bet · GF01UU15 · 1992-03-24 00:00:00 — Utskottet anser attdet är angeläget att regeringen verkar för att en sådan "fredsåterbäring"(peace dividend) som diskuterats bl.a. i samband med det s.k.Stockholmsinitiativet utnyttjas till de fattigaste ländernas utveckling.Med det ovan anförda får motion U214 (fp) anses besvarad.Som ovan påpekats anser utskottet att de uppställda biståndspolitiska målenbör styra det svenska biståndet. Av detta följer dock inte att biståndetomedelbart bör undanhållas mottagaren om samtliga mål inte är uppfyllda i varjeenskild insats. bör enligt utskottet sträva efter att biståndsmålenäven genomsyrar de multilaterala biståndsorganens verksamhet, men detta ärenligt utskottet inte detsamma som ett absolut villkor för att skallfortsätta att ge sina bidrag.Därmed avstyrks yrkande 2 i motion U223 (v).Utskottet yttrade i sitt förra betänkande om det internationella biståndet(1990/91:UU15) den principiella ståndpunkten att biståndet bör vara obundet.Det svenska biståndet har också utvecklats mot en ökad andel obundet bistånd.Varubiståndet är till största delen obundet. U-krediterna och det tekniskasamarbetet genom BITS är bundet så till vida att kontrakt med svensk partfinansieras. Importinnehållet kan emellertid vara stort och en svenskkonsultfirma eller myndighet har frihet att engagera utländska samarbetspartneroch konsulter. En förutsättning för att en u-kredit skall lämnas är också attett kontrakt vinns i internationell konkurrens.Den åsikt som uttrycks i motion U5 (nyd), nämligen att biståndet i störstamöjliga utsträckning bör satsas på projekt där svenskt kunnande och svenskaföretags kompetens utnyttjas, delas inte av utskottet av den enkla anledningenatt biståndet i första hand skall gynna mottagaren, inte givaren. Biståndet ärinte menat som en subventionering av svenskt näringsliv. Att biståndet däremotskapar affärsmöjligheter för det svenska näringslivet är enligt utskottetemellertid både naturligt och positivt.Därmed avstyrks yrkande 2 i motion UU5 (nyd).Utskottet konstaterar vidare att den princip för svenskt bistånd sommotionärerna i motion U233 (nyd) kallar ny i stora delar redan utgör en del avdet svenska biståndet. Livsmedelsbiståndet är ett exempel på hur biståndsmedelanvänds för att underlätta export och import mellan u-länder.Därmed avstyrks motion U233 (nyd).Demokrati och mänskliga rättigheterSammanfattning av motionernaI motion U202 (s) yrkande 12 föreslås att förutsättningarna för hurdemokratin har skapats i i-ländernas utvecklingsskeenden skall ligga till grundför diskussionen om u-länderns demokratisering. Motionärerna anser attdemokratibiståndet skall vara stort och varierat, men att det måstefinnas förståelse för att demokratins institutioner utvecklas olika i olikaländer. Enligt motionärerna uppstår demokratin inte ur ett vakuum: Den måsteerövras. Genombrottet i utveckling mot demokrati kom enligtmotionärerna när folkrörelserna hade bildats och aktivt krävde att demokratinskulle genomföras. Flera av de demokratiska rörelserna i andra länder är unga.De verkar också i länder där de samhälleliga institutionerna är inbäddade iseglivade icke-demokratiska strukturer och starka klassamhällen. Den politiskaomvandlingen konfronteras också med djup social frustration, stora ekonomiskasvårigheter samt nationalistisk och annan intolerans. Där den ekonomiska krisenslår som hårdast och där fattigdom och sociala orättvisor är som mestutvecklade utsätts de demokratiska rörelserna för svåra påfrestningar. Det ärenligt motionärerna viktigt att den demokratiska processen i detta sammanhangges det stöd vi kan ge.UtskottetDet finns enligt utskottets bedömning en hög grad av samstämmighet mellanmotionerna och regeringens inställning i fråga om riktlinjerna för det biståndsom ges för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Demokratimålet idet svenska biståndet innnebär att fäster avgörande vikt viddemokratins betydelse för ett effektivt bistånd. Det råder enligt utskottetsmening ingen