bet · GF01SkU22 · 1992-03-17 00:00:00 — Utskottet är dock inteövertygat om att en skattebefrielse är den bästa metoden för attsäkerställa användningen av det nya bränslet. En skattebefrielseskulle inte få en avgörande betydelse i sammanhanget men geupphov till administrativa och kontrollmässiga problem.Utskottet avstyrker därför motionen.Beskattningen av flygetI motion Sk351 av m.fl. (v) yrkar motionärerna attriksdagen beslutar beskatta flygbränsle på samma sätt somfordonsbränsle fr.o.m. (yrkande 55) och, vidavslag på detta yrkande, att miljöskatten på inrikesflyget höjsså att intäkterna ökar med 680 milj.kr. (yrkande 56).Enligt utskottets uppfattning medger inte de regler som gällerför det internationella flyget att flygbränsle beskattas. Dådelar av den nationella flygplansflottan har möjlighet attekonomitanka utomlands blir härigenom också utrymmet för enbeskattning av inrikesflygets bränsle begränsat.När det gäller miljöskatten på inrikesflyget bör detframhållas att miljöskatten på kolväten och kväveoxider den 1januari 1991 kompletterats med en koldioxidskatt. Vidare pågårdet ett arbete med att ta fram ekonomiska styrmedel för flyget.När utskottet senast behandlade denna fråga förelåg förslag frånluftfartsverket och miljöavgiftsutredningen som innebar attSverige skulle använda sig av de landningsavgifter som deninternationella regleringen medger och differentiera dessa medhänsyn till flygplanens avgasutsläpp och bulleregenskaper. Av deöverväganden som då redovisades framgick emellertid att deninternationella regleringen bedömdes lägga hinder i vägen förett genomförande av detta förslag. Som en följd härav gavregeringen luftfartsverket i uppdrag dels att utreda och lämnaförslag till ekonomiska styrmedel beträffande inrikesflyget,dels att inom den Europeiska civila luftfartsorganisationen(ECAO) och Internationella civila luftfartsorganisationen ()driva frågan om ekonomiska styrmedel också för utrikesflyget.Luftfartsverket har presenterat resultatet avsin utredning i rapporten 92. Rapporten är förnärvarande föremål för överväganden inom regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör regeringens ställningstagande nuavvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet dessa motionsyrkanden.Militära flygplan och fordonI fyra motioner framställs yrkanden som tar sikte på enmiljöbeskattning av försvarets flygplan och fordon. Sådanayrkanden framställs i motionerna Fö323 (yrkande 3) av BirgittaDahl m.fl. (s), Fö304 (yrkande 2) av och (båda s), Fö313 (yrkande 6) av () och Fö330 (yrkande 2) av m.fl. (v).Enligt utskottets mening skulle en allmän energibeskattningeller en koldioxidbeskattning av försvarets fordon och flygplanendast leda till att försvarsanslaget måste höjas i motsvarandemån och dessutom kräva att skattelagarna anpassas efter desärskilda förhållandena på detta område. När det gäller deskatter som motiveras av miljöstyrningsskäl är det främstflygmiljöskatten på kolväten och kväveoxidutsläpp som skullevara aktuell. Med hänsyn bl.a. till att försvarets användninginte grundar sig på kommersiella överväganden framstår detenligt utskottets mening som tveksamt om en sådan styrskattskulle få någon inverkan på de militära flygplanens användningoch utformning. Det anförda gäller i viss mån också för dendifferentierade försäljningsskatt som införspå tunga fordon. I vart fall framstår här andra metoder som merändamålsenliga. Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringeninom kort att ta upp dessa frågor i sina årliga anvisningar tillöverbefälhavaren. