bet · GF01BoU15 · 1992-03-19 00:00:00 — Vissa frågor om hyreslagstiftningen m.m. I betänkandet behandlar utskottet åtta motioner väckta underden allmänna motionstiden . Samtliga motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats sex reservationer (s) och enreservation (nyd) samt meningsyttring av suppleant (v). 1991/92:Bo236 av och i (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om orättvis hyressättning och vikten av endialog med de förhandlande parterna i syfte att skapa ett merarättvist system.1991/92:Bo238 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stärka hyresrättshavarens ställning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en ny lag ombostadsanvisningsskyldighet.1991/92:Bo401 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avbostadsförvaltningslagen i syfte att stärka hyresgästernasställning.1991/92:Bo404 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om lagändringari förvärvslagen beträffande primär förhandlingsskyldighet,2. att hos regeringen begär förslag om lagändringari förvärvslagen beträffande inskrivning av avtal omförhandlingsordning,3. att hos regeringen begär förslag om lagändringari förvärvslagen beträffande hyresgästinflytande vid ombyggnadoch sanering i enlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:Bo405 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attförslag framläggs för att stärka bostadshyresgästernasställning, varvid hyreslagskommitténs betänkande beaktas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av upprätthållandet avbruksvärdessystemet samt att förbättringar i detta görs isyfte att förstärka hyresgästens ställning,3. att som sin mening ger regeringen till känna atten utvärdering av lokalhyrorna bör göras.1991/92:Bo406 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att hyresgästen eller hyresvärden får rättatt påkalla skiljenämndsförfarande inför hyresnämnden enligt 15§ lag om arrendenämnder och hyresnämnder i de fall hyresvärden iuppsägningen erbjudit fortsatt förhyrning på ändrade villkor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att besittningsskyddet förstärks,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att hyreslagen bör ändras så att klausulerom höjning av lokalhyra på grund av höjning av fastighetsskattenoch förändring av penningvärdet enligt index förbjuds på sammasätt som gäller för bostadshyror,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i 12 kap. 36 § jordabalken så attfysisk person utan hinder kan överlåta hyresrätt och i lokalernabedriven verksamhet oavsett om verksamheten bedrivs avrörelseidkaren själv eller ett honom närstående bolag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den i 12 kap. 23 § andra stycketjordabalken angivna tvåårsgränsen för att få tillstånd tilländrad verksamhet tas bort,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en utredning bör tillsättasför att åstadkomma anpassning av det svenska regelsystemet tilllokalhyresvillkoren i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om indexberäkning.1991/92:Bo410 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stärka besittningsskyddet förhyresgäster med tjänstebostad.1991/92:So612 av m.fl. (v) vari yrkas17. att hos regeringen begär förslag till ändring ibostadsanvisningslagen så att förtur ges vid skilsmässor. Vissa uppgifter med anledning av motionernaI detta betänkande behandlas motioner om den hyresrättsligalagstiftningen. Denna lagstiftning består främst av regler somfinns i 12 kap. jordabalken, (hyreslagen). Hyreslagen innehållerallmänna bestämmelser om hyresavtal. Med hyresavtal avses rättenatt mot ersättning använda hus eller delar av hus (lägenheter).Med lägenhet avses dels bostadslägenhet, dvs. lägenhet somupplåtits helt eller till en inte oväsentlig del för attanvändas som bostad, dels lokal. I lagen finns delvis olikaregler om bostadslägenheter och lokaler. Annan hyresrättsliglagstiftning som