som helst tvekan om att frånvaron av demokratiska villkor i ettmottagarland starkt undergräver möjligheterna för ett uppfyllande av de övrigabiståndsmålen. Det är också utskottets övertygelse att den fulla respekten förde grundläggande medborgerliga fri- och rättigheterna förutsätter ettdemokratiskt samhällsskick.Som utskottet i tidigare betänkanden har fastslagit kan kränkningar avmänskliga rättigheter aldrig accepteras i något land, inte heller medhänvisning till att andra samhällsmål för tillfället skulle vara viktigare. Attvärna om respekten för de mänskliga rättigheterna är en internationellangelägenhet som har fastslagits i FN:s stadga. Den enskilda nationen kan inteundandra sig ansvaret för dessa rättigheter med hänvisning till den politiskaeller den ekonomiska utvecklingen i det egna landet.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att dessa grundläggandevärderingar får en allt bredare spridning också i . Insikten omdemokratins betydelse och respekten för de mänskliga rättigheterna står enligtutskottets mening inte i motsatsställning till de kulturella och historiskasärarter som finns. Argumentet att vissa kulturer motiverar eller kräversärskilda undantag från den allmängiltiga principen om allas lika värde finneringen grund i FN:s stadga. Av detta följer emellertid inte att kulturell ochhistorisk bakgrund inte skulle kunna påverka, eller rent av utgöra hinder för,en demokratisk utveckling. Demokratimålet har därför en viktig funktion i detsvenska biståndet. bör självfallet inte upphöra med sittbistånd till som uppvisar brister i demokrati och/eller respekten förde mänskliga rättigheterna, men i biståndet bör finnas krav i syfte attpåskynda den demokratiska utvecklingen. Som framhålls i propositionen är dettendenserna i utvecklingen i mottagarländerna som bör avgöra biståndetsinnehåll. Bistånd till länder som systematiskt bryter mot de mänskligarättigheterna måste i konsekvens med detta resonemang omprövas.Utskottet konstaterade i sitt förra betänkande om internationelltutvecklingssamarbete (1990/91:UU15) att arbetet med att främja en demokratiskutveckling försvåras av den i flertalet rådande fattigdomen, den lågautbildningsnivån samt de kvarvarande ekonomiska och politiska orättvisorna. Endemokratisk utveckling är enligt utskottet emellertid ett grundläggande villkorför att biståndet skall bli effektivt. Utskottet delar också regeringens synatt strävan efter effektivitet i biståndet är ett kriterium som bör genomsyraallt biståndsarbete.Med det ovan anförda betraktar utskottet yrkande 12 i motion U202 (s) sombesvarat.Bistånd för ekonomisk återhämtning, skuldfrågorSammanfattning av motionernaI motion U202 (s) yrkande 4 föreslås att skall verka för en merlångtgående internationell skuldstrategi till stöd för de svårt skuldtyngdaländer som genomför ekonomiska återhämtningsprogram, särskilt för en merlångtgående nedskrivning av de fattigaste ländernas skulder inomParisklubbssamarbetet. Motionärerna önskar att denna skuldlättnad skall varaett tillägg till det internationella bistånd som ges.I yrkande 4 i motion Jo612 (s) föreslås att i samband medFN-konferensen om miljö och utveckling ställer kravet på en internationellöverenskommelse om en radikal nedskrivning av de fattiga ländernas skulder.I motion U236 (c) yrkande 1 föreslås att det svenska biståndet skall görasoberoende av de krav som ställs inom och Internationellavalutafonden. Enligt motionären strider kraven på accepterande avstrukturanpassingsprogram mot de svenska biståndspolitiska målen. I yrkande 2 isamma motion föreslås att aktivt skall verka för att u-ländernasskulder skall avskrivas samt att detta skall ske utan att biståndsmedel tas ianspråk.Yrkande 6 i samma motion föreslår att bör ta initiativ till en nyBretton för att få till stånd en globalt verkligen fungerandevalutaordning. Huvudsyftet med konferensen bör enligt motionären vara attu-ländernas ges rättvisa villkor och att i-länderna betalar igen den moraliskaskuld som bidragit till