bet · GF01SfU9 · 1992-03-26 00:00:00 — Vid heltidsstudier underkortare tid och vid deltidsstudier är reduktionsreglernagynnsammare.Återbetalningen av studielånen är inkomstrelaterad.Återbetalningen påbörjas tidigast efter det attstudierna avslutats och sker med ett årligt belopp om avden återbetalningsskyldiges sammanräknade inkomst av tjänst,näringsverksamhet och kapital vid taxeringen året föreåterbetalningsåret. Särskilda återbetalningsregler gäller förlåntagare som är bosatta utomlands eller är sjömän. Ränta förstudielånet fastställs av regeringen. Hänsyn tasdärvid till avdragseffekterna i skattesystemet, och ett mindrepåslag för administrationskostnader görs. är räntan8,6 %.I budgetpropositionen anförs att i regeringens direktiv förden fördjupade anslagsframställningen för budgetåren1993/94--1995/96 har CSN fått i uppdrag att utvärdera det nyastudiemedelssystemet i allmänhet och dess återbetalningsvillkori synnerhet.Inom har härefter en särskildsakkunnig fått i uppdrag att göra en översyn avstudiemedelssystemet. I avvaktan på resultatet av denna översynföreslås inte några genomgripande förändringar av studiemedels-eller återbetalningsreglerna i budgetpropositionen, utan endastbegränsade ändringar i reglerna om tilldelning ochåterbetalning av studiemedel, vilka inte bedöms medföra någraökade kostnader för staten.I propositionen föreslås att till anslaget . för /93 anvisas ett förslagsanslag på . Av detta belopp beräknas 2 598 milj.kr. förkostnaderna för studiebidrag enligt 4 kap. studiestödslagen och2 088 milj.kr. för kostnaderna för räntesubventioner ochavskrivningar. I förhållande till innevarande år innebäranslaget en ökning med , tillövervägande delen hänförlig till kostnaderna förräntesubventioner och avskrivningar.Utskottet biträder propositionens förslag i nu nämnda delar.I motion Ub448 begär () att skallbeluta om dispens vad gäller studiemedel för eleverna vidForumskolorna i . I motionen framhålls att utbildar ett betydande antal yrkesaktivakonstnärer i en femårig utbildning och att de nuvarandeeleverna i avvaktan på en konsthögskola i skall fåbehålla den dispens som de haft vad gällerstudiemedlen.Studiemedel beviljas för högst vid studier pågymnasial nivå. Om det finns särskilda skäl kan studiemedelutges för ytterligare sådana studier. För studier påhögskolenivå utges studiemedel under sammanlagt högst sex år.Även här kan studiemedel utges om det finnssärskilda skäl. Begränsningen av tiden med studiemedel vidgymnasial utbildning ändrades i samband medstudiemedelsreformen fr.o.m. från fem . Sexårsgränsen för högskolestudier ändrades däremotinte. I propositionen (1987/88:116 s. 38) angavs därvid attbegränsningen av den tid under vilken studiestöd kunde utgåborde syfta till att dels påskynda och effektiviseragymnasiestudierna, dels förhindra att den som redan harstuderat ett stort antal terminer på högskolenivå och kanskeäven på lägre nivå därefter påbörjar en ny högskoleutbildning.Vidare angavs att studiemedel normalt borde kunna beviljas förnågon eller några terminer utöver de uppsatta gränserna för atten studerande skulle kunna slutföra en längre gymnasie- ellerhögskoleutbildning. Undantag borde också göras för enstuderande som har fått studiemedel för studier pågrundskolenivå.Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om ändringar i reglernaom rätt till studiemedel vid konstskolor vid föregåenderiksmöte (se 1990/91:SfU12) och framhöll då att enligt vadutskottet erfarit är praxis sådan att den som tidigare fåttstudiemedel för högst två terminer beviljas studiemedel förytterligare på gymnasial nivå. Utskottet erinrade ocksåom att finvuxutredningen skulle belysa samordningen mellanstudiemedel och andra stödformer och att utredningen därvidborde komma in på frågor om begränsningar av den tid förvilken studiestöd kan utges. Vidare nämnde utskottet att flerafolkhögskolor, däribland Forumskolorna, hade gjortframställning hos regeringen om att deras utbildning skulleanses som högskoleutbildning. Slutligen