kommer att behandlas i detta betänkande ärhyresförhandlingslagen (1978:304) och bostadsförvaltningslagen(1977:792).Den hyresrättsliga lagstiftningen är nu föremål för enöversyn. Den förra regeringen beslutade atttillkalla en kommitté med parlamentarisk sammansättning -- 1989års hyreslagskommitté -- för att se över hyreslagstiftningen. Itidsplanen angavs att utredningsarbetet borde vara avslutat föreutgången av . Kommittén var dock oförhindrad att senastvid utgången av i ett särskilt betänkande redovisaresultatet av översynen av lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m. (tillståndslagen) och reglerna omtvångsförvaltning enligt bostadsförvaltningslagen m.m.Hyreslagskommittén överlämnade delbetänkandetNy hyreslag (SOU 1991:86) till bostadsministern. Betänkandetinnehåller -- förutom en redaktionell bearbetning och språkligöversyn av hyreslagen -- förslag till lagändringar på en radolika punkter. Bl.a. föreslås omfattande ändringar i denuvarande bestämmelserna om förverkande av bostadslägenhet.Ändringar som kan ge ett förbättrat skydd mot störningar iboendet samt ett bättre besittningsskydd för bostadshyresgästenföreslås också. Andra åtgärder i syfte att förbättrabostadshyresgästernas ställning är förslag som bör ge störremöjligheter att hyra ut i andra hand och att byta enbostadslägenhet. Remissbehandling av delbetänkandet pågår.Regeringen har beslutat att hyreslagskommittén inte skallfortsätta sitt arbete. Enligt vad utskottet erfarit avserregeringen att i ett sammanhang överväga de frågor som berör denhyresrättsliga lagstiftningen sedan statens institut förbyggnadsforskning, som fått i uppdrag att utvärderahyreslagstiftningens bruksvärdesregler, redovisat sitt uppdrag.Utvärderingen om bruksvärdessystemet skall redovisas senast den1 juli 1992.Hyresrätt, bostadslägenheterI två motioner behandlas bostadshyresgästernas ställning. IVänsterpartiets partimotion Bo238 yrkande 5 och i motion Bo405(s) yrkande 1, båda yrkandena i denna del, föreslås ettriksdagens tillkännagivande om olika åtgärder i syfte attförstärka deras ställning. Enligt v-motionärerna bör"hyresrättshavarna" ges förstärkt besittningsskydd och bytesrättsamt ökade möjligheter att hyra ut i andra hand. En annan åtgärdsom föreslås är att förverkandereglerna vid bristandehyresbetalning ändras. Möjligheter till ekonomiskt boinflytandeoch hyresgäststyrt underhåll bör vidare ökas enligtmotionärerna. Motionärerna anser också att representanter förhyresgäster bör finnas i de allmännyttiga företagens styrelser.I s-motionen betonas betydelsen av att hyresgästernasbesittningsskydd förbättras, att de föråldrade bestämmelserna omförverkande av hyresrätt reformeras och att bytesrätten utökas.En reform i den riktning som kommittén föreslår när det gällerbehovet att förbättra skyddet mot störningar anses behövlig.Utskottet delar motionärernas uppfattning att hyresgästernasställning kan behöva förstärkas i olika avseenden. Som ocksåframgår av regeringsförklaringen kommer förslag att läggas framsom syftar till att förbättra de enskilda hyresgästernassituation. Förslag till åtgärder i de frågor som behandlas imotionerna -- dock inte boinflytandefrågor -- förs fram ihyreslagskommitténs betänkande. I vilka delar förslagen kommeratt leda till en ändring i lagstiftningen är, såsom framgåttinledningsvis, en fråga som är föremål för överväganden inomregeringskansliet. När det gäller frågor om boinflytande böröverväganden ske i former som de boende, deras organisationeroch fastighetsägarna finner lämpliga och ändamålsenliga. Det ärnaturligt att målsättningen för ett fördjupat boendeinflytandefastläggs av de som är berörda. Enligt utskottets mening finnsdet med hänvisning till vad som anförts och med hänsyn tillpågående överväganden inte anledning för att geregeringen till känna önskvärdheten av åtgärder för att stärkahyresgästernas ställning. Utskottet avstyrker motionernaBo238 (v) yrkande 5 och Bo405 (s) yrkande 1, båda yrkandena idenna del.Besittningsskyddet för hyresgäster med tjänstebostad tas upp imotion Bo410 (s). De grunder som kan bryta besittningsskyddetvid hyresavtal som är kopplade till anställning finns angivna i46 § första stycket 7 och 9 i hyreslagen. Bostäder, som omfattasav punkten 7, är bl.a. sådana som hyrs ut i samband med statligeller och där anställningen är förenad medbostadstvång eller sådana som hyrs ut i samband med anställninginom lantbruket. Utöver dessa grupper av bostäder avser punkten7 även bostäder som hyrs ut i samband med annan anställning omdet är nödvändigt för arbetsgivaren att förfoga över bostadenför att kunna hyra ut den till innehavaren av anställningen.Besittningsskyddet bryts om anställningen upphör. I punkten 9behandlas alla övriga hyresavtal som beror av anställning.Upphör anställningen innan hyresförhållandet varat kanockså hyresförhållandet upphöra om det inte är oskäligt mothyresgästen. Har hyresförhållandet varat än tre årkrävs att hyresvärden har mycket starka skäl ("synnerliga skäl")för att upplösa hyresförhållandet. Utöver de nu behandladefallen kan avtal om hyresvillkor träffas i kollektivavtal i defall ett hyresavtal är kopplat till anställning (67 §). Ettsådant villkor kan gälla rätten till förlängning av hyresavtal.Det är möjligheten att i kollektivavtal avtala bortbesittningsskyddet som motionärerna vill skall slopas. De anseratt rätten till en bostad bara i undantagsfall bör få kopplastill arbetet och att den begränsning av besittningsskyddet somfinns i 46 § hyreslagen är fullt tillräcklig.Bestämmelserna i hyreslagen om tjänste- och personalbostädersågs över av en arbetsgrupp inom hösten1984 och . Arbetsgruppen redovisade uppdraget iseptember 1985 i betänkandet Ds Bo 1985:3 Tjänste- ochpersonalbostäder. Arbetsgruppen anförde sammanfattningsvis attden i 67 § stadgade möjligheten att i kollektivavtal reglerahyresvillkor för hyresförhållanden som beror av anställningborde behållas. Som skäl anfördes dels att inte baraarbetsgivarna utan även flertalet av de arbetstagarförbund somberörs av sådana avtal ville behålla rätten, dels att det intehade visat sig att regeln hade medfört några påtagligaolägenheter för hyresgästerna. På förslag av arbetsgruppenutvidgades bestämmelsen till att gälla även förhyresgäster/arbetstagare som inte är medlemmar i denavtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts iarbete som avses med avtalet.Utskottet uttalade i BoU 1987/88:13, med anledning av ettmotionsförslag, att det inte fanns tillräckliga skäl attutmönstra 67 § hyreslagen. följde utskottets förslag.Enligt utskottets mening har det inte heller nu framkommit skälsom ger utskottet anledning att ändra uppfattning. Utskottetavstyrker motion Bo410 (s).Hyresrätt, lokalerDen trädde vissa ändringar ilokalhyreslagstiftningen i kraft. Lagändringarna syftar till attstärka lokalhyresgästernas ställning gentemot hyresvärdarna ochgöra dem mer jämställda vid förhandling och medling i sambandmed att hyresavtal sagts upp. Ändringarna innebär bl.a. attbedömningen av ett hyreskravs skälighet skall grundas påomständigheter som är tillgängliga redan före hyrestidens utgångoch utifrån hyran för närmast jämförliga lokaler på orten. Vidobefogad uppsägning har lokalhyresgästen rätt till enminimiersättning motsvarande en årshyra för lokalen enligt detuppsagda kontraktet, dock högst ett belopp som vid hyrestidensutgång motsvarar fyra basbelopp. Om förlusten är större skallhyresvärden i skälig omfattning ersätta hyresgästen för dennesförlust. Uppskovstiden med avflyttning förlängdes till två år.En annan ändring som genomfördes var att hyrestiden skall varaminst för att t.ex. en indexklausul skall kunna tas in iett hyresavtal. gällde att indexförbehåll var giltigaom hyrestiden var längre än . Ändringen förväntades ledatill längre avtalstider för enskilda hyresgäster, vilket ansågspositivt. Möjligheter att under vissa