att hålla i fattigdom och beroende.I motion U209 (v) yrkande 4 föreslås att inte bör delta istrukturanpassningsprogram på IMF:s villkor i . Enligt motionärerna harstrukturanpassningsprogrammen givit IMF och en från början ickeavsedd styrande roll i ekonomi. I yrkande 5 i samma motion föreslårmotionärerna att skulder skall avskrivas. I yrkande 6 föreslårmotionärerna att handläggningen av skulder skall överflyttas frånfinansdepartementet och EKN till utrikesdepartementet.I motion Sf619 (v) yrkande 4 föreslås att , bl.a. för att förebygganya flyktingsströmmar, skall verka för ett skuldbetalningsmoratorium och enallmän avskrivning av skulder.UtskottetUtskottet konstaterar att skuldsituation utgör ett mycketallvarligt hinder för dessa länders sociala och ekonomiska utveckling.U-ländernas totala utlandsskuld uppgick till drygt 1 300miljarder USD. Jämfört med 1980 innebär detta en fördubbling i löpande priser.Skuldtjänstbetalningarna utgör en stor andel av den statliga budgeten i mångaländer. En stor skuldtjänst tar också utländsk valuta i anspråk varmedländernas importmöjligheter begränsas. Många av de fattigaste länderna, framförallt de afrikanska, har på grund av sitt beroende av exportinkomsterna frånnågra få råvaror stora svårigheter vid fallande råvarupriser. Förmedelinkomstländerna är situationen något ljusare tack vare olikaskuldlättnadsinsatser och ökade exportinkomster.Under 1980-talet har sammansättningen av skulder förändratsavsevärt. Skulden till offentliga kreditorer har mer än tredubblats och uppgårnu till , inklusive skulder till IMF, medan de privatakreditorerna har minskat sin andel till . De offentligakreditorerna har därmed tvingats ta på sig en växande börda. Detta innebär ettavsteg från den princip som etablerades när det internationella samfundet sattein gemensamma åtgärder för att lösa skuldkrisen från 1982 och framåt.Sverige har i olika internationella fora understrukit skuldkrisens allvarligaeffekter för de fattigaste länderna och spelat en aktiv roll för att få tillstånd särskilda, samordnade insatser för dessa länder. har ocksåbetonat att ökade biståndsflöden är nödvändiga. avskrevs i enlighetmed en UNCTAD-resolution samtliga svenska biståndskrediter som lämnats till defattigaste länderna. Totalt har omvandlats tillgåvor på detta sätt.Under 1970- och 1980-talen lånade flera från utlandet för attkompensera stigande oljepriser och sjunkande priser på viktiga exportvaror. Enaktiv utlåningspolitik hos privata och multilaterala finansiella institutionerunderlättade upplåningen. Missriktade investeringar, alltför hög konsumtion,övervärderade växelkurser m.m. bidrog dock till växande underskott i budget ochbytesbalans. På grund av de långsiktiga perspektiv som var nödvändiga för attlösa skuldfrågorna initierade 1980 s.k. strukturanpassningslån() och senare även s.k. sektorsanpassningslån (SECAL).Det särskilda betalningsbalansstödet, som för svensk del infördes /86 har använts i internationellt samordnade aktioner till stödför de fattigaste och mest skuldtyngda länderna med ekonomiskaåterhämtningsprogram. Betydande bidrag har också lämnats inom ramen för det avVärldsbanken initierade s.k. särskilda programmet för (SPA) och tillIMF:s s.k. förstärkta facilitet för strukturanpassning (ESAF). varvidare en av initiativtagarna till den diskussion i som senareresulterade i en uppgörelse om mjuka konsolideringsvillkor för de fattigasteländerna, s.k. Torontovillkor, och har aktivt verkat för skuldlättnader i linjemed det av 1990 lanserade s.k. Trinidadinitiativet.Vad gäller medelinkomstländernas skuldsituation offentliggjordes 1989 dets.k. Brady-initiativet (uppkallat efter finansminister ).Det bygger på den tidigare s.k. Baker-planen , men innehåller tillskillnad från denna inslag av skuld- och skuldtjänstreduktion. Initiativetbygger på frivilliga överenskommelser om skuldminskning mellan affärsbankernaoch skuldländerna.Utskottet konstaterar vidare med tillfredsställelse att omhandel och utveckling (VIII) framgångsrikt