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inteberett att tillstyrka förslagen om en miljöbeskattning avmilitära fordon eller flygplan och avstyrker därför motionerna.Miljöklasserna för nya fordonFr.o.m. delas nya personbilar, lastbilaroch bussar in i tre olika miljöklasser (prop. 1990/91:156,SkU25). Bilar som uppfyller bilavgaslagens krav hänförs tillmiljöklass 3. Miljöklass 2 är utformad så att den så nära sommöjligt överensstämmer med de krav som planeras införas iSverige och som ligger på den nivå som införsfederalt i års modeller. Miljöklass 2 skallsåledes inrymma bilar som uppfyller de krav som kommer attinföras inom EFTA och EG 1996, om dessa från miljömässigautgångspunkter motsvarar de krav som gäller årsmodeller i . I miljöklass 1 ställs högre krav. Under hösten1991 har detaljerade bestämmelser om hur miljöklass 1 och 2 äravgränsade tagits in i bilavgasförordningen (SFS 1991:1481).Försäljningsskatten för personbilar, lätta lastbilar och bussarreduceras med . i miljöklass 1 ochhöjs med . i miljöklass 3. För de lätta lastbilar medflak som inte är försäljningsskattepliktiga införs enförsäljningsskatt om . i miljöklass 3 och om . Också för tunga lastbilar och bussar införsbestämmelser om försäljningsskatt. I miljöklass 3 uppgår skattentill . om fordonets totalvikt är högst ochannars . I miljöklass 2 utgår skatten med 6 000 kr.resp. De nya reglerna tillämpas årsmodell. För bilar av eller tidigare modell erläggsfr.o.m. försäljningsskatt efter de regler somgäller för fordon i miljöklass 3. För att hålla förändringarnastatsfinansiellt neutrala återförs intäkterna frånförsäljningsskatten för tunga lastbilar och bussar samt lättalastbilar med flak genom att kilometerskatten sänks den 1januari 1993.I motion T212 (yrkande 3) av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att kravnivån bör flyttas fram ett steg1996. I motion Jo612 (yrkande 36) av m.fl. (s)anförs att regeringen bör förbereda en ny klass somär minst lika sträng som de kommande USA-kraven och innebär attdet uppställs krav på energieffektivitet och flerbränsledrift.Samtidigt bör enligt motionärerna kraven i klass II görasobligatoriska.I motion Sk655 av och (båda m)begärs ett tillkännagivande om att EG-certifikat bör varatillräckligt för godkännande och att Euro 2 bör godtas sommiljöklass 2. Är även EG:s bullernorm uppfylld bör fordonetplaceras i miljöklass 1. Styrmedlen bör enligt motionärernabelasta även äldre fordon så att de nuvarande tröskeleffekternaför tunga fordon undviks.I motion Sk634 av och () begärs etttillkännagivande om att en särskild klass bör införas förelbilar och andra särskilt miljövänliga bilar. Avsikten är attde fordon som uppfyller särskilda krav skall få enkostnadsfördel på 30 000--. genom slopadförsäljningsskatt och mervärdesskatt.I motion Sk674 av och () anförsatt bör få i uppdrag att föreslå nyamiljöklasser som grundas på vad den effektivaste tekniken kanprestera och hemställs att som sin mening gerregeringen det anförda till känna.I motion T220 (yrkande 3) av (nyd) hemställermotionärerna att slopar försäljningsskatten för tungafordon för att på det sättet eliminera den tröskeleffekt somuppkommer genom att dessa fordon beläggs med försäljningsskattfr.o.m. modell.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingeninom EG på detta område och härvid uppmärksammar eventuellaskillnader mellan de krav som uppställs i och inom EGoch vid behov återkommer med de förslag till åtgärder för attåstadkomma en anpassning som bedöms motiverade. Dentröskeleffekt som uppkommer genom att tunga fordon beläggs medförsäljningsskatt års modell, då skärpta avgaskravinförs för denna kategori, är enligt utskottets mening olyckligoch kan, som framhålls i motion Sk655, få negativamiljöeffekter. Utskottet utgår ifrån att regeringenuppmärksammar även detta problem. Av det anförda följer attnågon åtgärd från sida inte behövs i dessa delar.Utskottet avstyrker motionerna Sk655 och T220.När det gäller frågan om en elitklass för elbilar och särskiltmiljövänliga fordon är det förslag som läggs fram i motion Sk634långtgående. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagetmen anser att det är värt att uppmärksamma. Utskottet utgårifrån att regeringen tar upp och prövar behovet av en elitklassför särskilt miljövänliga fordon i lämpligt sammanhang. Någonåtgärd från sida torde inte heller behövas i dettafall, varför utskottet avstyrker motion Sk634.I övrigt har utskottet inte funnit skäl att tillstyrka ellergå närmare in på de förslag som lagts fram. Utskottet avstyrkersåledes även motionerna T212, Jo612 och Sk674.VeteranbilarFordon med årsmodellbeteckning eller äldre är befriadefrån fordonsskatt men inte från försäljningsskatt.I motion Sk615 (yrkande 2) yrkar och () att den årsmodellgräns som gäller för fordonsskattenomvandlas till en flytande 30-årsgräns. När det gällerförsäljningsskatten hemställs (yrkande 3) att hosregeringen begär ett förslag som innebär att införsel av äldreoch historiskt intressanta fordon underlättas genom enschablonaccis. I motion T429 (yrkande 5) av m.fl.(nyd) begärs ett tillkännagivande om att fordon som är äldre än30 bör vara befriade från skatter och avgifter vid införsel.Enligt utskottets mening finns det anledning att överväga ominte de angivna frågorna bör lösas på ett annat sätt än förnärvarande. Utskottet är inte berett att nu gå närmare in på enprövning härav men förutsätter att regeringen i lämpligtsammanhang överväger dessa frågor. Någon särskild åtgärd frånriksdagens sida kan inte anses påkallad.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena.Amatörbyggda fordonI bilavgaslagen (1986:1386) och bilavgasförordningen(1987:586) uppställs särskilda avgasreningskrav för fordon av1976 års och senare modeller. harmeddelat föreskrifter (SNFS 1990:12) om dispens frånreningskraven för bl.a. ombyggda och amatörbyggda fordon. Medstöd av 10 § bilavgaslagen tas en dispensavgift ut som är avseddatt jämna ut den ekonomiska fördelen av att fordonet intebehöver uppfylla uppställda krav. förfordon av årsmodell och senare.I motion Sk615 (yrkande 1) yrkar och () att som sin mening ger regeringen tillkänna att dispensavgiften bör slopas för amatörbyggda fordon.Utskottet har erfarit att frågan om bilhobbyns situationaktualiserats i med anledning av inkomnaskrivelser och att en särskild arbetsgrupp kommer att tillsättasinom för att se över dessa frågor.Utskottet utgår ifrån att den fråga som motionärerna tar uppkommer att omfattas av den översyn som skall göras av gruppen.Resultatet av detta arbete bör enligt utskottets mening nuavvaktas, och utskottet avstyrker därför motionen.JordbrukstraktorerTrafiktraktorer är traktorer över som används förtransport på allmän väg. En traktor som uteslutande eller sågott som uteslutande används för transport av produkter fråneller förnödenheter för lantbruk, skogsbruk, yrkesmässigväxtodling eller yrkesmässigt fiske betraktas emellertid som enjordbrukstraktor. För skogsbruk gäller detta under förutsättningatt lasten sammanlagt inte överstiger . Om enjordbrukstraktor tillfälligt skall användas på ett sådant sättatt den blir att anse som en trafiktraktor skall tilläggsskattbetalas för en minsta period . För trafiktraktorerutgår fordonsskatten efter vikt. Fordonsskatten för enbensindriven trafiktraktor med en tjänstevikt på uppgårtill . Fordonsskatten för en jordbrukstraktor över 2 är . Släpvagnar som dras av jordbrukstraktorer vidtransporter för jordbrukets behov är inte registreringspliktigaoch därmed inte heller skattepliktiga.I motion T402 (yrkande 1) av och (båda s) yrkas att hos regeringen begär ettförslag som innebär att släp som dras av jordbrukstraktorerbeskattas på samma sätt som andra släp. I motion Sk603 av KurtOve och (båda s) begärs etttillkännagivande om att jordbrukstraktorer som används på allmänväg bör beskattas som lastbilar.Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt liknandeyrkanden med hänvisning till att en sådan ökad beskattning kanmedföra en ökning av antalet transporter, vilket inte skulleförbättra trafiksäkerheten. Utskottet avstyrker motionerna.Betalningsskyldigheten för fordonsskattEnligt vägtrafikskattelagen (1988:327) skall fordonsskatt förett skatteår betalas under månaden före skatteårets början.Betalningsskyldig är den som äger fordonet vidbetalningsmånadens ingång.I motion Sk643 av () begärs etttillkännagivande om att ansvaret för fordonsskatten bör träffaden som äger fordonet vid beskattningsårets ingång.Enligt utskottets mening har ordningen med skattskyldighet ochbetalning före skatteperiodens ingång den fördelen att skattenkan kontrolleras på ett enkelt sätt genom att ett särskiltskattemärke anbringas på bilen. Någon olägenhet som inte kanlösas genom information till de skattskyldiga bör denna ordninginte medföra. Utskottet avstyrker motionen.