgärder som motionärerna förordar. I vissa av motionerna finnsförteckningar eller hänvisningar till förteckningar över statliga och kommunalaprojekt som kan startas omgående eller tidigareläggas. De socialdemokratiskamotionernas förslag till länsvisa eller regionala projekt utgår från vad somföreslagits i partimotion Fi35 (s).Motioner Region av Ökad medelstilldelning,m.fl. (s) infrastrukturinvesteringarFi30 av Infrastruktur; stöd tillm.fl. (s) län exportindustrin; FoU; ut-lokalisering; riskvilligtkapital, stöd till ÅngeFi31 av Infrastruktur; FoU; stödm.fl. (s) kultur, turism, olika in-dustrier; kvinnliga kom-petenscentraFi32 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildning; sats-ning på kommunernaFi33 av Infrastruktur; tidigare-m.fl. (s) län läggning av statligainvesteringar; kommunalabyggprojekt; decentrali-sering av ansvar vid in-frastrukturinvesteringarFi34 av län Infrastruktur; utbildning;m.fl. (s) tidigareläggning av stat-liga investeringarFi40 av Arbetstillfällen för kvin-m.fl. (s) nor; ökad kvinnoutbild-ning; ökade resurser tilllänsarbetsnämnderna iSkåneFi44 av Kompetensutveckling; in-m.fl. (s) frastruktur; kommunalainvesteringarFi46 av Infrastruktur; bygg-m.fl. (s) projektFi47 av län Stärkande av näringslivet;m.fl. (s) investeringar; ytterligaremedel till länetFi48 av Infrastruktur; långsiktigm.fl. (s) satsning på kompetensut-veckling och kvinnoarbeteFi49 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; ytterligare medeltill länetFi50 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildningFi51 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildningFi52 av Infrastruktur; tidigare-m.fl. (s) läggning av statliga ochkommunala investeringarFi53 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildning; kvin-nornas situationFi55 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) län jekt; satsning på mindreföretagFi56 av Yrk. Infrastruktur;m.fl. (s) byggprojekt, utbildningYrk. Länsarbetsnämnd-ernas medelsdispositionbör bli friareFi58 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildningFi59 av län Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt: utbildning; ett in-dustri- och utvecklings-centerFi60 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildningFi61 av , utbildning;m.fl. (s) industriell utvecklingFi62 av Infrastruktur; produkt-m.fl. (s) och teknikutveckling;testområdeFi63 av Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jekt; utbildning; bättrehandikappvänlighetFi69 Yrk. Infrastruktur;m.fl. (s) utbildning; byggprojektYrk. Arbetsmarknads-medel till beställningav tåget X 2000Fi70 av () Kompetensutveckling;kommunikationer, turismFi71 av () Yrk. 1--4, Infrastruk-tursatsningar inomBanverkets och område, väg-nätet och flygplatserFi74 av Infrastruktur; kommunalam.fl. (s) investeringar, ytter-ligare medel; räntefriainvesteringslånFi75 av Axel Infrastruktur; byggpro-m.fl. (s) jektFinansutskottet ser liksom motionärerna allvarligt på detarbetsmarknadspolitiska läget i län och regioner. Enligt AKU-undersökningarnafrån tredje kvartalet 1992 varierade arbetslösheten i de olika länen mellan 3,() och (). Arbetslösheten i länberör 11500 personer. Störst antal arbetslösa hade med 39 800personer.Sammanfattningsvis hade skogslänen en arbetslöshet på (59000personer), medan motsvarande tal för storstadslänen uppgick till (83 200personer) och för övriga Syd- och till 5,(102200personer).Finansutskottet har noterat AMS uppfattning att de kvinnodomineradetjänstenäringarna påtagligt kommer att beröras av minskande sysselsättningunder . Enligt AMS kommer då arbetslösheten bland kvinnor attstiga ungefär lika mycket som för männen varvid skillnaderna består.Som framgår av motionssammanställningen finns det en mängd förslag tillinvesteringar samt tidigareläggning av projekt över hela landet. Dessa förslag,som vittnar om framtidstro och styrka i ett svårt läge, bör enligt utskottetsuppfattning utgöra grund för de bedömningar som de ansvariga verken ochmyndigheterna har att göra. bör dock inte i detta sammanhang uttalasig om