bet · GF01NU30 · 1992-05-19 00:00:00 — 1991/92NU30ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1991/92:133 om en elmarknad medkonkurrens,dels en motion som har väckts med anledning avpropositionen,dels -- helt eller delvis -- sju motioner från allmännamotionstiden. Utskottet ansluter sig till de mål och strategier förelmarknadens reformering som förordas i propositionen och sominnebär att en friare elmarknad med ökad konkurrens skalluppnås. Därvid betonar utskottet det önskvärda i att hänsyn tastill behovet av internationell ömsesidighet för attkonkurrenssnedvridningar skall undvikas.De riktlinjer för verksamheten med storkraftnätet somredovisas i propositionen tillstyrks av utskottet. I enreservation (s) begärs att skall göra ett uttalande avinnebörd att ett privat ägande av , som harinrättats för att förvalta storkraftnätet, inte bör komma ifråga.Utskottet har vidare inget att erinra mot vad regeringen anförom riktlinjer för Svenska kraftnäts verksamhet, om tillsättandeav en särskild utredare med uppgift att utarbeta förslag till nylagstiftning på elområdet och om hur konkurrensövervakningen påelområdet skall utformas. I proposition 1991/92:133 föreslår regeringen -- efterföredragning av näringsminister -- att riksdagengodkänner1. de mål och strategier för elmarknadens reformering somföredragande statsrådet har förordat (avsnitt 3.1),2. de riktlinjer för verksamheten med storkraftnätet somföredragande statsrådet har förordat (avsnitt 4.1).Riksdagen bereds vidare tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om3. riktlinjer för affärsverket (avsnitt 4.2),4. reformering av eldistributionen (avsnitt 5),5. konkurrensövervakning på elområdet (avsnitt 6). Den motion som har väckts med anledning av proposition1991/92:133 är1991/92:N37 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att behålla i statlig ägo,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öppnandet av internationell handel med el skerunder strikt iakttagande av ömsesidighet.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anknyta till de europeiska elkraftnäten,14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avreglera och avmonopolisera kraftproduktion ochdistribution.1991/92:N407 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av affärsverket svenskakraftnät till kommun.1991/92:N409 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom elkonsumentens möjlighet att påverka prissättningen.1991/92:N417 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att affärsverket bör lokaliseras tillNorrbotten.1991/92:N418 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av forskning om hälsorisker på grundav magnetiska fält.1991/92:N426 av och (bådac) vari yrkas att beslutar om komplettering av ellageni enlighet med vad i motionen anförts.1991/92:N427 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen1. hos regeringen begär en översyn av ellagen ochkommunallagen så att lagstiftningens intentioner om likabehandling av kommuninvånare kan upprätthållas,2. hos regeringen begär en ändring i ellagen som underlättarbildandet av koncessionsområden vilka följer kommunens gränser. Mål och strategier för elmarknadens reformeringI proposition 1991/92:133 begär regeringen riksdagensgodkännande av de mål och strategier för elmarknadensreformering som förordas i avsnitt 3.1 (s. 18). I ettinternationellt perspektiv, anförs det, anses den svenskaelmarknaden fungera väl dels i fråga om utnyttjande av desammantagna produktions- och distributionsresurserna, dels ifråga om leveranssäkerhet till abonnenterna.Målet för reformeringen av den svenska elmarknaden är attgenom ökad konkurrens nå ett än mer rationellt utnyttjande avproduktions- och distributionsresurserna och att tillförsäkrakunderna flexibla leveransvillkor till lägsta möjliga priser,sägs det i propositionen. Detta bör åstadkommas på olika sätt:Konkurrensen skall skärpas så att