Övriga punktskatterAvgifterna på bekämpningsmedel och handelsgödselEnligt lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel tas avgift utmed per kg kväve och . per kg fosfor igödselmedel. Enligt lagen (1984:410) om avgift påbekämpningsmedel tas en avgift om . per kg verksambeståndsdel ut av bekämpningsmedel. Handelsgödsel ochbekämpningsmedel är också belagda med en prisregleringsavgift.Denna har höjts och med ytterligare 20 %våren 1991 i syfte att amortera den räntefria kredit somfinansierar spannmålsöverskott. I planerna ingår attavgiften åter reduceras den 1 juli 1992.Riksdagen har i beslut om tilläggsbudget I för budgetåret1991/92 anvisat ett större belopp för omställningsåtgärder inomjordbruket. Av beloppet gäller 200 milj.kr. en avbetalning påden räntefria kredit som finansierar exporten av skörd.Härigenom kan enligt vad som anförs i propositionen densärskilda höjning av prisregleringsavgiften som vidtogs för attfinansiera dessa kostnader reduceras ytterligare den 1 juli1992. avslog ett yrkande om att denaviserade sänkningen av prisregleringsavgiften av miljöpolitiskaskäl inte skulle genomföras. Härvid framhöll jordbruksutskottetatt i olika sammanhang beslutat om långtgåendemiljökrav för jordbruket och näringens hänsynstagande tillnaturvårdens intressen och erinrade också om att den särskildahöjningen av prisregleringsavgiften inte motiverats av miljöskäl(prop. 1991/92:25, JoU7).I motion Jo612 (yrkande 49) av m.fl. (s)hemställs att miljöavgiften på handelsgödsel höjs så att denplanerade sänkningen av prisregleringsavgiften kompenseras.I motion Jo203 (yrkande 8) framställer m.fl. (s)ett liknande yrkande.Skatteutskottet gör inte någon annan bedömning än den somligger till grund för jordbruksutskottets redovisadeställningstagande beträffande den aviserade sänkningen avprisregleringsavgiften och avstyrker därför de nu aktuellayrkandena om en kompenserande höjning av avgiften påhandelsgödsel.I motion Jo612 (yrkande 7) av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att bekämpningsmedlen bör beläggas meden avgift som avpassas efter deras farlighet och risken medderas användning. Ett liknande yrkande framställs i motion Jo203(yrkande 48) av m.fl. (s).Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att i samråd medlantbruksstyrelsen och pröva möjligheterna attinföra differentierade miljöavgifter i förhållande tillbekämpningsmedlens farlighet. Uppdraget skall redovisas senastden 1 juni 1992.I avvaktan på resultatet av denna utredning avstyrkerutskottet även dessa motionsyrkanden.Förpackningsskatten, m.m.I september 1991 avlämnade förpackningsutredningen sittslutbetänkande Miljön och förpackningarna (SOU 1991:76).Utredningen föreslår att en lagstadgad skyldighet införs förproducenter och andra intressenter att ta tillbakaförpackningar.I motion Sk614 av och ()begärs ett tillkännagivande om att en differentieradförpackningsskatt bör införas, och i motion Jo612 (yrkande 24)av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om atten skatt på osorterat avfall bör införas.Enligt vad som framgår av årets finansplan (bilaga 1.5) kommeren särskild arbetsgrupp att klarlägga effekterna av enavfallsskatt och därvid pröva dess lämplighet somkostnadseffektivt styrmedel för att minska avfallsvolymerna ochfrämja avfallssortering. Arbetgruppen skall beakta de åtgärdersom redan har genomförts eller kommer att genomföras ikommunerna. Vidare framgår det att regeringen kommeratt behandla förslagen från förpackningsutredningen.Enligt utskottets mening bör regeringens ställningstagande idessa frågor avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna.En skatt på mjuka freonerMiljöavgiftsutredningen redovisade i sitt slutbetänkande (SOU1990:59) Sätt värde på miljön hur ett system med ekonomiskastyrmedel kan