erinrade utskottetockså om att konstnärsutredningen har avlämnatbetänkandet (SOU 1990:39) Konstnärens villkor och att enöversyn pågick av den konstnärliga utbildningen i högskolan(dir. 1990:55).Prövningen av möjligheterna att erhålla studiemedel förytterligare tid för de ifrågavarande eleverna är inte en frågasom ankommer på . Utskottet är i likhet med föregåendeår inte heller berett tillstyrka en ändring av de grundläggandebestämmelserna i studiestödslagen om rätten till studiemedel,och utskottet avstyrker bifall till motion Ub448.I motion Sf511 av och begärsett tillkännagivande om att studier vid i bör berättiga till studiemedel.Ett villkor för att en utbildning skall berättiga tillstatligt studiestöd är att utbildningen är statlig,statsunderstödd eller står under statlig tillsyn. Det ankommerpå regeringen att besluta om vilka utbildningar som fyllerdessa villkor, och utbildningarna i fråga återfinns iförteckningar som bilagts studiestödsförordningen. Enligt vadutskottet erfarit har regeringen gjort en prövning i dettahänseende av och funnit attvillkoren för rätt till studiestöd för eleverna inte äruppfyllda. Utskottet anser med hänsyn till det anförda attmotion Sf511 bör lämnas utan åtgärd.Karin och () anför i motion A805att ett system med studielön kan underlätta för kvinnor attskaffa sig utbildning och de begär i yrkande 30 etttillkännagivande härom.Förslag om införande av ett system med studielön har vid ettflertal tidigare tillfällen avvisats av medhänvisning till de finansiella konsekvenserna för staten.Utskottet avstyrker av samma skäl bifall till motion A805.Avgiftsmedel för vuxenutbildningsändamålEn särskild vuxenutbildningsavgift tas ut av dentotala lönesumman. Avgiften erläggs endast i form avarbetsgivaravgift. Genom vuxenutbildningsavgiften finansieras-- förutom vuxenstudiestöd och administrationen av dessa stöd-- till viss del anslagen (enligt föreslagna beteckningar /93) C 1. Bidrag till folkbildningen och F 5.Timersättning vid vissa vuxenutbildningar.Fr.o.m. ingår vuxenutbildningsavgiften i enutbildningsavgift om av avgiftsunderlaget. Ävenfortsättningsvis skall av avgiftsunderlaget användas förvuxenutbildningsändamål.Tillgängliga avgiftsmedel för /93 förvuxenutbildningsändamål beräknas i propositionen till 1 789, 3milj.kr. inberäknat en reservation från /91.Medlen föreslås fördelade enligt följande:CSN:s administration av vuxenstudiestöden (.) 45 400 000Vuxenstudiestöd (F 4.) 1 341 300 000Timersättning vid vissa vuxenutbildningar (F 5.) 64 500 000Bidrag till folkbildning (C 1.) 338 100 000Anslaget C 1. behandlas av kulturutskottet i betänkande1991/92:KrU12.F 4. Vuxenstudiestöd m.m.Det särskilda vuxenstudiestödet utgår vid längre studier tillstuderande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt tillstuderande som genomgår yrkesteknisk högskoleutbildning. Stödetutgår med dels en bidragsdel, dels en lånedel. Bidragsdelenutgick ursprungligen efter samma beräkningsgrund till allastödtagare, nämligen av det utbildningsbidrag som denstuderande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. /85 är dock stödet differentierat. Den som ärmedlem i arbetslöshetskassa erhåller liksom tidigare ettskattepliktigt bidrag motsvarande av utbildningsbidraget.Den som har vårdnaden om barn eller är underhållsskyldig förbarn erhåller dessutom barntillägg av basbeloppetper barn och dag. Till övriga studerande utgårvuxenstudiebidrag av utbildningsbidraget.Barntillägg utgår inte till denna grupp. Utöver bidragsdelenkan särskilt vuxenstudiestöd utgå i form av studielån med såstort belopp att det sammanlagda vuxenstudiestödet motsvararvad den studerande skulle ha erhållit i utbildningsbidrag.Korttidsstudiestöd och internatbidrag utgår vid kortareutbildningar såsom vissa studiecirklar och korta utbildningarvid vuxenutbildning eller folkhögskola.Korttidsstudiestödet utges med . per dygn.Ansökan om korttidsstudiestöd och internatbidrag kan görassåväl av enskild person som kollektivt av fackligaorganisationer