förutsättningar skapas fören effektiv prisbildning på elmarknaden. Kraftföretag och kunderskall kunna välja vilka de skall handla med. Prisbildningenskall anpassas till kundernas behov och förutsättningar.Möjligheterna till export och import av el skall ökas. Såvälkraftföretag som andra företag skall kunna köpa och sälja elöver den svenska gränsen.Konkurrensen på elmarknaden skall övervakas med stöd av enskärpt konkurrenslagstiftning. Inget företag skall tillåtas attgenom sin storlek eller på grund av andra orsaker styraprissättningen på el.I detta sammanhang behandlar utskottet ett yrkande i enkommittémotion, 1991/92:N37 (s), som har väckts med anledning avpropositionen, och två yrkanden i en partimotion, 1991/92:Jo645(nyd), från allmänna motionstiden.Föreliggande proposition fullföljer i huvudsak den linje somdrogs upp av den tidigare socialdemokratiska regeringen, sägsdet i den förstnämnda motionen. Motionärerna ansluter sig i alltväsentligt till förslagen i propositionen. De anser dock attriksdagen bör göra ett uttalande om att öppnandet av eninternationell handel med el skall ske under strikt iakttagandeav ömsesidighet. Med hänsyn till den stora betydelse som ensådan ömsesidighet har för prisbildningen i , ansermotionärerna att avregleringen av elhandel mellan olika länderskraftindustrier och införandet av fri handel mellan konsumenteri ett land och producenter i ett annat skall genomföras medstrikta krav på ömsesidighet.Ny demokratis principiella inställning i energifrågan är attde svenska hushållen och det svenska näringslivet skall fåtillgång till så billig och säker energi som möjligt, sägs det imotion 1991/92:Jo645 (nyd). Detta har, enligt motionärerna, endirekt inverkan på sysselsättningen, på den internationellakonkurrenskraften, på benägenheten hos utländska företag attinvestera i och på den allmänna livskvaliteten. Detbästa sättet att nå det angivna målet är, hävdas det, attproduktionen och distributionen av elkraft avregleras ochavmonopoliseras. Vidare borde det anknytastill de europeiska elkraftnäten. bör göra uttalandenav denna innebörd, anförs det.I propositionen redovisas den utveckling som pågår inom EG iriktning mot en inre marknad på energiområdet. Som ett förstasteg på elförsörjningsområdet har EG antagit ett s.k.transiteringsdirektiv (nr 90/547/EEC), som fastställer entransiteringsplikt på stamnät vid gränsöverskridande handel, ochett direktiv om pristransparens (nr 90/377/EEC), som åläggerelektricitets- och gasleverantörer att lämna upplysningar ompriser och avtalsvillkor för industriförbrukare. Dessa direktivträdde i kraft /92. Genom kommerdessa direktiv att också gälla inom EFTA-länderna.Implementeringen av dessa två direktiv på nationell nivå ärnu, sägs det i propositionen, så gott som genomförd.EG-kommissionen har vidare, påpekas det, lagt fram ettförslag till ytterligare åtgärder på området. Dessa rör:ökade möjligheter till och harmoniserande bestämmelser förinvesteringar i elproduktion,icke-diskriminerande bestämmelser för att få tillstånd attuppföra kraftledningar,åtskiljande av företagsledning och ekonomisk redovisning förproduktions-, överförings- och distributionsverksamheterna ivertikalt integrerade elföretag,skyldighet att under vissa villkor ombesörja transitering påhögspänningsnäten för den som så begär, s.k. third party access(TPA).Kommissionens ambition är att de tre förstnämnda åtgärdernaskall kunna träda i kraft och att TPA skallkunna införas . har dock ännuinte tagit ställning till kommissionens förslag.Utskottet anser att det är angeläget att det skapas en ökadkonkurrens på elmarknaden. Utskottet ansluter sig därför till demål och strategier för elmarknadens reformering som förordas ipropositionen. Yrkandena i motion 1991/92:Jo645 (nyd) angåendeen avreglering av produktionen och distributionen av elkraft ochen anknytning av det till de europeiskaelkraftnäten anser utskottet