bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Pengarna till skall främst användas förförbättrat underhåll, trafiksäkerhetshöjande investeringar ochdelfinansiering av skogsbilvägar.Anslaget till skall gå till projekt somverket tagit fram samt till projektering och utbyggnad avtrafik- och miljöinformationssystem.Televerkets anslag skall enligt motionärerna användas tillmodernisering av äldre stationer samt till utbildningsinsatserinom verket.Trafikutskottet har uttalat att det ärangeläget med ökade investeringar i trafikens infrastruktur ochatt dessa insatser bör tidigareläggas mot bakgrund av nuvarandelågkonjunktur.Riksdagen beslutade om en planeringsram på 20miljarder kronor för investeringar i trafikens infrastrukturutöver ordinarie anslag. Dessa investeringar avser främstprojekt av nationell betydelse som gagnar tillväxten och miljön.I december 1991 beslutade att inrätta ett nytt anslagpå för vissa produktivitets- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder. beslutaderiksdagen att anvisa på anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Av dentidigare framställningen framgår att utskottet ställt sig bakomett förslag av regeringen att anvisa ytterligare 1,5 miljarderkronor på detta anslag. Utskottet vill vidare erinra om attregeringen i den proposition som behandlas också föreslagitatt anvisar till AMS för attmöjliggöra tidigareläggning av vissa sysselsättningsintensivainvesteringar i affärsverken.Trafikutskottet är med hänvisning till det anförda inteberett att ställa sig bakom de krav på ytterligaremedelsanvisningar som framförs i motionen. Sålunda avstyrkerutskottet motion Fi37 (v) yrkandena 2--5.4. Utbyggnad och tidigareläggning av infrastrukturprojektI motion Fi35 (s) framhålls att en modernisering ocheffektivisering av infrastrukturen är nödvändig om skallkunna behålla sin position som en framstående industrination. Avmiljöskäl är det nödvändigt att dagens dominans avvägtransporter bryts och att järnvägens och sjöfartens andel avtransportarbetet ökar.Motionärerna anser att regeringen måste utarbeta en plan förden långsiktiga utbyggnaden av infrastrukturen (yrkande 11). Idenna plan måste också anges hur finansieringen skall ske.Dessutom begär motionärerna att regeringen låter snabbutredafrågan om en banlag med väglagen som förebild (yrkande 14) samtatt regeringen för föreslår åtgärder för attuppnå tidigareläggning av investeringar i infrastruktur (yrkande15).Trafikutskottet delar motionärernas uppfattning att enmodernisering och effektivisering av infrastrukturen ärnödvändig om skall kunna behålla sin position som enframstående industrination. Regeringen bör därför utarbeta enplan för hur den långsiktiga utbyggnaden av infrastrukturenskall genomföras. Därvid måste också anges hur denna utbyggnadskall finansieras.Som framhålls i motion Fi35 (s) är det angeläget atttidigarelägga investeringar i nuvarande lågkonjunktur. Därmedkan sysselsättning skapas och investeringar genomföras till20--lägre kostnader . Såväl somVägverket har redovisat att de kan tidigarelägga projekt förnära . I kommunerna finns investeringar igatu- och vägnätet på över 2miljarder kronor som kantidigareläggas. anser, vilket också yrkas imotionen, att regeringen bör utarbeta förslag tillåtgärder som möjliggör tidigareläggning av investeringar iinfrastruktur. Som exempel på en angelägen åtgärd vill utskottetnämna att verken bör ges möjlighet att finansiera sinainvesteringar med lån. Det är enligt utskottets mening riktigtatt i en lågkonjunktur låna till för samhället produktivainvesteringar. Däremot är det skadligt för landet om lönsammainvesteringar inte kan genomföras till följd avbudgetrestriktioner. Utskottet vill vidare understrykabetydelsen av att verken har beredskapsbanker med projekt somsnabbt kan påbörjas i en lågkonjunktur.Som framhålls i motion Fi35 (s) bör regeringen ocksåskyndsamt utreda frågan om införandet