utformas för att utjämna den ekonomiska fördelenav att använda HCFC-föreningar (s.k. mjuka freoner) somköldmedium och isolergas. Utredningen lade inte fram någotförslag utan ansåg att frågan om ekonomiska styrmedel bordeaktualiseras efter revideringen av Montrealprotokollet omozonnedbrytande substanser i juni 1990.I proposition 1990/91:90 En god livsmiljö anfördes (s. 274)att enligt det reviderade protokollet är HCFC ämnen som behövsför att få till stånd en snabb avveckling av freonerna (CFC).Alla HCFC bör dock i sin tur ha ersatts med bättre alternativsenast och om möjligt . Beträffandeekonomiska styrmedel anfördes i propositionen att de kan vara enväg att påskynda utvecklingen av bättre alternativ och attregeringen avsåg att driva denna fråga nordiskt ochinternationellt. Regeringen var dock för tillfället inte bereddatt föreslå införande av ekonomiska styrmedel för HCFC. Som ettförsta steg föreslogs i stället att den vanligasteHCFC-föreningen 22 förbjuds från medundantag för användningen som köldmedium och vid tillverkning avskumplast. Regeringen avsåg vidare att i samråd med EG och EFTAförbjuda användningen av alla HCFC-föreningar med nämndaundantag fr.o.m. den 1 januari 1994.I motion Jo612 (yrkande 23) begär m.fl. (s)ett tillkännagivande om att en skatt på HCFC bör införas.Regeringen har i bilaga 1.5 till finansplanen redovisat vissagrundläggande riktlinjer för användningen av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken och avser enligt vad som framgår attpresentera en mer preciserad helhetsstrategi avseende ekonomiskastyrmedels praktiska användning i miljöpolitiken i 1992 årskompletteringsproposition. Denna redovisning bör enligtutskottets mening avvaktas, och utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet.Den särskilda varuskatten, m.m.Skattereformen innebär att vissa punktskatter slopas fr.o.m.den 1 januari 1993. Bl.a. slopas den särskilda varuskatten påkemisk-tekniska preparat och på choklad- och konfektyrvaror samtvissa söta kex och wafers, dryckesskatten på läskedrycker ochbordsvatten, skatten på videobandspelare och skatten påkassettband.I motion Sk620 av m.fl. (nyd) yrkas att densärskilda varuskatt på kemisk-tekniska preparat som tagits utför varor som finns i lager när skatten upphör restitueras ochatt slopandet senareläggs till för attkompensera skattebortfallet. I motion Sk351 (yrkande 28) begärLars m.fl. (v) ett tillkännagivande om att dessa skatterbör bibehållas också efter den 1 januari 1993.Utskottet är inte berett att medverka till en ändring avbeslutet att slopa dessa skatter och ser inte heller något skältill ändrat ställningstagande när det gäller frågan om enrestitution av skatten på de varor som finns i lager när skattenupphör. Liksom tidigare vill utskottet i denna del hänvisa tillatt den långa tid som ligger mellan beslutet att avskaffaskatterna och ikraftträdandet gör det möjligt för branschen attanpassa sin lagerhållning. Utskottet avstyrker motionerna.ReklamskattenI två motioner framställs yrkanden som rör beskattningen avreklam. I motion Sk631 av m.fl. (s) framhållermotionärerna att det är angeläget att frågan om skatt på reklami TV, radio och på video prövas och begär etttillkännagivande härom. I motion Sk351 (yrkande 43) av LarsWerner m.fl. (v) anför motionärerna att tillväxten ireklamsatsningarna bör begränsas genom att reklamskatten höjsoch breddas med verkan fr.o.m. den 1 juli 1992.Reklamskatteutredningen har gjort en omfattande översyn avreklamskatten i syfte bl.a. att komma till rätta med detillämpningsproblem och konkurrensneutralitetsproblem som dentekniska utvecklingen på mediaområdet lett till. Ett annat syftehar varit att förenkla administrationen av reklamskatten.Utredningen har överlämnat betänkandet (SOU 1988:17)Reklamskatt. Betänkandet har remissbehandlats och är förnärvarande föremål för överväganden inom regeringskansliet.Utskottet anser att den fortsatta behandlingen avreklamskatteutredningens betänkande bör avvaktas och är därförinte berett att tillstyrka något av de aktuella