tillgodosedda genom vad somförespråkas i propositionen. Motionen avstyrks sålunda i härberörda delar.Synpunkterna i motion 1991/92:N37 (s) om att det bör ställasstrikta krav på ömsesidighet vid öppnandet av en internationellhandel med el anser utskottet vara värda att beakta. mening bör ett mer rationellt utnyttjande avproduktions- och distributionsresurserna på elområdet kunnauppnås genom ökad konkurrens och ett öppnande av deninternationella handeln. För att undvika riskerna förkonkurrenssnedvridningar är det önskvärt att hänsyn tas tillbehovet av ömsesidighet vid utvecklingen av en friare elmarknad.Något särskilt uttalande av i saken ter sig dockenligt utskottets uppfattning inte påkallat. Det aktuellayrkandet i motion 1991/92:N37 (s) avstyrks därför.I ett senare avsnitt om reformering av eldistributionen(s.7) behandlar utskottet vad som sägs i propositionen omtillsättande av en särskild utredare med uppgift att utarbetaförslag till ny lagstiftning på elområdet. Utredaren skallenligt sina direktiv (dir. 1992:39) bl.a. överväga de villkorsom bör gälla för nya koncessioner, inkl. utlandsförbindelserna.Enligt utskottets uppfattning vore det naturligt att frågan omömsesidighet därvid också beaktades.Storkraftnätet och Svenska kraftnätStorkraftnätets organisationI storkraftnätet inräknas samtliga överföringsledningar iSverige på spänningsnivåerna 200--. Den totalaledningslängden uppgår till . Tillstorkraftnätet räknas även de utlandsförbindelser som anslutertill det svenska systemet. Stamnätet är den del avstorkraftnätet som ligger söder om och Skellefteälven.Denna del av storkraftnätet har en särskild ställning genomstamnätsavtalet.Storkraftnätet är i huvudsak statligt ägt och förvaltadestidigare av (). I samband medbolagiseringen av avskildes storkraftnätet ochförvaltas fr.o.m. årsskiftet 1991/92 av affärsverket svenskakraftnät (). De delar av storkraftnätet (ca1600 km) som inte ägs av staten disponeras av Svenska kraftnätgenom avtal.I propositionen (s.22) framhålls att storkraftnätet är etts.k. Målet om en effektiv elmarknad talardärför enligt regeringen för att nätverksamheten skall bedrivassom en i förhållande till övriga marknadsaktörer friståendeverksamhet. bör, sägs det i propositionen, gesuppgiften att förvalta storkraftnätet och de statligt ägdautlandsförbindelserna. Det starkaste skälet för attnätverksamheten i stället skulle organiseras som ett privatägtbolag med kraftföretag, distributörer och större konsumenter somhuvudägare skulle enligt regeringen vara den företagsekonomiskaeffektiviteten. Risken med ett sådant alternativ anges vara attnormala konkurrensmekanismer sätts ur spel om elmarknadensinfrastruktur skulle kontrolleras av ett fåtal enskilda aktörer.Enligt regeringen innebär affärsverksformen att de krav påoffentlighet och insyn som bör ställas på förvaltningen av ettnaturligt monopol kan uppfyllas. skulle enbolagisering av möjliggöra för företaget attagera mer effektivt och affärsmässigt. I propositionen sägsdärför att associationsformen för senare börövervägas.Regeringen anger att skall ha i uppgift:att ansvara för planering och drift av storkraftnätet samt förspännings- och frekvenshållning m.m. i det svenska elsystemet,att ansvara för utbyggnaden av storkraftnätet och uppförandeav de starkströmsledningar m.m. som krävs för en effektiv handelmed elkraft,att svara för att regler för tillträde till och prissättningpå storkraftnätet utformas så att de främjar ett effektivtutnyttjande av nätet och konkurrensen på elmarknaden, varvid nyaaktörer bör stimuleras att utnyttja nätet.Beträffande överföringsförbindelserna med utlandet sägs attdessa bör ses som en del av storkraftnätet. Svenska konsumenteroch producenter bör ges möjlighet att sluta avtal med andraaktörer utomlands. bör därför enligt regeringenäga och förvalta en tillräckligt stor del avutlandsförbindelserna.Trots att inget uttryckligt förslag