bet · GF01KU30 · 1992-05-07 00:00:00 — Det stod i militärkalendrar, exempelvisMilitary Balance, vilken försvarsmateriel olika stater hade. Detframgick tydligt att många länder hade : Jag har hittat begreppet"leveranstillverkad materiel" i den promemoria som . Var det en ren felskrivning?Sven : Står de orden där, så är det ett skrivfelsom gjorts på KMI. Jag har inte upptäckt det vidkorrekturläsning. Det skall vara "licenstillverkad". Jag troratt jag i efterhand har sett att det var något skrivfel. Jagbeklagar detta.Det står på s. 4 överst i mittenstycket "leveranstillverkad".Det skall vara "licenstillverkad".Johan : Sedan vill jag fortsätta med den fråga somIngela tog upp: På sista sidan, s. 13, i den nyapromemorian från finns en kopia ur Z-artikeln.Längst ner till höger finns ett utdrag ur till utrikesnämndens möte . Detstår där: "tecknade FFV avtal med War Office, numeraMinistry of Defence, , om leverans och licenstillverkningi av vapensystemet . Avtalet medgavrätt för köparen att förse vissa länder, 'protected colonies andmandated territories', med materielen i fråga." Det står"materielen", alltså pluralis. Såsom redan harsagt kan detta inte tolkas på annat sätt än att det handlar omtvå olika saker, å ena sidan leveranser och å andra sidanlicenstillverkad materiel.Sedan är det en saklig felaktighet om innebörden av 1963 årsavtal, men det är irrelevant i sammanhanget.De som tog del av denna promemoria måste rimligen antingeninte ha läst det som står där, eller också måste de ha blivitmisstänksamma beträffande innebörden. Jag vill att påståendet att det är rimligt att tänka sig att desom tog del av denna promemoria åtminstone började fundera kringinnebörden av det som står om leveransoch licenstillverkning.Sven : Enligt vad hade fått vetaavsåg avtalen en stor leverans till 1963, sominnebar rätt för att även förse sina dåvarandekolonier med materielen. Avtalen avsåg också till viss dellicenstillverkning av utrustning i med enmotsvarande rätt för att leverera frånlicenstillverkningen.Jag kan möjligen hålla med om att om det enda underlag somhade presenterats för och regeringen i december1986 hade varit detta stycke och ingenting annat, så borde mankanske ha ställt vissa frågor, men finns det en fortsättningpå denna promemoria, och statsråden läser hela promemorian, intebara ett stycke. I andra stycket står det att den brittisketillverkaren hade svårigheter och inte kunde försörja de ländersom han tidigare hade försörjt, och därför vände de sig direkttill Sverige.Det var så och alla andra uppfattade saken. Deläste hela materialet, och de fick inga andra upplysningar. Detstämde också med den information som fanns institutionellt iregeringskansliet. Det fanns en promemoria från FFV 1978 där mansade att det förekom licenstillverkning i , somförsörjde sina samväldesländer. Det hade lett till att man hadelevererat granatgevärsmateriel till vid en tidpunktnär inte ville leverera granatgevärsammunitiontill Australien.Johan : Då vill jag också ta upp frågan omdelgivning av promemorian.I den första diskussionspromemorian, från ,står det på s. 8: "promemoria har enligt uppgiftinför sammanträdet med utrikesnämnden delgetts de statsråd ochtjänstemän som deltog i sammanträdet, nämligen ,och samt ochutrikesnämndens sekreterare. Den upplästes emellertid inte vidsammanträdet, utan sammanfattades på sätt som redovisas igranskningspromemorian. "Jag skulle först vilja veta, om kan reda ut huruppgiftslämnandet har gått till. Vilka är det som har talat omför vem vilka som har fått ta del av promemorian?Vidare skulle jag vilja veta på vad sätt det första stycket iAlgernons promemoria sammanfattades vid utrikesnämndenssammanträde.Sven : Jag har försökt informera mig i ärendet ochvill redovisa de rutiner som följs när det gäller frågor somskall tas upp i utrikesnämnden.Det bestäms före utrikesnämndens sammanträdevilka frågor som skall tas upp på