för fördelning bland arbetstagare. Fr.o.m. år1987 har även pensionärs- och handikapporganisationer fåttmöjlighet att göra kollektiv ansökan ominternatbidrag.Under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. betalas utgifter förvuxenstudiestöd i form av särskilt vuxenstudiestöd,korttidsstudiestöd och internatbidrag. Vidare betalas bidragsom utgår för uppsökande verksamhet på arbetsplatser, planeringav uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatöreroch information om vuxenstudiestöd m.m. Från anslaget betalasockså utgifter för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa.Finvuxutredningen har haft i uppdrag att utreda vissa frågorom de vuxnas studiefinansiering. I betänkandet SOU 1991:65, somför närvarande bereds inom , har utredningenlagt fram förslag om ett samordnat vuxenstudiestöd. Ibudgetpropositionen anförs att de delar av utredningens förslagsom rör stöden till längre studier kommer att bedömas i sambandmed de förändringar som kan bli aktuella till följd av enöversyn av studiemedelssystemet.I budgetpropositionen beräknas att 1 190,3 milj.kr. av demedel som inflyter från vuxenutbildningsavgiften kan avsättastill det särskilda vuxenstudiestödet, en minskning iförhållande till innevarande budgetår med 61,8 milj.kr., ochoförändrat 75 milj.kr. till särskilt vuxenstudiestöd tillarbetslösa. För korttidsstudiestöd och internatbidrag föreslåsen minskning av resurserna i förhållande till innevarandebudgetår med 150 milj.kr. till 76 milj.kr. Några medel föruppsökande verksamhet på arbetsplatser samt för planering avuppsökande verksamhet och utbildning av fackligastudieorganisatörer, för innevarande budgetår tillhopa 75milj.kr., föreslås inte längre bli anvisade. Totalt underanslaget F 4. Vuxenstudiestöd föreslås sålunda anvisat ettreservationsanslag på 1 341,3 milj.kr.Mot bakgrund av att grundvux upphör som egen skolform /93 och inordnas i den grundläggandevuxenutbildningen i komvux kommer deltagare i sådan utbildningatt kunna erhålla samma stöd som övriga komvuxelever, nämligenkorttidsstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd och studiemedel.Medel för den nuvarande stödformen för grundvuxelever,timersättning, föreslås därför inte längre beräknade underanslaget F 5.Ett flertal förändringar föreslås beträffandekorttidsstudiestöden och internatbidragen. Korttidsstudiestödetföreslås höjt till . och internatbidraget till305 kr. Möjligheten till kollektiva ansökningarföreslås slopad, varför stöden i fortsättningen endast kansökas av enskilda personer. Dessutom föreslås en begränsning avvilka slag av utbildning som stöden kan beviljas för. Studier isvenska, engelska, matematik och samhällskunskap på grundskole-och gymnasieskolenivå bör ge rätt till stöd, liksom cirklar ochkurser för att utveckla handikappades färdigheter.När det gäller korta kurser i de nämnda ämnena vidfolkhögskolor eller statens skolor för vuxna börkorttidsstudiestöd och internatbidrag i första hand varatillgängliga för dem som kombinerar studier på deltid i ämnetmed en sådan kort heltidskurs. Stöd bör i fortsättningen lämnasenbart vid heltidskurser som omfattar högst två veckor.Bidragen bör ges till personer som har högst en tvååriggymnasieutbildning (motsvarande). Undantag bör dock göras förcirklar och kurser för handikappade, där tidigareutbildningsbakgrund saknar betydelse. En övre åldersgräns på 64år bör införas som markerar att stöden är avsedda för personeri yrkesverksam ålder.I motion Sf504 av m.fl. vänder sig motionärernamot såväl nedskärningarna av resurserna till vuxenstudiestödensom förändringarna i korttidsstudiestöden och internatbidragen.Motionärerna framhåller att i en situation med hög arbetslöshetoch låg tillväxt, med minskade ungdomskullar och dåinternationalisering ställer högre krav på språkkunskapersparar regeringen på insatser som är angelägna främst förkortutbildade, handikappade och invandrare. Den sammanlagdaeffekten av reduceringen av bidragen innebär enligtmotionärerna på kort sikt