avslutades i deIndias, , . Konferensen tog ett enhälligt beslut om enomfattande reformering av arbetsprogram och arbetsformer. Utskottetfinner det angeläget att arbetar aktivt med skuldfrågorna också inomdet reformerade UNCTAD.Utskottet vill understryka vikten av att även fortsättningsvissträvar efter samlade och långtgående åtgärder på skuldområdet. Utskottet anseratt de mest skuldsatta bör uppmuntras att föra en målmedvetenstrukturanpassningspolitik inriktad på långsiktig tillväxt, med utgångspunktfrån respektive lands speciella ekonomiska och sociala förutsättningar ochproblem. I-länderna har också ett särskilt ansvar för att driva en ekonomiskpolitik som åstadkommer en hög och uthållig tillväxt i ett globalt perspektiv.Detta inkluderar möjligheter för att öka sin export. bör såväl bilateralt som i internationella fora prioriterainsatser för de fattigaste länderna i form av skuldlättnadsåtgärder samt inomParisklubben verka för ytterligare skuldreduktion för denna länderkategori. Detvore enligt utskottet dessutom önskvärt att de kommersiella bankerna förmåddesöka sin medverkan för att täcka finansieringsbehoven i skuldländerna, dels föratt medverka till en ekonomisk utveckling i skuldländerna, dels för attåstadkomma en jämnare bördefördelning mellan olika grupper av kreditorer.Därmed får yrkande 4 i motion U202 (s), yrkande 5 i motion U209 (v) ochyrkande 2 i motion U236 (c) anses besvarade. Yrkande 4 i motion U209 (v),yrkande 1 i motion U236 (c) samt yrkande 4 i motion Sf619 (v) avstyrks.Vad beträffar skuldfrågorna och om miljö och utveckling i juni1992 anser utskottet att dessa frågor borde tas upp som en naturlig del i ensamlad strävan att förbättra förutsättningarna för ekonomisk tillväxt iu-länderna. Som utskottet tidigare påpekat är det emellertid nödvändigt medytterligare insatser för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna.Konferensen erbjuder ett unikt tillfälle att diskutera de framtida formerna föri-ländernas bistånd. Även om diskussioner kopplade till konkreta ochoperationella beslut i skuldfrågor även framgent bör föras i huvudsak i IMF,, och andra relevanta fora, förutsätter utskottetatt regeringen under konferensen aktivt verkar för att skuldfrågorna får ökaduppmärksamhet.Med det ovan anförda får yrkande 4 i motion Jo612 (s) anses besvarat.Angående initiativ till en ny Bretton anser utskottet att deämnen som enligt motionärerna borde behandlas vid den föreslagna konferensen ärangelägna och viktiga. Villkoren för har sedan tidpunkten förBretton förändrats. Den skuldbörda dessa länder tvingashantera har helt andra dimensioner . Den valutaordning som tidigarerådde gäller inte längre och flera nya valutor, som exempelvis yenen och ecun,spelar en allt viktigare roll.Utskottet konstaterar dock att dessa frågor redan är föremål för löpandediskussioner i olika internationella fora. råder en vid överensstämmelsei betraktelsesätt kring behoven av strukturanpassningsåtgärder ochtillväxtstimulerande åtgärder som kommer till godo. Som utskottettidigare har påpekat förutsätter detta självfallet att i-länderna tar sittfulla ansvar för att åtgärderna skall bli effektiva.Därmed avstyrks yrkande 6 i motion U236 (c).Vad gäller handläggningen av skuldfrågorna i anser inteutskottet det vara uppgift att detaljstyra organisationen avstyrks yrkande 6 i motion U209 (v).Landsbygdsutveckling m.m.Sammanfattning av motionernaI motion U201 (s) yrkande 1 föreslås att bör ta initiativ till eninternationell konferens om den globala livsmedelssituationen. I yrkande 2 isamma motion föreslås att skall se stödet till tredje världensjordbrukspolitik som en huvuduppgift. Enligt motionären kräver detta enomprioritering av biståndet.I motion U232 (fp) föreslås att en del av biståndsbudgeten satsas påuppbyggnad av en fungerande infrastruktur i u-länderna.I motion U222 (c) föreslås att svensk u-hjälp i större utsträckning börkanaliseras genom bondeorganisationer till bonde- och landsbygdsbefolkningen imottagarlandet.UtskottetJordbruket