dagordningen. I varje frågatas det fram ett underlag. I detta fall gällde det behandlingenav frågor om utförsel av krigsmateriel från till ett parländer. Det ankom på krigsmaterielinspektionen att bereda detta.Därför skrev promemorian den 12 december 1986.På de exemplar som vi har i vårt arkiv finns inte antecknatexakt till vilka promemorian delgavs, men jag har hört mig förom rutinerna och vet vilka rutiner vi tillämpar . En sådanpromemoria går till , och det görs iordning en pärm med underlag för utrikesnämnden. Den delges medsina underlagspromemorior statsministern, utrikesministern ochnaturligtvis föredragande statsrådet, som i detta fall varutrikeshandelsminister . De tre statsråden får delav sådana promemorior. har för mig bekräftat atthon tagit del av promemorian. Den har beretts med henne innanden gick till UD.Vidare är det två tjänstemän inom UD som alltid deltar iutrikesnämndens sammanträden, nämligen kabinettssekreteraren --det var då -- och chefen för politiskaavdelningen, polchefen, då . De sex personerna fickdel av den här promemorian. Sådana promemorior går inte i övrigtut exempelvis till utrikesnämndens ledamöter, utan det är ettinternt beredningsmaterial inom UD.Här ställdes frågan hur det hade redovisats på utrikesnämnden.Det är underkastat sekretess, -- -- --.Det var på detta sätt som hade uppfattat frågan:skall vi medge utförsel från till de här länderna? Detvar inte fråga om Englandsavtal och vidareleveranser, utan detvar fråga om leveranser från till dessa länder.------.Johan : -- -- --.Sven : -- -- --.Beträffande beredningen av promemorian vill jagsäga att jag har talat med några personer -- ,och , som också rimligen hartagit del av promemorian -- och de har inte uppfattat det påannat sätt än jag har redovisat.Thage G : Vi kan då lämna punkt 1. Jag ärangelägen att alla utskottsledamöter får tillfälle att ställasina frågor.Vi går vidare till nästa punkt.Sven : Det gäller krigsmaterielexport tillJugoslavien. Låt mig då först kommentera frågan med enprincipiell synpunkt. Av de ärenden som behandlas är dettaunderkastat den största sekretessen.-- -- --.Jag fann det märkligt när jag i går förberedde mig förutfrågningen i att jag blev nedringd avjournalister som ville tala om en uppgift som egentligen endastfinns i den promemoria som vi har lämnat tillkonstitutionsutskottet. Det gällde ett beslut, som jag skallkommentera senare, som regeringen fattade i augusti förra åretbeträffande vissa komponenter. Det var fråga om retur avjugoslavisk materiel. Jag har förklarat för journalisterna attvi har fattat det beslutet, men jag vill understryka att ärendetär underkastat sekretess.Thage G : Jag tackar ambassadören för dettapåpekande.Jag hade tänkt avrunda vår utfrågning avkrigsmaterielinspektören genom att framför allt för oss som ärnya i utskottet påpeka vad som sägs i 4 kap. 15 §riksdagsordningen: "Ledamot eller suppleant eller tjänsteman iutskott får ej obehörigen yppa vad som enligt beslut avregeringen eller utskottet skall hållas hemligt med hänsyn tillrikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl sombetingas av förhållandet till främmande stat eller mellanfolkligorganisation. "Jag vill för oss nyvalda ledamöter i --de gamla känner väl till denna bestämmelse -- understryka vadgrundlagen säger och vad krigsmaterielinspektören har sagt omstörsta sekretess. Det material som lämnas avkrigsmaterielinspektören vid en sluten utfrågning är självfallethemligt.Ingela : Om jag uppfattade det rätt sade SvenHirdman att det här materialet hade lämnats bara tillkonstitutionsutskottet. Det lät som om det skulle ha kunnatläcka ut härifrån till massmedia. Vi har fått promemorior tillkansliet som är hemliga. Finns det någon misstanke om att detskulle läcka härifrån?Sven : Jag har ingen aning om hur uppgiften kom uti pressen. Det ankommer inte på mig att göra efterforskningar omdet. Jag bara konstaterar att det