om privatisering avSvenska kraftnät läggs fram i propositionen, bör redannu göra ett uttalande om att ett privat ägande av Svenskakraftnät inte bör komma i fråga, anförs det i motion 1991/92:N37(s). Enligt motionärerna finns det goda möjligheter att uppnåbättre fungerande konkurrens i fråga om produktionen ochförsäljningen av elkraft. Beträffande överföringen av kraftråder det däremot fortfarande ett tekniskt monopol, somförsvårar konkurrens på elmarknaden, anför motionärerna.Som tidigare nämnts ingår frågan om utlandsförbindelserna iuppdraget till den särskilde utredaren, som regeringen harbeslutat tillkalla. Enligt direktiven -- som redovisas mer idetalj i det följande -- skall utredaren bl.a. pröva villkorenför innehav av nya utlandsförbindelser och därvid överväga omsärskilda krav bör ställas på koncessionsinnehavaren motbakgrund av bl.a. anläggningarnas betydelse för infrastrukturenoch för en elmarknad med konkurrens.Det kan vidare noteras att -- på regeringensuppdrag -- har utrett frågan om högspänningsförbindelser medutlandet. Verket har redovisat resultatet härav irapporten av alternativa elkabelförbindelser tillkontinenten m.m. Rapporten, som remissbehandlas ,kommer att ingå som ett underlag för den särskilde utredarensöverväganden.Enligt utskottets mening bör storkraftnätet, inkl.överföringsförbindelserna med utlandet, mot bakgrund av dessställning som ett naturligt monopol förvaltas av Svenskakraftnät. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag idetta avseende.Utskottet anser, i motsats till vad som krävs i motion1991/92:N37 (s), att det inte finns anledning till någotuttalande av om vikten av att Svenska kraftnätbibehålls i statlig ägo framöver. I dagens läge skulle dock enprivatisering innebära en uppenbar risk för att konkurrensensätts ur spel. Motionen avstyrks sålunda.Riktlinjer för Svenska kraftnäts verksamhetFör information redovisas i propositionen (s.29)vissa riktlinjer för Svenska kraftnäts verksamhet. Svenskakraftnät skall ansvara för driften av storkraftnätet och detsvenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. Enligt sininstruktion (1991:2013) har till uppgift att påett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ettkostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassatkraftöverföringssystem, att sälja överföringskapacitet samtatt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna tillkraftöverföringssystemet.I propositionen meddelas att regeringen avser att tillämpasamma principer för den ekonomiska styrningen av Svenskakraftnät som tidigare tillämpades beträffande statensvattenfallsverk i fråga om bl.a. avkastningskrav, beloppsgränserför investeringar utan regeringens godkännande, m.m.Svenska kraftnäts verksamhet är lokaliserad till (). Tekniska anläggningar som tidigare utnyttjades avVattenfall överfördes vid bolagisering till Svenskakraftnät. Det gäller bl.a. anläggningar och utrustning för denoperativa nätdriften som är strategiska för Svenska kraftnätsverksamhet och som finns i . bördärför även i fortsättningen vara lokaliserat till ,anser regeringen.I två motioner, 1991/92:N407 (s) och 1991/92:N417 (s),förordas en annan lokalisering.Det skulle framstå som mycket märkligt om Svenska kraftnätockså fortsättningsvis skulle vara lokaliserat till ,sägs det i den förstnämnda motionen. I stället förordas enlokalisering till kommun. Där, konstateras det, finnsdet 16 stora vattenkraftverk, vid vilka sammanlagt avlandets elenergi från vattenkraft produceras. harvidare präglats av en hög arbetslöshetoch av en i övrigt svag arbetsmarknad, säger motionärerna.En lokalisering av till förordas iden andra motionen. svarar för ca 11 %av landets totala elförsörjning, påpekas det i motionen.Dessutom finns ett antal utlandsförbindelser med ochFinland samt det s.k. Norrbottennätet. Det vore därför logiskt,menar motionärerna, att sammanförs med denetablerade verksamhet