de delvis annorlunda frågor som aktualiseras i motionerna Fi56 (s)yrkande 2 och Fi69 (s) yrkande 2.Vad finansutskottet här anfört med anledning av motionerna Fi27, Fi30, Fi31,Fi32, Fi33, Fi34, Fi40, Fi44, Fi46, Fi47, Fi48, Fi49, Fi50, Fi52, Fi53, Fi55,Fi56 yrkande 1, Fi58, Fi59, Fi60, Fi61, Fi62, Fi63, Fi69 yrkande 1, Fi70, Fi71yrkandena 1--4 och 7--11, Fi74 och Fi75 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande regionala sysselsättningsprogramatt med anledning av motionerna 1992/93:Fi27, 1992/93:Fi30,1992/93:Fi31, 1992/93:Fi32, 1992/93:Fi33, 1992/93:Fi34, 1992/93:Fi40,1992/93:Fi44, 1992/93:Fi46, 1992/93:Fi47, 1992/93:Fi48, 1992/93:Fi49,1992/93:Fi50, 1992/93:Fi52, 1992/93:Fi53, 1992/93:Fi55, 1992/93:Fi56 yrkande 1,1992/93:Fi58, 1992/93:Fi59, 1992/93:Fi60, 1992/93:Fi61, 1992/93:Fi62,1992/93:Fi63, 1992/93:Fi69 yrkande 1, 1992/93:Fi70, 1992/93:Fi71 yrkandena1--4, 1992/93:Fi74 och 1992/93:Fi75 samt med avslag på motionerna1992/93:Fi56 yrkande 2, 1992/93:Fi69 yrkande 2 och 1992/93:Fi71 yrkandena 7--11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna (mom. 28)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.75 som börjar med "" och slutar med "av " bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets uppfattning bör en total översyn göras inte baraav sjuk- och arbetsskadeförsäkringen utan av hela socialförsäkringssystemet.Reglerna bör samordnas med reglerna för ersättning för vård av barn,förtidspension, arbetslöshet och garantilön på det sätt som förordas i motionFi36 (nyd). Det i motionen förordade systemet innebär att det alltid lönar sigatt arbeta, det uppmanar inte till fiffel mellan olika system och blir merrättvist. Propositionens förslag är ett steg i rätt riktning men det är, enligtutskottets mening, bättre att påbörja en omläggning i den riktningmotionärerna förordar. Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi36 (nyd)yrkandena 1 och 15. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande sjuk- och arbetsskadeförsäkringarnaatt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkandena 1 och 15avslår proposition 1992/93:50 moment 1 och motion 1992/93:Fi37 yrkandena 24 och25 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Allmän sjukförsäkringsavgift (mom. 29), Per , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 76 som börjar med"Utgångspunkten bör" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse:Utgångspunkten bör vara att avgiften debiteras den enskilde och att denbeloppsmässigt skall motsvara totalt . Utskottet delar dockinte skatteutskottets uppfattning att avgiften skall tas ut som en bruttoavgiftsom skall kunna dras av mot förvärvsinkomster. Med tanke på skillnader ibeskattning som föreligger skulle en sådan ordning få vissa oacceptablaeffekter. Personer med inkomster strax ovanför brytpunkten får en lägrenettoavgift än de som ligger strax nedanför, vilket inte kan anses vararättvist. Utskottet tillstyrker därmed yrkande 4 i motion Fi35 (s) om attinföra en nettoavgift i sjukförsäkringen.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande allmän sjukförsäkringsavgiftatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkande 4 samt medavslag på motion 1992/93:Fi37 yrkande 26 godkänner de riktlinjer för införandeav en allmän sjukförsäkringsavgift i sjukförsäkringen som förordas iproposition 1992/93:50 moment 2 med den ändringen att avgiften tas ut som enicke beskattad nettoavgift, lika för alla inkomsttagare,17. Pensioner (mom. 30)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 77 som börjar med"delar" och slutar med "27 och 28" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att det tyvärr är ofrånkomligt att ävenpensionärerna måste drabbas av nedskärningar. Undantag måste emellertid görasför de allra sämst ställda pensionärerna, de s.k. fattigpensionärerna. Utövervad som sägs i proposition 50 om att kompensera denna grupp med ca 500 miljonerkronor via höjda pensionstillskott och/eller kommunala bostadstillägg bör detillföras . Utskottet återkommer senare till hur detta