är av central betydelse för de fattiga ländernas ekonomier.U-länderna har en stor potential vad jordbrukets utveckling beträffar, mendenna potential kan i många fall inte utnyttjas på grund av bristfälligekonomisk politik, flykten från landsbygden, miljöförstöring m.m. Det är enligtutskottet betydelsefullt att ges krediter och investeringsbiståndsom utvecklar de möjligheter till en sund landsbygdsutveckling som finns. Dettainnebär bl.a. att avsättningen för produkter måste underlättas samtatt verksamhet som höjer produktiviteten främjas. Utskottet vill betona viktenav att en betydande del av det svenska biståndet även fortsättningvis utgår iform av importstöd, betalningsbalansstöd och satsningar på uppbyggande avnödvändiga institutioner genom förvaltningsstöd, i syfte att bidra till ökadtillväxt. Kvinnornas roll i produktionsprocessen bör, som påpekas underavsnittet Kvinnoinriktat bistånd, ges nödvändig uppmärksamhet.Som utskottet påpekade i sitt förra biståndsbetänkande (1990/91:UU15) har detsvenska biståndet i sin helhet en klar inriktning på landsbygdsutveckling. Inomde bilaterala programmen utgör projekt inom områden som jord- och skogsbruk,markvård, landsbygdsskolor, primärhälsovård, landsbygdsvägar en stor andel.Även forskningsstödet är i stor utsträckning landsbygdsinriktat.Bondeorganisationer bör självfallet utnyttjas i den mån de erbjuder rationellafördelar för kanalisering av biståndet.Med det ovan anförda får yrkande 2 i motion U201 (s), motion U222 (c) samtmotion U232 (fp) anses besvarade.Utskottet konstaterar vidare att en konferens om den globalalivsmedelssituationen, som föreslås i motion U201 (s), redan finns etablerad.En livsmedelskonferens äger rum och hölls senast i 1991.Det var livsmedelskonferensen i som ledde till skapandet av FN:slivsmedelsråd, . WFC är ett forum på statsrådsnivå därövergripande problem och policyfrågor som rör världens livsmedelssituationdiskuteras. WFC föreslår också åtgärder till olika FN-organ och andra relevantainternationella organisationer.Som motionen anför kräver denna fråga emellertid ett brett angreppssätt.Livsmedels- och jordbruksproduktionen påverkas i hög grad av de förhandlingarsom förs inom exempelvis . Det är enligt utskottet viktigt att regeringenfortsätter att aktivt arbeta för en förbättring av u-länderns situation i dessaförhandlingar.Därmed avstyrks yrkande 1 i motion U201 (s).Anpassad teknologiSammanfattning av motionernaI motion U206 (s) yrkande 1 föreslås att enskilda även institutioner ochideella stiftelser vars verksamhet i huvudsak är förlagd i , skall gesmöjligheter att erhålla medel ur biståndsanslaget. I yrkande 2 i samma motionföreslås att en svensk skall inrättas med hjälp av medel urbiståndsanslaget.I motion U219 (m och c) föreslås att fattar ett principbeslut omsvenskt deltagande i , d.v.s. det internationella nätverket föranpassad teknologi. I motion U234 (fp) föreslås att svenska biståndsorgantillvaratar den kompetens som finns hos AT-organisationerna samt utvecklarsamarbetet med ATS (föreningen ""). I motionU515 (fp) föreslås att reglerna för anslag till u-landsprojekt ses över tillförmån för flerinstitutionella och tvärvetenskapliga projekt.I motion U236 (c) yrkande 5 föreslås att SIDA främst bör inrikta sitt stöd påu-ländernas egna utvecklingsansträngningar och deras forsknings- ochpolicy-organisationer. Särskilt viktigt är det enligt motionären att finansierau-ländernas forskning vid universitet och fristående organ.UtskottetUtskottet har i tidigare biståndsbetänkanden utförligt behandlat frågan omanpassad teknologi. Utskottet konstaterade i betänkande 1990/91:UU15 bl.a. attdet finns ett stort behov av inhemsk lokalt förankrad teknologi i u-ländernasamt att forskning och utveckling kring frågor som gäller teknologinsanpassning till lokala förhållanden bör ske. Utskottet noterade vidare att manpå flera håll, inte minst inom de enskilda organisationerna, försöker bygga uppen kompetens kring småskalig och hantverksbaserad