som finns kring överföringsverksamhet avelenergi inom Norrbotten.Utskottet har inget att erinra mot vad som sägs ipropositionen beträffande riktlinjer för verksamheten vidSvenska kraftnät. Likaså anser utskottet att det ärändamålsenligt att är lokaliserat tillStockholm. Detta innebär att motionerna 1991/92:N407 (s) och1991/92:N417 (s) avstyrks av utskottet.Reformering av eldistributionenI propositionen (s.31) redovisas vidare för riksdagensinformation att en särskild utredare skall ges i uppdrag attutarbeta förslag till ny lagstiftning på elområdet. Regeringenbeslöt att bemyndiga näringsminister tillkalla en sådan utredare. Enligt direktiven (dir.1992:39) skall förslaget till ny lagstiftning innefatta ändradebestämmelser om koncessioner för elektrisk starkströmsledningoch för ledningsnät inom ett visst område i syfte att åstadkommaökad konkurrens på elmarknaden.Utredningsarbetet skall genomföras i etapper. I en förstaetapp skall främst följande frågor som gäller de nationella ochregionala kraftnäten behandlas:införande av ökad transiteringsskyldighet för innehavare avlinjekoncession,införande av skyldighet för innehavare av områdeskoncessionatt överföra leveranser för annans räkning till elkrävandekunder,översyn av villkor som bör gälla för nya koncessioner, inkl.utlandsförbindelserna,prövning om det finns skäl att införa en särskild koncessionför innehav och drift av ett nationellt transmissionssystem,införande av regler om en särskild skyldighet förkoncessionsinnehavare att ekonomiskt särredovisa nätverksamhetenoch att offentligt redovisa tariffer och villkor förkraftleveranser,översyn av möjligheter som bör finnas för att prövaskäligheten i tariffer och leveransvillkor.Den första etappen av utredningsarbetet skall redovisas senasti februari 1993.I propositionen (s. 27) aviseras också att Svenska kraftnätskall ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för inrättandeav en för producenter och konsumenter allmänt tillgängligkraftbörs samt att lämna förslag till organisationen av en sådanbörs. Inom pågår, enligt vad utskottet harerfarit, arbete med att ta fram direktiv för dettautredningsarbete.I detta avsnitt behandlar utskottet två motioner som rörenhetliga lokala eltaxor resp. förutsättningar för småskaligvindkraft.Enligt kommunallagstiftningen bör lika taxor gälla för allakommuninvånare inom en och samma kommun, framhålls det i den enamotionen, 1991/92:N427 (fp). Detta är emellertid inte fallet närdet gäller eltaxor inom en del kommuner -- t.ex. ochMölndal -- där eldistributionen bedrivs av mer än ett företag.Anledningen till de olika taxorna är, menar motionärerna,bestämmelserna om områdeskoncession i den s.k. ellagen (1902:71s.1). En kommun måste kunna föra en samordnad energipolitikoch då är en förutsättning att kommunen har möjlighet att utgöraett koncessionsområde, anför motionärerna vidare. De kräveren översyn av lagstiftningen i båda dessa hänseenden.Det behövs snabba kompletteringar av ellagen för attintentionerna om vindkraftsutbyggnaden skall kunna förverkligasinom rimlig tid, hävdas det i motion 1991/92:N426 (c). För atttillkomsten av andelsägda elproduktionsanläggningar skallunderlättas borde i ett första steg införas rätt till fritransitering i ett närområde till en eller fleraelproduktionsanläggningar. Utskottet förutsätts utformaerforderlig lagtext. Behövligt regelsystem kan enligtmotionärerna utarbetas av närings- och teknikutvecklingsverket().Riksdagen har avslagit yrkanden (fp) av sammainnebörd som de som framförs i motion 1991/92:N427 (fp). Vid detsenaste tillfället, (bet. 1991/92:NU3), hänvisadeutskottet bl.a. till att frågan om elmarknadens organisation varunder beredning och avstyrkte (enhälligt) motionen.I betänkandet lämnades en utförlig redogörelse (s.4), tillvilken nu hänvisas, om en kartläggning av elpriser hos landetssamtliga kommuner och om hur frågan om utjämning av eltaxor inomen