att arbetslösheten ökar och på långsikt att den för industrin och arbetslivet i övrigt nödvändigakunskaps- och kompetensuppbyggnaden undermineras. Nedskärningenav bidragen till uppsökande verksamhet och planering m.m. kanenligt motionärerna inte heller ses som en besparing föreslagenur ett långsiktigt utbildningspolitiskt intresse, då skälentill att påbörja längre studier grundläggs genom de kortarekurserna. Motionärerna anser att beredningen iregeringskansliet av finvuxutredningens förslag bör avvaktasinnan några större ändringar av vuxenstudiestöden ellerändringar i regelsystemet görs. I stället bör stöden iprincip utgå som tidigare, och främst bör korttidsstudiestödenoch de anslagsposter som har med rekryteringsfrämjandeåtgärder att göra tillföras medel. Motionärerna begär därför iyrkande 1 att ytterligare 55 milj.kr. skall anvisas föruppsökande verksamhet, i yrkande 2 att ytterligare 20 milj.kr.skall anvisas för planering m.m. av uppsökande verksamhet och iyrkande 3 att ytterligare 150 milj.kr. skall anvisas förkorttidsstudiestöd. För att finansiera de ökade resurser sommotionärerna föreslagit under anslaget . m.m. begär de i yrkande 4 att 5 milj.kr.mindre än vad regeringen föreslagit skall anvisas till särskiltvuxenstudiestöd. Sammantaget innebär motionen att ytterligare220 milj.kr., som enligt budgetpropositionen skall överförastill anslaget C 1. Bidrag till folkbildningen, skall tillförasanslaget F 4. Slutligen begär motionärerna ett tillkännagivandeom vad de anfört om regeländringar på vuxenstudiestödsområdet.I motion Sf510 av m.fl. (v) begärs i yrkande1 att regeringens förslag till åldersgräns för rätttill korttidsstudiestöd och internatbidrag skall avslås, iyrkande 2 att förslaget att slopa kollektiv ansökan skallavslås och i yrkande 3 att inga nya begränsningar avstudieämnen för erhållande av kortidsstudiestöd ochinternatbidrag skall göras. I yrkande 4 begärs avslag påförslaget att slopa bidraget för utbildning avstudieorganisatörer och för uppsökande verksamhet, i yrkande 5att anslaget F 4. skall ändras till ett förslagsanslag och iyrkande 6 att till anslaget skall anvisas ytterligare 350milj.kr.Även i motionerna Sf501 av m.fl. (s) ochSf512 av och () framförs kritik motregeringens förslag. I motion Sf501 begärs ett tillkännagivandeom minskade möjligheter för invånarna i attförbättra baskunskaper och engagera sig i föreningslivet pågrund av reduceringarna i korttidsstudiestöden ochinternatbidragen och slopandet av bidragen till uppsökandeverksamhet på arbetsplatserna. I motion Sf512 berörs särskiltkorttidsstudiestödens betydelse för kulturutbildningen, ochmotionärerna begär ett tillkännagivande om att beredningen avfinvuxutredningens förslag skall avvaktas innan någraförändringar görs avseende korttidsstudiestöden.Karin och () begär i motion A805yrkande 31 ett tillkännagivande om att bestämmelserna försärskilt vuxenstudiestöd måste ändras så att även lågutbildadekvinnor får täckning för sina studiekostnader. Vidare måsterätten att göra kollektiva ansökningar av korttidsstudiestödetfinnas kvar.Utskottet anser att det mot bakgrunden av samhällsekonomin ärnödvändigt att göra besparingar även inom vuxenstudiestöden.Utskottet, som vill understryka att regeringens förslag tillmedel för särskilt vuxenstudiestöd vid längre studier innebären begränsad minskning i förhållande till innevarande budgetår,anser inte att de besparingar som föreslagits på övrigaanslagsposter behöver innebära någon inskränkning i möjlighetenför de grupper som bäst behöver korttidsstudiestöden ochinternatbidragen att förbättra sina baskunskaper i svenska,engelska, matematik och samhällskunskap. Möjligheterna förhandikappade att få stöd för att utveckla sina färdigheter harockså tillgodosetts.Utskottet vill i anslutning härtill understryka att iutvecklingen av handikappades färdigheter också skallinnefattas utbildning om det egna handikappet, om rättighetersom tillkommer en handikappad person och om möjligheter attkompensera handikappet. Även