teknologi, dess överföringoch anpassning. Det konstaterades att Föreningen technology ofSweden (ATS) har möjlighet att genom SIDA och SAREC ansöka om bidrag till sinaprojekt i enlighet med vad som gäller för andra organisationer, samt attkunnande av det slag som bl.a. ATS tillhandahåller kan komma till användningdels genom samarbete med mottagarland eller svensk biståndsorganisation, delsgenom att erbjuda biståndsmyndigheterna konsulttjänster. Utskottet konstateradeäven att det anser att all teknologi som överförs genom svenskt biståndprincipiellt måste vara anpassad till de förhållanden som råder i respektivemottagarland.Utskottet noterar att organisationer som ATS har ett flertal möjligheter attfå stöd: SIDA har en särskild punkt under posten C 2 Utvecklingssamarbete genomSIDA, delposten Särskilda program, som är avsedd för försöks- ochmetodutveckling. Statens , , har ett avtal med SIDA omsådan utveckling inom jordbruksteknikens område. SIDA ger under denna postockså stöd till exempelvis Environment Institute.SAREC har möjligheter att ge stöd till projekt som genomförs i , mensamtidigt samverkar och håller nära kontakt med institutioner och forskare iu-länderna. Projektförslagen bedöms efter vetenskaplig kvalitet,utvecklingsrelevans, genomförbarhet m.fl. kriterier. har i vissutsträckning möjligheter att satsa på utveckling av intressanta produkteroch/eller idéer för samarbete med företag och institutioner i u-länderna.Om enskilda organisationer önskar ge stöd till projekt inom ramen för sinverksamhet till anpassad teknologi kan de söka projektanslag hos SIDA i vilkade själva svarar för av kostnaderna och SIDA för resterande (den s.k.80/20-regeln). Dessa organisationer kan genom sin erfarenhet bedöma huruvida enAT-idé i konkreta sammanhang är värd att satsa på samt om den kan förväntasfungera i sin tänkta miljö. Organisationer som , och harockså möjligheter att stödja projekt med kommersiellt gångbara produkter inomden anpassade teknologins område.Utskottet vill framhålla vikten av samarbete mellan svenska institutioner förforskning och utveckling och deras motparter i . Det är angeläget attsvensk kompetens kan användas i utvecklingen av u-landsanpassad teknik.SATIS-nätverket kan vara ett bra instrument för detta. Det ankommer dock intepå att avgöra om svenska forskare och institutioner skall ingå där.Utskottet konstaterar vidare att forskningsinstitut och motsvarandeinstitutioner inte har de ideella organisationernas möjligheter till egeninsatsi biståndet. Därför kan full anslagsfinansiering vara nödvändigt. Som framgårav vad utskottet tidigare anfört finns sådana möjligheter. Utskottetförutsätter att om gällande regelsystem skulle vålla svårigheter att stödjaverksamheter som biståndsmyndigheterna anser angelägna, återkommermyndigheterna med förslag till erforderliga ändringar.Med det ovan anförda betraktar utskottet yrkandena 1 och 2 i motion U206 (s),motion U219 (m och c), motion U234 (fp), motion U515 (fp) samt yrkande 5 imotion U236 (c) som besvarade.Befolkning och sociala frågorSammanfattning av motionernaI motion U237 (s) föreslås att en professur i internationell mödrahälsovårdinrättas. Finansiering bör ske inom biståndsbudgetens ram, antingen genomöronmärkta resurser eller genom omfördelning inom SAREC:s budget.I motion Sf605 (s) yrkande 3 föreslås att bör ägna ökad uppmärksamhetåt biståndsinsatsernas betydelse för flyktingarnas situation, i synnerhetkvinnors och barns situation bland flyktingarna.I motion U208 (fp) föreslås att de svenska biståndsinsatserna i högre gradbör inriktas på de fattiga barnens situation. bör enligt motionärenägna särskild uppmärksamhet åt gatubarnen i Brasilien.I motion U227 (fp) yrkande 1 föreslås att ökade insatser görs för informationom familjeplanering i . I yrkande 2 i samma motion föreslås attbiståndspersonal skall ges utökade kunskaper om befolkningsfrågor. I motionensyrkande 4 föreslås att befolkningsfrågorna skall få större utrymme i detbilaterala samarbetet med programländer.