skallfinansieras genom minskningar av biståndet.Utskottet konstaterar att regeringen tycks ha kommit till insiktom de sämst ställda pensionärernas situation. I en senare framlagd proposition(1992/93:134) har regeringen föreslagit att denna grupp i stort tillförs deytterligare medel som utskottet här förordat. Vad utskottet anfört innebär attutskottet tillstyrker motion Fi36 (nyd) yrkande 3.De oklarheter beträffande avtalspensionerna vid en höjning av pensionsåldernsom tas upp i motion Fi41 (-) förutsätter utskottet kommer att tas upp när denaviserade propositionen om höjd pensionsålder behandlas av . Motionenavstyrks därför av utskottet. Att helt frita pensionärerna från kravet påbesparingar som förordas i motion Fi37 (v) kan utskottet i rådande läge intetillstyrka. Yrkandena 27 och 28 i motion Fi37 avstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande pensioneratt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande 3 samt medavslag på motionerna 1992/93:Fi37 yrkandena 27 och 28 och 1992/93:Fi41godkänner de riktlinjer för förändringar av pensioneringstidpunkten ochpensionsnivån som förordats i proposition 1992/93:50 momenten 3 och 4 med dekompletteringar som utskottet förordat,18. Kapitalinkomstskatt och förmögenhetsskatt (mom.31), Per , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 78 som börjar med"delar" och slutar med "37 och 38" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Skatteomläggningen1991 innehöll viktiga principer om bredare skattebaser, lägre skattesatser ochmer likformiga regler. Regeringen har gjort markanta och allvarliga avsteg fråndessa grundprinciper genom att föra en skattepolitik som inriktats på stora ochofinansierade skattesänkningar till företagare, kapitalägare ochhöginkomsttagare. Denna politik har försämrat ekonomins funktionssätt ochmedfört en stor omfördelning av köpkraft och ökade inkomstklyftor. Det ärangeläget att skattereformen återställs i sitt ursprungliga skick. Den nuträffade överenskommelsen innebär att politiken åter vrids i rätt riktning meden bättre skattemässig balans mellan arbete och kapital. Bl.a. höjskapitalinkomstskatten till , förmögenhetsskatten kan behållas under minsthela mandatperioden och det s.k. reallöneskyddet för höginkomsttagare slopasunder 1993 och 1994. Det bör också framhållas att värdet av ränteavdragenbibehålls både för villaägare och andra grupper som har lånefinansierat sittboende. i sin helhet är överenskommelsen gynnsam från fördelningspolitisksynpunkt. Så gott som alla medborgare kommer genom uppgörelsen att bidra tillatt förbättra statsfinanserna.På två väsentliga punkter som berör skatteområdet avviker regeringens förslagenligt utskottets uppfattning från den träffade överenskommelsen.När det gäller kapitalinkomster anser finansutskottet att överenskommelseninnebär en definitiv återgång till den skattesats på som fastställdesgenom skattereformen. Regeringens förslag bryter häremot på två sätt. Delsinnebär propositionen endast ett tillfälligt uppskov till den 1januari 1995 med den sänkning av skattesatsen till som regeringengenomdrivit med verkan fr.o.m. det kommande årsskiftet. Vidare innebärpropositionen att man behåller det sänkta skatteuttaget förvissa kapitalinkomster såsom reavinster på aktier o.d. samt förvärdepappersfonder m.m., något som givetvis får snedvridande effekter iskattesystemet och leder till en ökad skatteplanering.Skattereformen bör enligt utskottets uppfattning återställas fullt ut i dessaavseenden, inte minst för att undvika en framtida försämring av ränteavdragensom ökar hushållens boendekostnader och ytterligare försämrar läget påarbetsmarknaden. Som anförs i motion Fi35 (s) bör man alltså i enlighet medöverenskommelsen återgå permanent till skattesatsen . Uppgörelsen om enskattesats på gäller alla typer av kapitalinkomster. Denna skattesatsskall alltså tillämpas även för aktievinster m.m. fr.o.m. den 1 januari 1993.Utskottet yrkar bifall till motion Fi35 (s) yrkande 7 och avslag på motsvarandeyrkanden i motion Fi37 (v).dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande kapitalinkomstskatt och förmögenhetsskattatt med bifall till motion 1992/93:Fi35 yrkande 7 och medanledning av proposition 1992/93:50 bilaga 5 momenten 3, 4, 6, 7, 20 och 22samt med avslag på motion 1992/93:Fi37 yrkandena 37 och 38 godkänner vadutskottet anfört om att skatten på kapitalinkomster skall bestämmas permanenttill ,19. Mervärdesskatt (mom. 37)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 80 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "44 och 48" bort ha följande lydelse:Vissa skattehöjningar ger emellertid inte något tillskott till statskassan.Den s.k. turistmomsen har lett till betydande bortfall av turistinkomster,vilket fått påtagligt negativa konsekvenser för hela . Utskottet anserdärför i likhet med vad som anförs i motion Fi36 (nyd) yrkande 22 attturistmomsen bör sänkas ordentligt till på persontransporter och till12,på hotell och restauranger. Motion Fi37 (v) blir därigenom delvistillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande mervärdesskattatt med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande 22 och medanledning av motion 1992/93:Fi37 yrkandena 44 och 48 samt med avslag påproposition 1992/93:50 bilaga 5 moment 12 godkänner vad utskottet anfört,20. Bensinskatt (mom. 38)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 81 som börjar med"delar" och slutar med "3 och 4" bort ha följande lydelse:Finansutskottet kan inte dela skatteutskottets uppfattning. En höjning avbensinskatten vore en ur fördelningspolitisk synvinkel olycklig åtgärd. Enkraftig höjning av bensinskatten skulle drabba barnfamiljer, glesbygdsbor,låginkomsttagare i t.ex. vården och i industrier med skiftarbete. I stora delarav vårt land är bilen en nödvändighet därför att andra transportmedel intefinns tillgängliga. Höginkomsttagare som ofta bor i större centralorter med välutbyggd kollektivtrafik kommer lättare än andra att kunna undgå beskattningen.I likhet med vad som anförs i motion Fi68 (nyd) yrkandena 1 och 3 anserutskottet att i stället fordonsskatten bör höjas generellt. Därigenom skullemotionerna Fi17 (v) och Fi37 (v) tillgodoses i viss utsträckning.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande bensinskattatt med bifall till motionerna 1992/93:Fi17 yrkande 1,1992/93:Fi37 yrkande 40 samt 1992/93:Fi68 yrkandena 1 och 3 samt med avslag påproposition 1992/93:50 bilaga 5 momenten 13--17 och motionerna 1992/93:Fi17yrkande 2, 1992/93:Fi37 yrkande 41 samt 1992/93:Fi68 yrkande 4 godkänner vadutskottet anfört,21. Minskning av bostadssubventionerna (mom. 42)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 85 börjar med"godtar" och på s. 86 slutar med "31 i denna del" bort haföljande lydelse:Som anförs i partimotion Fi36 från Ny demokrati skulle ett genomförande avöverenskommelsen till den del den avser en besparing om 3miljarder kronor påbostadssubventionerna drabba många som förmodligen inte klarar ytterligareökningar av boendekostnaderna. --1993 uppgår besparingen påräntebidragen till bostäder till . Till detta skullealltså läggas ytterligare fr.o.m. . Somanförs i den nu diskuterade motionen bör andra utvägar sökas för att förstärkasamhällsekonomin, och det bör framför allt göras genom att biståndet begränsas.Utskottet återkommer till denna fråga längre fram i betänkandet.Finansutskottet delar sålunda motionärernas uppfattning att någon ytterligarenedskärning av bostadssubventionerna inte skall genomföras. Motion Fi36 (nyd)tillstyrks alltså i denna del av utskottet. Med det anförda får förslaget iVänsterpartiets partimotion Fi37 yrkande 1 i motsvarande del anses i inte ringagrad tillgodosett.Med detta ställningstagande finns inte anledning för att i sakbehandla förslagen i propositionen samt i partimotion Fi35 (s) yrkandena 1 och2 om hur besparingen på skall hämtas in. Dessa förslagavstyrks av bostadsutskottet i yttrande till finansutskottet.dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande minskning av bostadssubventionerna fr.o.m. 1994att med bifall till motion 1992/93:Fi36 