av en banlag med väglagensom förebild. Syftet med en banlag skall vara att påskyndabeslutsprocessen vid järnvägsbyggen.Vad trafikutskottet nu anfört, vilket innebär att motionFi35 (s) yrkandena 11, 14 och 15 tillstyrks, bör av riksdagenges regeringen till känna.5. Övriga infrastrukturfrågorI motion Fi35 (s) yrkas att regeringen tillsätter eninfrastrukturkommission för att påskynda de större projekten,medverka till att överenskomna delar i storstadspaketen påbörjassamt för att undanröja oklarheter i övriga pågående projekt(yrkande 12). Motionärerna yrkar vidare att ochBanverket får i uppdrag att bilda ett gemensamt bolag meduppgift att projektera, låta bygga och driva en järnväg mellanStockholm och (yrkande 13).Trafikutskottet har ovan redovisat att på senaretid anvisat betydande extraanslag för investeringar i ochunderhåll av infrastrukturen. En stor del av de sålundabeslutade projekten är också påbörjade eller avslutade.Utskottet har vidare erfarit att regeringen arbetar intensivtmed frågor om framtida infrastruktursatsningar och hur de skallfinansieras. Regeringen avser att i kommande budgetpropositionför redovisa sina ställningstaganden i dessa frågor.Något uttalande av är därför inte erforderligt.Utskottet har tidigare uttalat att det är angeläget attArlandabanan kan byggas. En utbyggnad av projektet har redanpåbörjats på sträckan --efter det att genomskilda beslut sammanlagt anvisats från detsärskilda infrastrukturanslaget. Regeringen har vidare givit enfinansiell rådgivare i uppdrag att utreda förutsättningarna föratt genomföra projektet med en så begränsad statlig insats sommöjligt. Denna utredning kommer att redovisas förregeringen.Av det anförda följer att trafikutskottet för sin delavstyrker motion Fi35 (s) yrkandena 12 och 13.Stockholm den 24 november 1992På trafikutskottets vägnarRolf ClarksonI beslutet har deltagit: (), Sven-GöstaSignell (s), (), (), Sten-OveSundström (s), (), (), (), (nyd), (), (), (), (), () ochUlrica ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtKenneth Attefors (nyd) anser att den del av trafikutskottetsyttrande i avsnittet 2. Underhållsåtgärder för sysselsättningoch tillväxt som börjar med "Med hänsyn" och slutar med "bådamotionerna" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi36(nyd) att de som regeringen föreslår skallanvisas på anslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt i framför allt skogslänen enbart bör användas till attförbättra vägarna för den tunga kommersiella trafiken.Vad utskottet nu anfört med anledning av regeringens förslagvilket innebär att motion Fi36 (nyd) yrkande 12 tillstyrks börav ges regeringen till känna. Motion Fi54 (c)avstyrks.2. Utbyggnad och tidigareläggning av infrastrukturprojektRolf Clarkson (m), (), (),(), (), () och HugoBergdahl (fp) anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 4. Utbyggnad och tidigareläggning avinfrastrukturprojekt som börjar med "delar" ochslutar med "till känna" bort ha följande lydelse:Investeringar i vägar och järnvägar finansieras genom årligaanslag på statsbudgeten. De årliga investeringsanslagen harsedan slutet av varit . Somredovisats ovan har fattat beslut ombetydande extraanslag. Detta innebär att investeringarna /93 kan beräknas uppgå till ca 13 miljarderkronor.De extramedel som anvisats till vägar har inneburit beslutom att ca 310 större investeringsprojekt och ca 950underhållsprojekt skall genomföras. Av dessa har ca 300investeringsprojekt och ca 500 underhållsprojekt redanpåbörjats. Även ett stort antal järnvägsbyggen har påbörjats medhjälp av de extra anslagen för infrastruktursatsningar.Banverket beräknas sålunda med hjälp av dessa medel kunna ökasin produktionsvolym med 1,9 resp. 2,5miljarder kronor.Trafikutskottet menar att beslut har tagits om betydandeextraanslag för underhåll av och investeringar iinfrastrukturen. Projekten är också till stor del påbörjadeeller avslutade. Detta beror på att många av de projekt somextraanslagen har använts till har kunnat sättas i gång snabbtoch att de har haft kort byggtid.