anhöriga som behöver dennautbildning skall kunna delta i kurserna. Vid fördelningen avstöden bör speciell hänsyn tas till personer som har läs- ochskrivsvårigheter. Med hänsyn till att möjligheterna tillkollektiv ansökan tas bort för handikappade personer serutskottet det också som angeläget att, i de fall en handikappadinte kan delta i en utbildning så som planerat, CSN bereder enannan handikappad person möjlighet att delta i utbildningen ochdå även på grund av de särskilda omständigheterna accepterar enför sent inkommen ansökan om internatbidrag.Utskottet anser sig med det anförda kunna godta regeringensförslag till medelsanvisning under anslaget F 4. Deregeländringar som föreslagits anser utskottet ligger i linjemed förslagen till minskade medel för delar avvuxenstudiestödet och utskottet tillstyrker även dessa förslag.Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Sf501, Sf504 yrkandena 1--5 och 8, Sf510, Sf512 ochA805 yrkande 31 i denna del.Den i motion A805 väckta frågan om differentiering av detsärskilda vuxenstudiestödet har behandlats avfinvuxutredningen, som föreslagit att differentieringen skallslopas. Utskottet anser att beredningen av detta förslag inomregeringskansliet bör avvaktas och att motion A805 yrkande 31 idenna del inte påkallar någon åtgärd.F 5. Timersättning vid vissa vuxenutbildningarFrån anslaget betalas utgifter för timersättning fördeltagare i grundutbildning för vuxna (grundvux),vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) samtvid grundläggande svenskundervisning för invandrare(grund-sfi). Stödet utgår med . till den somförlorar arbetsinkomst, ersättning från arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmarknadsstöd på grund av deltagande iutbildningen. Från anslaget betalas även studiesocialt stödtill vissa kurser i teckenspråk.Som framgår ovan under anslaget F 4. har i propositionenunder förevarande anslag inte längre beräknats några utgifterför timersättning till studerande i grundvux. Kostnaden förstuderande i sfi beräknas till 62,5 milj.kr. och för studerandei särvux till 2 milj.kr. varvid timersättningen föreslås höjdtill . För försöksverksamheten medstudiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk har beräknatsoförändrat 4 milj.kr. Till följd härav föreslås att riksdagendels godkänner att 64,5 milj.kr. av utbildningsavgiften /93 används för att finansiera anslaget, delsanvisar ett förslagsanslag på 68,5 milj.kr.Bengt-Ola m.fl. (s) begär i motion Sf503 etttillkännagivande om att stöd skall utgå tillsommarkursverksamheten med teckenspråksutbildning vidVästanviks folkhögskola. Motionärerna redogör för densommarkursverksamhet som skolan bedriver och den verksamhet somdärvid sker vid skolans daghem. Motionärerna anser attverksamheten vid skolan bör få ett högre ekonomiskt stöd elleratt föräldrarna skall få bidrag som täcker en högre avgift tillskolan. En översyn bör också göras för att pröva omstudiestödet för teckenspråksutbildning även kan omfatta barnmed handikapp. Motionärerna begär ett tillkännagivande ienlighet med det anförda.Utskottet har tidigare (se 1989/90:SfU2y) yttrat sig tillutbildningsutskottet över en motion om att också syskon tillhörselskadade barn som deltar i kurser skall få vistelsenbetald på folkhögskola. Utskottet anförde därvid att detstudiesociala stödet för deltagande i teckenspråkskurserhanteras som en försöksverksamhet och att CSN har i uppdrag atti samråd med utarbeta ett förslag tillstödets slutliga utformning. Utskottet hänvisade till attutskottet vid sin behandling av en motsvarande motion ibetänkandet 1988/89:SfU15, då detta studiestöd infördes,uttalat att en utvidgning av rätten till ersättning till andrafamiljemedlemmar än föräldrar innebär att ytterligare resursermåste avsättas under anslagsposten för att undvika enprioritering mellan sökandena till stöden. Utskottet var inteberett att medverka till detta och föreslog attutbildningsutskottet skulle avstyrka bifall till denföreliggande motionen. och därefterriksdagen