kommun har hanterats i och kommuner. Vidareredogjordes för gällande bestämmelser om koncession och hurNUTEK tillämpar dessa bestämmelser.Riksdagen har också tidigare avslagit en motion (c) -- avsamma motionärer -- med identiskt yrkande som i motion1991/92:N426 (c). Utskottet (bet. 1990/91:NU40 s.104)hänvisade till ett av regeringen aviserat utredningsuppdrag tillstatens energiverk avseende en total översyn av lagregler m.m.som har betydelse för utbyggnad och drift av småskaligvindkraft. Yrkandet fick stöd i en reservation (mp).I november 1991 gavs så i uppdrag av regeringen att isamråd med och göra enutvärdering av gällande lagar och regler med betydelse förutbyggnad och drift av småskalig vindkraft. Resultatet avuppdraget redovisades i rapporten --juridik och ekonomi (B 1992:5). Där framläggs förslag tillförändringar i syfte att underlätta tillkomsten av ny vindkraft.Beträffande ellagen sägs att samarbetet mellan ägare tillprivata vindkraftsanläggningar och lokala distributörer fungerarväl och att det inte har framkommit att det skulle föreligganågra större svårigheter för de privata ägarna att bli anslutnatill näten eller att få till stånd avtal med distributörerna.Enligt finns det skäl att lämnaytterligare investeringsstöd för att bidra till bättre lönsamhetför investeringar i vindkraft. Rapporten är nu föremål förremissbehandling.Den uppläggning av utredningsarbetet för den särskildeutredaren med uppgift att göra en översyn av lagstiftningen påelområdet m.m. som redovisas i propositionen, är iöverensstämmelse med utskottets uppfattning om vad enreformering av elmarknaden bör bestå av. Utskottet vill dockerinra om vad som i det föregående har anförts om att det i densärskilde utredarens uppgifter bör ingå att beakta behovet avömsesidighet vid utvecklingen av en friare internationellelmarknad.De frågor som tas upp i motion 1991/92:N427 (fp) är sådana somkommer att behandlas av den särskilde utredaren. Någon åtgärdfrån sida är därför enligt utskottets mening intebefogad; motionen avstyrks.Även motion 1991/92:N426 (c) avstyrks av utskottet medhänvisning till att den aktuella frågan är under beredning.Konkurrensövervakning på elområdetRegeringen redovisar i propositionen (s. 35) sin syn på hurkonkurrensövervakningen på elområdet bör utformas. Den generellakonkurrenslagstiftningen bör vara vägledande vid utformningen avreglerna för en elmarknad med ökad konkurrens, sägs det.Den nya centrala konkurrensmyndigheten bör enligt regeringenövervaka konkurrensen också på elmarknaden. Det är särskiltviktigt med en kontinuerlig övervakning under denomställningsperiod då nya villkor börjar gälla, vilka bl.a.innebär att den tidigare ensamrätten till transitering av elupphör.I motion 1991/92:N409 (s) begärs att skall fästaregeringens uppmärksamhet på elkonsumenternas försämrademöjligheter att påverka prissättningen på el. Enligtmotionärerna beror detta bl.a. på att har beslutat omhöjda krav på lönsamhet i , utöver vad som kan varaskälig avkastning för reinvesteringar. Prisregleringsnämndenför elektrisk ström har därmed inte längre samma möjlighet attingripa mot oskälig prissättning, eftersom ett vinstpåläggsålunda har sanktionerats. Vidare förekommer det att kommunersäljer sina elverk, vilket enligt motionärerna i förlängningeninnebär att den enskilde konsumenten inte längre har möjlighetatt påverka priserna.Riksdagen avslog ett identiskt motionsyrkande (s).Utskottet (bet. 1990/91:NU40 s.77) hänvisade till att defrågor som togs upp i motionen var föremål för bevakning ochutredning på olika håll, dels i samband med bolagiseringen avVattenfall, dels genom konkurrenskommitténs då pågående arbete.I en reservation (v, mp) uttalades stöd för yrkandet.I uppdraget för den särskilde utredaren med uppgift att göraen översyn av lagstiftningen på elområdet m.m. ingår attöverväga hur skäligheten i tariffer och leveransvillkor skallkunna prövas.