Även om sålunda stora extraanslag har anvisats och mångaprojekt har kunnat påbörjas med hjälp av dessa anslag villutskottet understryka att det är väsentligt attinfrastruktursatsningarna även fortsättningsvis hålls på en högnivå. Det är nödvändigt både för att skapa godatillväxtbetingelser för svensk industri och för att skapaarbetstillfällen i nuvarande lågkonjunktur. Det är självklartangeläget att beslutade projekt kan påbörjas snabbt ochslutföras på kortast möjliga tid.I sitt av godkända betänkande 1991/92:TU22 (rskr.333) framhöll utskottet att regeringen för bordepresentera ett underlag som gör det möjligt att tydligareöverblicka hur infrastrukturen och transportsystemet som helhetpåverkas av en föreslagen investeringsinriktning. Utskottet harerfarit att regeringen kommer att förelägga en sådanredovisning . Något särskilt uttalande från riksdagenssida, som går ut på att regeringen skall utarbeta en plan förden långsiktiga utbyggnaden av infrastrukturen, är därför inteerforderligt.När det gäller yrkandet i s-motionen om åtgärder för attmöjliggöra tidigareläggning av investeringar vill utskotteterinra om förslaget i propositionen att bör anvisa1miljard kronor till AMS, vilka medel skall användas till atttidigarelägga vissa sysselsättningsintensiva investeringar inomaffärsverken.Beträffande yrkandet i motion Fi35 (s) om att regeringen börgöra en snabbutredning om införandet av en banlag för attpåskynda beslutsprocessen vid järnvägsbyggen har utskotteterfarit att sådana överväganden pågår i . Någonåtgärd från sida är därför inte erforderlig.Av det anförda följer att trafikutskottet avstyrker motionFi35 (s) yrkandena 11, 14 och 15.3. Övriga infrastrukturfrågorSven-Gösta , , , , , och (alla s)anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt 5.Övriga infrastrukturfrågor som börjar med "har"och slutar med "yrkandena 12 och 13" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi35(s) att det är anmärkningsvärt att regeringen saknar förmåga attgenomföra beslutade infrastrukturprojekt. Som exempel kan nämnasatt av de medel som anvisats för väginvesteringar i olika paketunder var endast ca 16%upparbetade t.o.m. . Regeringen bör därförtillsätta en infrastrukturkommission som med kraft skall arbetamed att få fart på de större infrastrukturprojekten.Kommissionen skall också se till att överenskomna delar avstorstadspaketen påbörjas och övriga oklarheter i pågåendeprojekt undanröjs.I likhet med motionärerna anser utskottet också attregeringen bör ge och i uppdrag attbilda ett bolag som har till uppgift att projektera, låta byggaoch driva en järnväg mellan och det anförda följer att trafikutskottet tillstyrkermotion Fi35 (s) yrkandena 12 och 13.Särskilt yttrandeUtbyggnad och tidigareläggning av infrastrukturprojektKenneth Attefors (nyd) anför:Jag begärde att trafikutskottet skulle taett initiativ med innebörden att regeringen skall gå snabbarefram när det gäller att bygga ut järnvägarna. Socialdemokraternaliksom övriga partier motsatte sig detta förslag. framförSocialdemokraterna i sin motion Fi35 ett liknande krav. Nydemokrati är ett resultatinriktat parti som inte är långsint.Därför stöder jag de socialdemokratiska yrkandena som går ut påatt regeringen skall utarbeta en plan överinfrastrukturutbyggnaden och upprätta en beredskapsbank medprojekt som snabbt kan påbörjas i en lågkonjunktur samtframlägga förslag om åtgärder som kan påskynda igångsättningenav investeringarna. Jag vill framhålla att Ny demokrati intensivt har drivit dessa frågor.