motionsyrkandenautan avstyrker dessa.ReseskattenI motion Sk604 av m.fl. (s) yrkar motionärernaatt reseskatten omvandlas till en procentavgift så att den intemissgynnar korta resor.Utskottet har förståelse för de synpunkter som motionärernaanför men anser nu liksom tidigare att praktiska ochadministrativa hänsyn måste få överväga i detta fall. Utskottetavstyrker motionen.HundskattenEnligt 7 § hundskattelagen åligger det varje kommun att föraett hundskatteregister över anmälda innehav av skattepliktigahundar. Kommunerna har rätt att själva bestämma hundskattensstorlek.I flera motioner yrkar motionärerna att hundskatten skallslopas. Yrkanden av denna innebörd har framställts i motionernaSk607 av Hans Nyhage och (), Sk610 av (m,fp), Sk611 av och () och Sk613 av ().Enligt vad utskottet inhämtat pågår det inom regeringskanslietett arbete som syftar till en förändring av dessa regler. mening bör resultatet av detta arbete nu avvaktas,och utskottet avstyrker därför motionerna.Stämpelskatten på fastigheterEnligt lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter erläggs stämpelskatt vid förvärv avfastigheter. Föreligger synnerliga skäl kan dock befrielse frånstämpelskatten medges. Enligt den praxis som utvecklats kanbefrielse komma i fråga när en kommun eller ett kommunaltallmännyttigt bolag överför fastigheter som huvudsakligenanvänds för bostadsändamål. Ett krav är att det är fråga ombostäder som står till allmänt förfogande. som personalbostad är detta krav inte uppfyllt. Ett annatfall när befrielse kan komma i fråga är när överföringen är endirekt följd av att eller regeringen beslutat omändrat huvudmannaskap för den verksamhet som fastigheten ingåri.I motion Sk650 av () begärs tillkännagivandenom att landstingskommunala och primärkommunala bolag bör hasamma möjlighet till befrielse från stämpelskatt (yrkande 1)samt att ett särskilt undantag bör införas förhuvudmannaskapsförändringar (yrkande 2). Motionären hänvisartill det stora antal överföringar som kommer att genomföras somen följd av beslut att flytta huvudmannaskapet föräldrevården till primärkommunerna, den s.k. Ädel-reformen.Enligt utskottets uppfattning innebär de regler som tillämpaspå detta område inte att det görs skillnad mellanprimärkommunala och landstingskommunala bolag. När det gäller avregering och riksdag beslutade huvudmannaskapsförändringar finnsdet en möjlighet till befrielse från stämpelskatten. mening finns det emellertid skäl att överväga ensärskild regel för de överföringar som har samband med den s.k.Ädel-reformen. Det anförda bör med anledning av den nuifrågavarande motionen som sin mening ge regeringen till känna.Stämpelskatten på aktierEn särskild stämpelskatt tas ut vid bildande av aktiebolag ochvid ökning av aktiekapital. Skatten är av aktiernasnominella belopp. Skattskyldigheten åligger aktiebolaget.I motion Sk652 av () begär motionären etttillkännagivande om att stämpelskatten på aktier bör slopas.Motionären anför att skatten torde vara skadlig ursamhällsekonomisk synpunkt och att EG planerar att begränsadenna typ av skatter till högst en procent.Enligt utskottets mening bör regeringens aviserade redovisningav riktlinjer för en anpassning av de svenska skatterna till EGavvaktas innan ställning tas i denna fråga. beträffande energibeskattningens inriktningatt avslår motionerna 1991/92:Sk351 yrkandena44--52, 1991/92:Sk639, 1991/92:Jo645 yrkande 16 och1991/92:Jo646 yrkande 2,res. 1 (nyd)men. (v)2. beträffande industrins nedsättningatt avslår motionerna 1991/92:Sk624 och1991/92:Sk647,res. 2 (nyd)3. beträffande råtalloljaatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk616 och1991/92:Sk669 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om råtalloljeindustrin,4. beträffande nedsättningen av elskatten på vissa orteratt avslår motion 1991/92:Sk651,men. (v)5. beträffande effekten av miljöklasserna för oljor, m.m.att avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande 37,res. 3 (s)6. beträffande fler miljöklasser för oljoratt avslår motion 1991/92:Sk619,men.