är märkligt, och det ärskadligt för våra sekretessintressen -- -- --. Därför vill jagännu en gång säga att det är viktigt att sekretessen bevaras idet ärendet.Thage G : Jag anbefaller utskottets ledamöter ochtjänstemän vad som sägs i 4 kap. 15 § riksdagsordningen. Jagföreslår att det tas till protokollet att jag har delgivitutskottets ledamöter och tjänstemän innehållet i 4 kap. 15 §riksdagsordningen.Sven : Jag går då in på den anmälan som har lämnatstill utskottet och skall redovisa den politik som har tillämpatsgentemot på krigsmaterielområdet.Vi har i promemorian lämnat en mycket fylligredovisning. har varit ett stort mottagarland försvensk krigsmateriel. Det har skett omfattande leveranser avkrigsmateriel under såväl 70-talet som 80-talet.I slutet av 1970-talet och avsågleveranserna i första hand luftvärnsmateriel, Boforspjäser,såväl för marint bruk -- de installerades på jugoslaviskaörlogsfartyg -- som arméluftvärn, bl.a. systemet BOFI, somJugoslavien köpte i stora mängder. Det var en utförsel föråtskilliga ochbörjan av 1980-talet.Sedan har det också varit en omfattande utförsel av krut ochsprängämnen till , det har varit utförsel avelektronisk materiel och vidare av materiel som ärförsvarsmateriel men inte klassificeras som krigsmateriel------.-- -- --. Vi har i de redovisningar som vi har lämnat tillriksdagen för krigsmaterielexporten angivit utförselsiffrorna.Det var . , 1989 och 53miljoner . -- -- --.Under senare delen av 1980-talet fattades endast ett fåtalutförselbeslut avseende . Det hade två orsaker. Detvar vikande efterfrågan från jugoslavisk sida, och det varvikande säljintresse hos den svenska försvarsindustrin, eftersomJugoslavien inte hade finansiella resurser att köpa mer materielfrån . Vidare började vi inom krigsmaterielinspektionenoch göra en mer restriktiv bedömning avförhållandena i . Man kunde se de etniska problemenväxa sig starkare exempelvis i Kosovo.-- -- --.Under hela 1990 och början av 1991 sade vi till de svenskaförsvarsindustrierna att utvecklingen i var sådanatt man nog inte kunde påräkna utförseltillstånd för ny materieltill . Det sade vi vid de möten vi fortlöpande harmed försvarsindustrin.Vi hade heller ingen export 1991 -- den uppgick till nollkronor. Dock hade regeringen givit endel utförseltillstånd för reservdelar till tidigare levereradsvensk materiel. Där stödjer sig regeringen i sitt handlande pådet som står i riktlinjerna för krigsmaterielexporten ,att en stat som har fått köpa ett svenskt vapensystem skallkunna påräkna att köpa reservdelar även om det uppstått sådanaförhållanden att man inte kan bevilja nyförsäljning av svenskmateriel. Man skall alltså kunna få reservdelar till system somman redan innehar, även om man skulle hamna i någon konflikt. Ipraktiken gäller det också ammunition som är specialiserad förvapensystemet i fråga, och underhållsutrustning. Detta gårtillbaka på erfarenheter vi gjorde när det gälldevissa leveranser till . Det står i riktlinjerna, ochmed stöd av detta hade regeringen i tre--fyra fall beviljat utförsel av reservdelar.Sedan förvärrades situationen i snabbt. Det var enpåtaglig acceleration i försämringen , och detledde fram till ett krigsutbrott i , därfysiska strider uppstod.Det ledde till att regeringen --jag tror det var -- fattade ett ännu mer långtgåendebeslut. Man återkallade nämligen beslut man tidigare under 1991hade fattat om att medge utförsel av svenska reservdelar tillJugoslavien, som ännu inte hade hunnit expedieras. Det tar oftaett antal månader från det att ett företag har fått regeringenstillstånd tills den fysiska leveransen äger rum. Såledesåterkallade man tillstånden tills vidare.Det är en mycket drastisk åtgärd. -- -- --.Det finns ytterligare två exempel. Det ena är från slutet av1970-talet när oroligheterna började i . Regeringen fattadeett beslut om att återkalla någrautförseltillstånd, som inte var expedierade, avseende . Jagtror att det också finns något exempel i samband med kuppen emotAllende i . Men det är en ovanlig och mycket starkåtgärd, som bryter mot den praxis jag tidigare redovisade, skall kunna medge reservdelsleveranser även om oroligheteruppstår i landet.Detta skedde . När regeringen ytterligare granskadeaffärerna med fann man någon månad senare, i slutetav augusti, såsom vi har redovisat i promemorian, att ett ärendevar av speciell karaktär. -- -- --. De hade därför skickatstillbaka till för garantiservice och reparation. De hadekommit och var färdiga att returnerastill under 1991.Tillståndet hade då återkallats i första omgången undersommaren 1991, men regeringen fann vid närmare prövning att detvar obilligt. Det var inte svensk egendom, utan jugoslaviskegendom, och det gällde en retursändning, icke export och ickeförsäljning av svensk krigsmateriel. Därför fattade regeringenden det beslut som figurerade i pressdiskussionen attmedge retur av de här komponenterna. Det var inte ett heltvapensystem, -- -- --.I den bedömning som vi gjorde ingick naturligtvis också attdet här icke kunde ha någon som helst inverkan på den aktuellakonflikten i , -- -- --.Det här beslutet fattades . Situationen iJugoslavien fortsatte att förvärras, och det blev tal ominternationella åtgärder. Bl.a. beslöt de stater som ärmedlemmar av den europeiska säkerhetskonferensen vid ettmöte att uppmana sina 35 medlemsstater att ickegenomföra några vapenleveranser till . Naturligtvisställde sig bakom detta, liksom svenskaregeringen ställde sig bakom det beslut som FN:s säkerhetsrådden fattade om embargo på allaleveranser av vapen och militär utrustning till . Detbeslutet av säkerhetsrådet tillkom för övrigt på begäran av denjugoslaviske utrikesministern. har naturligtvis meddelatFN:s generalsekreterare att vi helt stöder detta -- det tar överden inhemska politik vi har på detta område och utgör ettovillkorligt hinder.Jag skall säga några ord också om en incident undersommaren 1991, som väckte en del uppmärksamhet. Det gällde fyraingenjörer -- -- -- som gjorde ett servicebesök i den 10--. Medan de eskorterades av detjugoslaviska försvaret -- -- --, blev de hejdade av militantakroatiska bybor och det blev en incident kring detta.Vi inom KMI var inte informerade om att detta servicebesökskulle äga rum. Hade vi tillfrågats innan man åkte ner, hade viväl avrått från ett besök i den situation som rådde närstriderna höll på att bryta ut. Å andra sidan är detrörelsefrihet i landet, och det krävdes inget tillstånd för attåka ut på sådana här besök.Det blev en incident. -- -- --. I en olycklig kommentar sademan att man höll på med marknadsföring. Det gav sken av att manhöll på att marknadsföra ny materiel, och det skulle strida motregeringens politik. Den incidenten ledde till en skriftväxlingsom jag hade med biträdande borgmästaren i : Jag vill fråga om det tillstånd somgavs . Det krävdes ju ändå ett tillstånd av regeringenför att man skulle skicka tillbaka materielen, så det ankom påden att bestämma huruvida det skullelevereras eller ej. har själv skrivit till viceborgmästaren att man inte skulle tillåta några leveranser avkrigsmateriel. hade visserligen inte FN-resolutionenantagits, men om FN-resolutionen hade gällt före beslutet av densvenska regeringen, hur hade man då gjort?Sven : Det är riktigt att det krävdes tillståndfrån regeringen. Vi har ett geografiskt utförselförbud förkrigsmateriel. Vad som står i lagen är att krigsmateriel intefår föras ut ur riket utan regeringens tillstånd -- punkt. Detär ur lagstiftarens synpunkt likgiltigt huruvida det är svenskeller utländsk materiel, hur den kommit in och vem som äger den.Skall man föra ut krigsmateriel över gränserna, måste man haregeringens tillstånd. Krigsmateriel är ju farliga produktersom kan leda till att folk kommer till skada, och det kommer insäkerhetssynpunkter.Detta gäller också i fråga om