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Övriga yrkanden om anslagKarl-Erik () anför:Som framhålls i motion Fi37 (v) har investeringarna undermånga år legat på en för låg nivå. Om skall stå rustatför att klara en framtida konjunkturuppgång måsteinfrastrukturen bidra till uppgången och inte vara ett hinder.Man skall också investera nu då investeringskostnaderna ärrelativt låga.Riksdagen bör på tilläggsbudget anvisa 3miljarder kronortill , 2miljarder kronor till , 50 miljonerkronor till och tillTeleverket. Medlen bör användas på det sätt som anges imotionen.Finansutskottet bör sålunda tillstyrka motion Fi37 (v)yrkandena 2--5.Näringsutskottets yttrande1992/93:NU4yBilaga 13Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1992/93:50 om åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin jämte motioner, såvitt avsernäringsutskottets beredningsområde.Upplysningar och synpunkter beträffande förslaget ipropositionen om ändrad beskattning av kraftvärme har införutskottet lämnats av företrädare för behandlar i sitt yttrande de delar avpropositionen och motionerna som rör utskottets ansvarsområde,nämligen näringspolitikens inriktning, banksystemet, statligaföretag, energifrågor samt vissa program och projekt avseendenäringslivets utveckling.Näringspolitikens inriktningI Socialdemokraternas partimotion 1992/93:Fi35 anförs att detnu behövs en samlad näringslivspolitik. Näringspolitiken måsteinriktas på att skapa goda förutsättningar för både små ochstora företag, heter det. skall den medverka till attSverige blir attraktivt för internationella företag, så att etttillflöde av ny teknik och nya investeringar kan komma tillstånd.Staten måste , enligt motionärerna, på ett mer aktivt sättengagera sig i näringspolitiken. Denna grundsyn har stöd iutvecklingen i andra länder. Industriproduktionen måste få ettökat kunskapsinnehåll och en ökad förädlingsgrad, heter detvidare.Ett viktigt inslag i en ny näringspolitik är en ökad satsningpå kompetensutveckling, sägs det i motionen. Ett tvåårsprogramför utveckling av kompetens, kvalitet och konkurrenskraftföreslås. Infrastrukturinvesteringar i form av vägar,järnvägar, broar, telekommunikationer etc. är också av centralbetydelse. En annan angelägen fråga anförs vara åtgärder försäkerställande av riskkapital för näringslivet.Näringsutskottet behandlade frågor omnäringspolitikens inriktning (bet. 1991/92:NU20). Företrädarnaför regeringspartierna delade därvid den syn på näringspolitikensom regeringen hade redovisat i budgetpropositionen 1992 (prop.1991/92:100 bil. Denna inställning tar sin utgångspunkt igrundsynen att marknadsekonomin är det enda ekonomiska systemsom kan åstadkomma tillväxt, meningsfulla arbeten och resurserför välståndsutveckling i hela landet, anfördes det.Näringspolitiken skall, menade utskottet, ges en generellprägel; detaljstyrning och selektiva insatser skall undvikas.I en reservation (s) kritiserades regeringen för att den intehade utformat näringspolitiken med hänsyn till den ekonomiskasituation som befann sig i. Regeringenssmåföretagspolitik med bl.a. avveckling av s.k. riktade stöd ochinförande av generella stimulanser angavs medföra att ett vakuumför småföretagen skulle komma att uppstå, åtminstone under enövergångsperiod. Reservanterna förordade i stället en fortsattutveckling och fördjupning av den småföretagspolitik somSocialdemokraterna hade bedrivit i regeringsställning.Regeringens riktlinjer avseende näringspolitiken fick ihuvudsak stöd i en annan reservation (nyd). Dock anfördes däratt de av regeringen föreslagna åtgärderna inte var tillräckligtomfattande eller att de kunde befaras få effekt först . Regeringen borde därför anmodas att återkomma medförslag till snabbt verkande åtgärder, särskilt riktade tillsmåföretagen, ansåg reservanten.I en meningsyttring (v) kritiserades regeringen för att ibudgetpropositionen föra abstrakta resonemang om den ekonomiskatillväxten men i stor utsträckning negligera det ekologiskahänsynstagandet. Vad som i stället krävdes av en branäringpolitik var, sades det, att den måste bidra till att helalandet utvecklas, att produktionen sker på ett ekologiskttillfredsställande