förutsättningar fåtillstånd till ändrad användning och andrahandsuthyrning avlokal infördes. Vissa ändringar genomfördes också i fall dåhyresgästen sagt upp avtalet för villkorsändring.I motion Bo405 (s) yrkande 3 föreslås att en utvärdering av enlokalhyreslagstiftningen bör göras . Enligt motionärernahar lokalhyresgästerna en alltför svag ställning påhyresmarknaden, och bl.a. marknadshyressättning har lett till enallför hög hyresnivå. De anser därför att en närmareundersökning av hur reglerna verkar på lokalhyresmarknaden ärbehövlig. I motion Bo406 (s) behandlas enskildheter ilokalhyreslagstiftningen. Enligt motionärerna visarerfarenheterna att nuvarande regler om besittningsskydd,indexklausulernas funktion, reglerna om ändrad verksamhet i enlokal och om överlåtelse av hyresrätten leder till ogynnsammaverkningar för lokalhyresgäster i stora delar av landet menfrämst i storstadsområdena. Det indirekta besittningsskyddetfungerar inte i praktiken anförs det. Ett av skälen anges varaatt hyresgästen oftast inte vågar sätta sin lokalinvestering påspel. Motionärerna anser att det finns skäl att införa ettdirekt besittningsskydd och föreslår i yrkande 1 att hyresgästeneller hyresvärden ges rätt att påkalla skiljenämndsförfarandeinför hyresnämnden i de fall hyresvärden erbjudit förlängning avlokalhyreskontraktet på ändrade villkor. Hyresgästen skall dåalltid ha rätt till förlängning. För det fall att förslaget omett direkt besittningskydd inte bifalls föreslås i yrkande 2 attbesittningsskyddet förstärks genom en rad andra ändringar ilagstiftningen när det gäller uppsägning och skadestånd. Ettförslag om att klausuler om höjning av lokalhyran på grund avhöjning av fastighetsskatt och förändring av penningvärdetenligt index bör förbjudas framförs i yrkande 3. Enligt motionendrabbas inte ägarna av kommersiella fastigheter av höjdafastighetsskatter eftersom hyreskontrakten regelmässigtinnehåller klausuler som gör att skatten överförs påhyresgästerna. Även i yrkande 7, som får förstås som ett yrkandei andra hand, tas upp möjligheten att indexuppräkna hyran.Enligt motionärerna bör högst av hyresbeloppettillåtas indexuppräknas och uppräknas årsvis samt -- för detfall hyran är momsbelagd -- denna inbetalas . I yrkande4 föreslås att lagen ändras så att en fysisk person utan hinderbör kunna överlåta hyresrätt och i en lokal bedriven verksamhetoavsett om verksamheten bedrivs av rörelseidkaren eller ett avhonom närstående bolag. I yrkande 5 tas upp reglerna om ändradanvändning av hyrd lokal och den tvåårsgräns som är satt för atttillstånd skall kunna ges för en annan användning än den somförutsattes när hyresavtalet ingicks. Motionärerna anser atttidsgränsen är onödigt restriktiv och bör slopas. Slutligenföreslås i yrkande 6 att en utredning tillsätts meduppgift att anpassa lokalhyresreglerna till lokalhyresvillkoreni , som enligt motionärerna i regel har längreavtalstider och ett direkt besittningsskydd.Utskottet har sedan de senaste ändringarna ilokalhyreslagstiftningen trädde i kraft vidflera tillfällen haft att ta ställning till motionsyrkanden somi allt väsentligt överensstämmer med de nu framlagda. Utskottetsinställning har varit, senast uttryckt i betänkande1990/91:BoU9, att en utvärdering bör ske när det finns sådantunderlag att en utvärdering blir meningsfull. Utskottet förstården oro som småföretagare kan känna särskilt över denkostnadsutveckling som skett på lokalhyresmarknaden. Genom denrådande konjunkturen har dock prisuppgången brutits. Det finnsvidare grundad anledning anta att regeringens ambition att drivaen mer småföretagarvänlig politik också ger möjligheter till enlugnare utveckling på lokalhyresmarknaden. Under allaförhållanden är den tid som gått sedan ändringarna trädde ikraft för kort för att några säkra slutsatser skall kunna drasom reglerna behöver ändras eller inte. En utvärdering nuav reglerna på lokalhyresmarknaden m.m. skulle enligtutskottets bedömning inte bli meningsfull. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Bo405 yrkande 3 och Bo406 (bådas).HyressättningI tre motioner föreslås åtgärder för att förbättrahyressättningssystemet. Ny demokratis partimotion Bo236 yrkande2 innehåller förslag om att som sin meningtillkännager för regeringen att parterna på hyresmarknaden börinleda en dialog och utreda förutsättningarna för mera rättvisahyror än . Motionärerna framhåller att hyresskillnadernamellan nya och äldre bostäder ökar och atthyressättningen inte motsvarar efterfrågan. I Vänsterpartietspartimotion Bo238 anförs att bruksvärdessystemet i princip ärbra men att det bör skärpas och utvidgas till lokaler samt gesen sådan tillämpning att åldersfaktorn får mindre betydelse.Vidare förs fram krav om att påtaglighetsrekvisitet tas bort ochatt vissa kostnader, t.ex. för bilplats, telefon,tidningsprenumeration och kabel-TV-installation, inte skall ingåsom en del av hyran. Genom bifall till de framfördaförslagen skulle enligt motionens yrkande 5, i denna del,"hyresrättshavarnas" ställning stärkas. Även i motion Bo405 (s)yrkande 2 föreslås att bruksvärdessystemet bibehålls ochförbättras i syfte att förstärka hyresgästernas ställning.Motionärerna anser det viktigt att slå vakt ombruksvärdessystemet. Den utvärdering som pågår bör enligt demockså kunna resultera i att förslag framläggs om förbättringarav lagstiftningen i denna del.Såsom tidigare nämnts pågår en utvärdering avbruksvärdessystemet. Den förra regeringen uppdrogi åt attutvärdera bruksvärdessystemet och att senast den 1 juli 1992redovisa sitt uppdrag. Utvärderingen bör enligtregeringsbeslutet avse hur bruksvärdessystemet har fungerat irelation till uppställda hyrespolitiska mål samt hur systemethar påverkat hyresmarknaden i stort. I utvärderingen bör ocksåundersökas om förhandlingssystemet förebygger tvister som annarsskulle ha prövats i hyresnämnd. Vidare bör en jämföranderedogörelse lämnas för de hyressättningsprinciper och metoderför konfliktlösning som tillämpas i några andra i sammanhangetjämförbara länder -- varav några bör väljas inom EG -- och förhur dessa principer och metoder fungerar i praktiken. Resultatetav utvärderingen bör enligt utskottets mening avvaktas. Nydemokratis partimotion Bo236 yrkande 2 och Vänsterpartietspartimotion Bo238 yrkande 5 i denna del samt motion Bo405 (s)yrkande 2 avstyrks.Hyresförhandlingslagen m.m.Hyreslagen bygger på tanken att parterna i etthyresförhållande kommer överens om villkoren i hyresavtalet.Till skydd för den enskilde hyresgästen finns en mängd tvinganderegler som styr avtalsinnehållet. Om parterna inte kan kommaöverens har de möjlighet att i vissa fall hänskjuta frågan tillhyresnämndens prövning. Vid sidan av det system som hyreslageninnehåller har ett kollektivt förhandlingssystem utvecklats.Detta regleras i hyresförhandlingslagen. Lagen innehåller formeroch regler för kollektiva förhandlingar samt de rättsverkningarsom följer med förhandlingsöverenskommelser. Lagen innehållerockså regler om den enskilde hyresgästens ställning inomförhandlingssystemet.Enligt hyresförhandlingslagen skall förhandlingsrätten utövasav en organisation av hyresgäster och förhandlingen föras pågrundval av en förhandlingsordning. Finns det enförhandlingsordning är hyresvärden skyldig att påkallaförhandling med hyresgästorganisationen i fråga om höjning avhyran, ändring av grunderna för sådan särskild ersättning somavses i 19 § hyreslagen (värmekostnad etc.) eller ändring avvillkor som avser gemensamma utrymmen. Detta brukar kallas förden primära förhandlingsskyldigheten. Bestämmelsen innebär atthyresvärden inte får träffa avtal med hyresgäst i sådana frågorutan att förhandling ägt rum. Har förhandling inte ägt rum äravtalet ogiltigt och hyresvärden blir återbetalningsskyldig mothyresgästen samt skadeståndskyldig i förhållande tillhyresgästorganisationen. Reglerna om den primäraförhandlingsskyldigheten