transitering. Våra grannländerNorge och både importerar och exporterar krigsmaterielhelt legitimt. Av geografiska skäl måste en del transporter gåöver svenskt territorium. Det krävs alltså i varje enskilt fallett svenskt regeringsbeslut, om importerar någragranater från som går genom med långtradare.Det krävs regeringens tillstånd också om finnarna säljergranater som transporteras via . Det är självklart attsvenska regeringen respekterar alla beslut som våra nordiskagrannländer fattar om sin export och import av krigsmateriel. Omden finska regeringen fattar ett beslut om att exporterakrigsmateriel till , ett land till vilket vi inte medgerutförsel, vill inte hindra den finska utförseln, ochtillstånd beviljas rent rutinmässigt. Men det är riktigt somIngela säger att det krävs ett formellt beslut.I det här fallet liksom i alla andra fall måste regeringengöra en sakbedömning av omständigheterna. Sakbedömningen i dettafall visade att det icke var fråga om svenskägd materiel, utanjugoslaviskägd, och det var en retursändning. Man kan ställa sigfrågan hur vi skulle uppträda i motsvarande situation. Vi köperen del krigsmateriel från andra länder, t.ex. komponenter tillJAS som vi köper från . Vi skickar sådan materiel till USAför service. Om amerikanerna skulle lägga embargo på vårmateriel, skulle vi reagera med kraft. En suverän stat förväntarsig inte att en annan suverän stat uppträder på det sättet.Det finns ett parallellfall som ligger några år tillbaka.------. På samma grund som gäller här gav svenska regeringentillstånd till retursändning i det fallet.Brevet till biträdande borgmästaren skrev jag efter denuppståndelse som ägde rum i samband med det svenskaservicebesöket. Jag bekräftade att icke gavtillstånd för försäljning av svensk krigsmateriel tillJugoslavien och inte heller medgav upplåtelse avtillverkningsrättigheter eller andra åtgärder som innebar exportav svensk krigsmateriel. Men när brevet formulerades varåtminstone inte jag medveten om retursändningen -- annars skullejag ha gjort en reservation för detta. Men jag betraktar det somtvå helt olika saker. I brevet talades det om svensk export avkrigsmateriel, men här var det fråga om retur av jugoslaviskmateriel.Ingela : I brevet talas det väl inte om exportav svensk krigsmateriel, utan det talas om leveranser. Det stårinte explicit att det skulle vara export av svensk materiel,utan leveranser av krigsmateriel.Sedan ställde jag frågan hur beslutet stämde medFN-resolutionen.Sven : Brevet utgjorde inte något regeringsbeslut,utan var ett försök av mig att förklara för biträdandeborgmästaren i vilken inställning regeringen hade tillkrigsmaterielexport till . Det kan inte jämställasmed ett regeringsbeslut.Nota bene: regeringen fattade inte något formellt beslut omatt inga leveranser av något slag skulle kunna ske tillJugoslavien. Det fanns inget sådant formellt regeringsbeslut omdetta, utan regeringen fattade beslut i det konkreta ärendet omtillstånd för reservdelar. Regeringen gör alltid ensakbedömning. I det här fallet ansåg alla som deltog ibedömningen att det vore orimligt att inte tillåta enretursändning.Vad gäller FN-beslutet är man inne på en tolkningsfråga. Vadsom står i FN:s säkerhetsrådsbeslut är att säkerhetsrådet kräveratt alla medlemsstater skall införa embargo på allaleveranser av vapen och militär utrustning till . Detfinns ingen förteckning knuten till säkerhetsrådets beslut somdefinierar vad som är vapen och militär utrustning. Jag har föregen del sagt till våra svenska företag att man skall göra envid definition. I vår krigsmaterielförteckning har vi en ganskasnäv definition av vad som är vapen och krigsmateriel. Fleraländer har bredare definitioner. Jag har sagt att vi skalltillämpa en bredare definition. När vi fått förfrågningar omvissa produkter som inte står på förteckningen men ändå är förmilitärt bruk har vi sagt att företagen inte kan leverera,eftersom