sätt, att olika näringsgrenar förnyas ochutvecklas och att arbetstillfällen tillhandahålls för både mänoch kvinnor samt för både låg- och högutbildade personer.Näringsutskottets grundsyn på hur näringspolitiken börinriktas och utformas ligger fast. Näringspolitiken bör, somutskottet tidigare anfört, ges en generell prägel, ochdetaljstyrning och selektiva insatser bör undvikas.De förslag till insatser på olika områden som förs fram imotion 1992/93:Fi35 (s) -- ökad satsning på kompetensutveckling,ökade infrastrukturinvesteringar och åtgärder för att underlättaföretagens riskkapitalförsörjning -- är alla exempel på områdensom regeringen prioriterar. En forskningspolitisk proposition äraviserad , vari bl.a. förslag om ökad inriktningmot för näringslivet relevanta forskningsinsatser kan förväntas.Vad gäller infrastrukturområdet vill näringsutskottet hänvisatill att i regeringens ekonomisk-politiska strategi, som bl.a.kommer till uttryck i regeringsförklaringen, anges utbyggnad aveftersatt infrastruktur som en förutsättning för att denindustriella nedgången skall kunna brytas.Beträffande riskkapital för små och medelstora företag villnäringsutskottet erinra om två förslag från regeringen, somriksdagen kommer att behandla . Det enagäller bildandet av riskkapitalbolag med medel ur deförutvarande löntagarfonderna (prop. 1992/93:41, bet. FiU3),varöver näringsutskottet har yttrat sig (1992/93:NU3y). Detandra gäller förslag -- i proposition 1992/93:82 -- om bl.a.införande av nyföretagarlån. kommer inom kortatt behandla detta förslag i betänkande 1992/93:NU19.Med hänvisning till det anförda avstyrker näringsutskottetmotion /93:Fi35 (s) i berörd del.BanksystemetI propositionen aviseras (s. 16) att regeringen senare genomen särskild proposition kommer att föreslå åtgärder för attstärka betalningssystemet och säkerställa stabiliteten ikreditsystemet. Subventionsinslagen skall därvid minimeras, ochåterbetalning skall ske med de vinster som uppkommer närsituationen har stabiliserats. Staten skall kunna kombinera definansiella insatserna med krav på strukturåtgärder ochrationaliseringar. Affärsverksamheten skall kunna bedömas varalönsam i ett längre perspektiv, heter det. I annat fall skall enomstrukturering ske.Frågor rörande banksystemet tas upp i tre motioner.Socialdemokraterna är beredda att stödja ett förslag om enbankgaranti, sägs det i motion 1992/93:Fi35 (s). Det understryksatt det är spararnas intressen -- och inte ägarnas -- som skallskyddas. En bankgaranti måste ha en affärsmässig uppläggning, såatt staten kan återvinna sina medel, när banksystemet på nyttvisar lönsamhet, heter det vidare.Motionärerna begär att regeringen skall anmodas att låta göraen bred utredning om bankkrisen och om dess internationellakaraktär, nationella förlopp och verkningar. Vidare krävs attriksdagen skall uttala sig för att en granskning av de s.k.fallskärmsavtalen för bl.a. avgångna bankchefer skall komma tillstånd. I motionen efterlyses en fast praxis för denna typ avavtal. Där föreslås även att en utredning skall tillsättas meduppgift att studera frågan om inrättande av ett bankombud förallmänheten. Syftet skulle vara att stärka bankkundernasställning gentemot bankerna och att en noggrann prövning avprincipiellt viktiga klagomål från bankkunderna skulle kunnakomma till stånd.I motion 1992/93:Fi72 (nyd) sägs att regeringen bör låtautreda reglerna för kreditinstituten i syfte att ökamöjligheterna för dem att lämna s.k. fullgörandegarantier.Fullgörandegarantier, som är en säkerhet för en entreprenörsåtaganden, används inom byggnadsbranschen. Efterfrågan på sådanagarantier ökar mycket kraftigt, påpekarmotionären. Han hävdar att sedan ochSvenska Kreditförsäkringsaktiebolaget försatts i konkurs ärmöjligheterna att få försäkringsgarantier ytterst begränsade.Riksdagen bör uttala att staten skall ha ett ägande i sådanabanker som erhåller statligt stöd och