kan inte inskränkas. Däremot kanförhandlingsskyldigheten utvidgas i en förhandlingsordning.Den primära förhandlingsskyldigheten omfattar såsom framgåtthöjning av hyran. Den hyra som avtalas första gången en lägenhetupplåts till en hyresgäst omfattas således inte. Däremot ärhyresvärden skyldig att förhandla om han vill höja hyran vidupplåtelse till en ny hyresgäst av en lägenhet, som omfattas avförhandlingsordning. Ombyggnadsåtgärder m.m. omfattas inteheller av den primära förhandlingsskyldigheten. I motion Bo404(s) yrkandena 1 och 3 föreslås att denna förhandlingsskyldighetutvidgas till att gälla även hyran när en lägenhet upplåtsförsta gången samt vid ombyggnad och sanering. Enligtmotionärerna är det inte ovanligt att hyresgästföreningarna iefterhand påkallar förhandling i syfte att sänka hyran. Denmöjlighet som finns att i avtal om förhandlingsordning skriva inen förhandlingsskyldig för alla hyror har enligt motionen inteutnyttjats i någon utsträckning på den privata sektorn.Motionärerna anser därför att det finns anledning att utvidgaförhandlingsskyldigheten till att gälla även s.k.förstagångshyror. Genom att också införa en sådan skyldighet vidombyggnad och sanering skulle enligt motionärerna hyresgästernasinflytande stärkas kraftigt. De påpekar bl.a. att flertaletfastigheter numera uppfyller kraven på lägsta godtagbarastandard varför endast begränsade möjligheter till inflytandefinns enligt bostadssaneringslagen och att inflytandemöjligheteröver upprustningsplaner helt saknas när upprustning sker utanstatliga lån. Om en primär förhandlingsskyldighet förelåg skullebostadssaneringslagen kunna avskaffas. Liknade tankegångar försfram i partimotion Bo238 yrkande 5 i denna del,dock anses att en primär förhandlingsskyldighet vid ombyggnadbör utgöra ett komplement till bostadssaneringslagen.Motionärerna anser att också ägarbyten bör föregås avförhandling. I motion Bo405 (s) yrkande 1 i denna del framhållsatt kommitténs direktiv för den fortsatta utredningen ärtillfredsställande och ändamålsenliga för att hyresgästernasställning skall kunna stärkas. I motion Bo404 (s) yrkande 2föreslås att det införs möjligheter att i fastighetsregisterskriva in avtal om förhandlingsordning; detta för att förhindraatt en som förvärvar en hyresfastighet inte får reda på att detfinns en förhandlingsordning.I motion Bo401 (s) föreslås en översyn avbostadsförvaltningslagen i syfte att stärka hyresgästernasställning. I motionen anförs att lagen uppvisar vissa bristeroch svagheter, vilka blivit mer uppenbara allt eftersom antaletansökningar om tvångsförvaltning ökat. En översyn bör enligtmotionärerna ta sikte på att anpassa lagstiftningen till dagensförhållande på fastighetsmarknaden och att utreda vad som skallförstås med begreppet tvångsförvaltning.Med hänvisning till vad som inledningsvis anförts om detfortsatta arbetet med utvärdering av hyreslagstiftningen anserutskottet att regeringens vidare åtgärder när det gällerhyresförhandlings- och bostadsförvaltningsfrågor böravvaktas. Frågan om en utredning i någon form bör ske om bl.a.den primära förhandlingsskyldigheten är en av de frågor somregeringen avser att återkomma till när resultatet avutvärderingen av bruksvärdessystemet analyserats. Detsammagäller en eventuell översyn av bostadsförvaltningslagen. mening är det rimligt att beslut om hurhyreslagstiftningen i stort bör utformas för att bäst tillgodosealla de önskemål som kan finnas på hyresmarknadens område fattasnär den pågående beredningen bl.a. av hyreslagskommitténsdelbetänkande avslutats. Utskottet avstyrker med det anfördaVänsterpartiets partimotion Bo238 yrkande 5, i denna del, samtmotionerna Bo401, Bo404 och Bo405 yrkande 1 i denna del (allas).BostadsförmedlingI partimotion So612 yrkande 17 föreslås attbostadsanvisningslagen ändras så att den förälder som vid enskilsmässa inte får vårdnaden om barnet kan ges förtur till enbostad nära barnet.