yrkande 4 samt medavslag på proposition 1992/93:50 bilaga 5 moment 23 och motionerna1992/93:Fi29, 1992/93:Fi35 yrkandena 1 och 2 samt 1992/93:Fi37 yrkande 31 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. Utbyggnad och tidigareläggning av infrastrukturprojekt (mom. 47)(), (), Tom (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 91 som börjar med"delar" och slutar med "till känna" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Underberedningen av detta ärende har finansutskottet haft en utfrågning avstatssekreteraren i . Vid denna utfrågning lämnadesen redogörelse för planeringsläget för infrastrukturinvesteringarna.Som bakgrund kan nämnas att investeringar i vägar och järnvägar finansierasgenom årliga anslag på statsbudgeten. De årliga investeringsanslagen har under1980-talet varit ca . Som framgått av vad som redovisatsovan har fattat beslut om betydande extraanslag. Dettainnebär att investeringarna under /93 kan beräknas uppgå till ca13 miljarder kronor.De extramedel som anvisats till vägar har inneburit beslut om att ca 310större investeringsprojekt och ca 950 underhållsprojekt skall genomföras. Avdessa har ca 300 investeringsprojekt och ca 500 underhållsprojekt redanpåbörjats. Även ett stort antal järnvägsbyggen har påbörjats med hjälp av deextra anslagen för infrastruktursatsningar. beräknas sålunda medhjälp av dessa medel kunna öka sin produktionsvolym under åren 1992 och 1993med 1,9 resp. 2,5 miljarder kronor.Av den utfrågning som finansutskottet anordnade framgick att projekten tillstor del är påbörjade eller avslutade. Detta beror på att många av de projektsom extraanslagen har använts till har kunnat sättas i gång snabbt och att dehar haft kort byggtid.Även om sålunda stora extraanslag har anvisats och många projekt har kunnatpåbörjas med hjälp av dessa anslag vill utskottet understryka att det ärväsentligt att infrastruktursatsningarna även fortsättningsvis hålls på en högnivå. Det är nödvändigt både för att skapa goda tillväxtbetingelser för svenskindustri och för att skapa arbetstillfällen i nuvarande lågkonjunktur. Det ärsjälvklart angeläget att beslutade projekt kan påbörjas snabbt och slutföras påkortast möjliga tid.Trafikutskottet begärde i sitt av godkända betänkande1991/92:TU22 (rskr. 333) att regeringen för borde presentera ettunderlag som gör det möjligt att tydligare överblicka hur infrastrukturen ochtransportsystemet som helhet påverkas av en föreslagen investeringsinriktning.En sådan redovisning kommer regeringen att förelägga våren 1993.Något särskilt uttalande från sida, som går ut på att regeringenskall utarbeta en plan för den långsiktiga utbyggnaden av infrastrukturen, ärdärför enligt finansutskottets mening inte erforderligt.När det gäller yrkande 15 i motion Fi35 (s) om åtgärder för att möjliggöratidigareläggning av investeringar vill utskottet erinra om förslaget ipropositionen, som utskottet tillstyrkt ovan, om att anvisa 1miljard kronortill AMS, som skall användas till att tidigarelägga vissasysselsättningsintensiva investeringar inom affärsverken.I motion Fi35 (s) begärs även att regeringen bör göra en snabbutredning ominförandet av en banlag för att påskynda beslutsprocessen vid järnvägsbyggen.Vid den av utskottet anordnade utfrågningen framkom att sådana övervägandenpågår i . Någon åtgärd från sida är därför inteerforderlig.Med det anförda avstyrker finansutskottet motion Fi35 (s) yrkandena 11, 14och 15.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande utbyggnad och tidigareläggning av infrastrukturprojektatt avslår motion 1992/93:Fi35 yrkandena 11, 14 och 15,23. Övriga infrastrukturfrågor (mom. 48), Per , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 91 som börjar med"avstyrker" och slutar med "trafikutskottet anfört" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi35 (s) att det äranmärkningsvärt att regeringen saknar förmåga att genomföra beslutadeinfrastrukturprojekt. Som exempel kan nämnas att av de medel som anvisats förväginvesteringar i olika paket varendast upparbetade t.o.m. .