vars förmögenhet kanförväntas öka när de ekonomiska problemen har övervunnits,anförs det i motion 1992/93:Fi37 (v). Eftersom bankernaskreditförluster till en del har täckts med skattemedel vore detlogiskt om skattebetalarna via ett ökat statligt ägande ocksåfick del av eventuella framtida vinster, anser motionärerna. Deerinrar om att det finns bedömare som anser att bankerna kan bli1990-talets nya maktcentra, när fastighetspriserna åter börjarstiga.I en promemoria från (daterad )har ett utkast till den aviserade bankgarantin framlagts.Stödåtgärderna föreslås utformade på ett affärsmässigt sätt ochså att statens långsiktiga kostnader för stödet minimeras.Kostnaderna för stödet skall återvinnas till staten, sägs det.Staten skall, enligt promemorian, eftersträva att i princip inteäga banker eller andra kreditinstitut. Stödsystemet skallkvarstå så länge det behövs och inte avvecklas förrän det kanske utan att fordringsägarnas intressen riskeras, heter detvidare.Promemorian har remissbehandlats, och en proposition planerasinom kort bli förelagd . kommer attbehandla ärendet i betänkande 1992/93:NU16.Regeringen avser vidare, enligt vad utskottet har erfarit, atttillsätta en kommitté med uppgift att studera utvecklingen påkreditmarknaden. I uppdraget kommer att ingå att övervägabehovet av ändrade riktlinjer för tillsynens innehåll ochinriktning. Regeringen väntas fatta beslut omtillsättande av utredningen.Finansminister har härutöver meddelat attregeringen, i rollen som aktieägare i , kommer attlåta närmare studera frågan om de s.k. fallskärmsavtalensrättsliga ställning. Detta skulle kunna ske t.ex. genom attbankens styrelse uppdrar åt en fristående person -- justitierådeller liknande -- att studera avtalen. Enligt vad utskottet harerfarit kommer ställning i frågan att tas inom den närmastetiden.Frågan om fallskärmsavtalen behandlades av näringsutskottetvåren i samband med beslut om rekonstruktion avNordbanken (prop. 1991/92:153, bet. Med anledning av enmotion (nyd) i frågan anförde utskottet att det är styrelsen förresp. företag som har det fulla ansvaret för avtalen och att detinte ankommer på att utforma närmare riktlinjer förhur sådana avtal bör konstrueras. uttrycktesamtidigt förståelse för den kritik som har riktats mot deaktuella avtalen och anförde att det från närmast etiskautgångspunkter kunde finnas anledning att allmänt diskuteraavtalens konstruktion.Fullgörandegarantier, som tas upp i motion 1992/93:Fi72 (nyd),är ett försäkringsinstrument som ingår i gruppenkreditförsäkringar. Fullgörandegaranti -- eller entreprenad- ochleveransgaranti, som den oftare benämns -- är en garanti som ettföretag kan ställa för ett åtagande. Försäkringen tecknas iallmänhet av en entreprenör eller en leverantör och utgörsäkerhet för de förpliktelser som entreprenören ellerleverantören har åtagit sig. Entreprenad- och leveransgarantinutfärdas som proprieborgen, dvs. en borgen såsom för egen skuld.Efter Försäkrings AB Njords konkurs tillsattes i september1992 en särskild utredare, f.d. ambassadören , meduppdrag att utreda vissa frågor om kreditförsäkring ochåterförsäkring av kreditförsäkring. I betänkandetKreditförsäkring -- Några aktuella problem (SOU 1992:30)diskuteras orsakerna till krisen på kreditförsäkringsområdet.Där lämnas också synpunkter på omfattningen av det skydd somförsäkringstagarna har rätt att kräva och på omfattningen av detansvar som åvilar ett försäkringsbolags styrelse och ledning.Vidare lämnas förslag av principkaraktär till åtgärder ägnadeatt stärka försäkringstagarskyddet och effektivisera samhälletstillsyn över försäkringsbolag och andra bolag på den finansiellasektorn. Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds förnärvarande inom Finansdepartementet.De svenska försäkringsbolagens koncessioner innefattarmöjligheter att bedriva verksamhet på kreditförsäkringsområdet,inkl. entreprenad- och leveransgarantier.