följde socialförsäkringsutskottets förslag(1989/90:UbU27, rskr. 279).Utskottet har vidare vid föregående års (se1990/91:SfU12) med anledning av en motion i frågan ansett attriksdagen i avvaktan på CSN:s förslag till framtida utformningav stödet inte bör föreslå några ändringar i detta.CSN har beträffande sitt uppdrag framhållit ianslagsframställningen för /93 att stödetskoppling till de korta stöden innebär att ett ställningstagandetill förslag om närmare utformning av stödet kan göras först isamband med CSN:s yttrande över finvuxutredningens betänkande.CSN kommer därför att hantera stödet som en försöksverksamhetäven under /93.Utskottet anser att i avvaktan på det slutligaställningstagandet om stödets utformning bör avslå motionSf503.F 6. Bidrag till vissa studiesociala ändamålFrån anslaget betalas under /93 kostnader förstöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderandesom är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Dettabidrag disponeras av talboks- och (TPB). Vidare betalas från anslaget bidrag för reserabattertill studerande och resekostnadsersättning till studerande vidstatens skolor för vuxna i och . Medlenhärför disponeras av CSN.Bidraget till TPB för studielitteratur har beräknats till . och medel för en engångsanvisning för ett projektmed ny talboksteknik till . Vidare föreslås att TPBbemyndigas att beställa sådan litteratur som förfaller tillbetalning först under /94 till ett belopp omhögst 4,5 milj.kr.Utskottet har ingen erinran mot dessa förslag.För /92 har CSN träffat avtal med SJ,/SAS Inrikes resp. Svenska Buss. Ersättningarnatill trafikföretagen har enligt avtalen uppgått till sammanlagt95,5 milj.kr. Avtalen innebär att utdelas till sådanastuderande som under ett kalenderhalvår uppbär studiestödenligt studiestödslagen för studier ochpå minst halvtid. Dessutom utdelas till studerande vidlandets special- och särskolor. Avtalet med SJ innebär attinnehavare av får rabatt på normalprisetför resa med SJ fjärrtåg, expressbussar ochkombinationsresor SJ fjärrtåg-länsbuss/länståg enligtrikstaxan. Avtalet med /SAS Inrikes innebär rätttill bokningsbar biljett till ett pris som motsvarar prisetenligt pensionärsrabatt. Avtalet med Svenska Buss innebärrabatt på resor under veckoslut med bussar i företagsom ingår i samorganisationen proposition 1991/92:87 redovisas nya avtal om reserabatterför studerande för /93. Avtalen innebär attreserabatter utgår enligt nuvarande grunder även för nästa år.Kostnaderna härför beräknas till 95,6 milj.kr.Villkoren för rätt till tas upp i tre motioner. Imotion Sf21 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att även studerande som inte utnyttjarstudiemedelssystemet skall ha rätt att få ett . Imotionerna Sf508 av m.fl. (s) och Sf20 av StefanKihlberg och (nyd) begärs att även utländskagäststuderande och utbytesstudenter skall ha rätt tillCSN-kort. I sistnämnda motion begärs i yrkande 4 att riksdagenskall anvisa det ytterligare belopp som erfordras för att täckakostnaderna för detta.Avsaknaden av avtal med länsbolagen kritiseras i tremotioner.Stefan och begär i motion Sf20 yrkande 1ett tillkännagivande om att regeringen skall ge CSN i uppdragatt förhandla fram rabattavtal även med de aktuellalänstrafikbolagen i för /93 medmotsvarande villkor som gäller i avtalen med SJ resp.SAS/Linjeflyg och Svenska Buss och i yrkande 2 att ytterligaremedel skall anvisas för att täcka statens kostnader härför.Även och () begär i motion Sf507ett tillkännagivande om att studeranderabatter skall ges vid denorrländska länstrafikbolagen. m.fl. (s) begäri motion Sf19 ett tillkännagivande om att regeringen och CSNinför kommande avtalsperiod bör tillse att förutsättningarskapas för reserabatter till studerande i synnerhet i Norrlandsinland, som för att nå studieorten är hänvisade tilllänstrafiken.Utskottet behandlade under föregående i betänkande1991/92:12 det avtal som CSN träffat för innevarande budgetåroch redogjorde utförligt för effekterna för olikastuderandegrupper.