det skulle strida mot FN-beslutet, som Sverigenaturligtvis uppfyller till punkt och pricka.Frågan är hypotetisk, eftersom beslutet om retursändningenfattades en månad tidigare. Vi fick en rapport från mottagarna,eftersom det var hemlig materiel, att de hade fått materielen imedio av september dvs. innan säkerhetsrådets beslut fattades.Skulle frågan uppkomma efter säkerhetsrådets beslut, fick manmöjligen höra huruvida andra länder hade tolkat FN:s förbud såatt det avser även retursändningar.Ingela : Vilken tolkning gör ?Sven : Jag anser att man skall göra en vid tolkningav beslutet, så att det vore oriktigt t.o.m. att tillåtaretursändningar . Om vi fick en framställning omretursändning , skulle väl rådet vara att det inte är möjligtför närvarande så länge säkerhetsrådets beslut är i kraft.Johan : Om det nu fanns ett antal goda argumentför att tillåta denna retursändning, fanns det väl ingen rimliganledning att inte offentliggöra beslutet? Jag vill fråga omSven har någon bedömning av vad orsaken kan vara tillatt man inte kunde tala om att man hade fattat detta beslut.Sven : Det är flera skäl. Ett principiellt skäl äratt alla regeringens konkreta beslut om utförsel avkrigsmateriel är underkastade sekretess. Utrikes-ochförsvarssekretess gäller för vad olika länder anskaffar tillsitt försvar. Vi kan inte avslöja vilka vapen som ellerPakistan eller köper. Det är så för alla länder.Nu förekommer det naturligtvis att vissa uppgifter ändå blirallmänt kända. Det har exempelvis blivit allmänt känt att Indienköpt svenska haubitsar. Men grundregeln är sekretess för allakonkreta uppgifter om krigsmaterielleveranser.-- -- --. Det är uteslutet att skulle kunna brytasådana avtal. Inget land skulle våga sälja hemlig utrustningtill om vi inte kunde hålla tätt i sådana frågor. Jagbeklagar att detta har kommit ut.Johan : Jag förstår att det inte fick komma utvilken karaktär denna materiel hade, men det gjordes ett antaldementier allmänt om att man inte tänkte tillåta vare sigleverans eller export. Varför kunde man inte föra något allmäntresonemang om att leveranser av den här typen inte är tillåtna?Var det nödvändigt att det skulle komma ut uppgifter om exaktvilken materiel det gällde, om detta skulle bli offentliggjort?Sven : Vi har skickliga journalister i landet. Omvi hade klargjort vilkeninställning vi har till leveranser av krigsmateriel tillJugoslavien men sagt att det undantagsvis hade fattats ett annatbeslut, eftersom det gällde en retursändning av jugoslaviskmateriel, skulle journalisterna inte ha gett sig innan de snokatreda på varje detalj i ett sådant beslut och kopplat det tillandra uppgifter. Vår erfarenhet säger att om vi med hänsyn tillsvenska utrikes- och försvarspolitiska intressen vill hasekretess beträffande ett visst ärende, kan vi inte gå ut medsådan information.Thage G : Vi går vidare till nästa ärende, somgäller Iran.Sven : Det finns en fråga rörande ett vissttelegram som UD 1987 skickade till vår ambassad i . Jagvill ange bakgrunden.Vi har tidigare inför redovisatregeringens inställning till krigsmaterielexport till . Den29 lämnade vi en längre redovisning som svar på ettfrågebatteri med ett 60-tal eller 80-tal konkreta frågor rörandeavslag under 1970-och 1980-talen på ansökningar om leveranser.Detta lämnades till . När jag var här den7 redovisade jag vilken politik regeringen hade följt.Det var ganska små mängder som utfördes. Men så finns det ettstort tillstånd , som gällde 13 luftvärnspjäser förfartyg som skulle utföras från via ett franskt varv.Varvet skulle bygga örlogsfartyg, som skulle levereras medsvenska pjäser till . Regeringens tillstånd 1976 avsåg delsfartygspjäserna och dels granater för dessa pjäser. Detförekom också några beslut om sprängämnen och sådant, men de varav betydligt lägre dignitet.Sedan försämrades situationen, och redan i november 1978beslöt regeringen att suspendera tillståndsgivningen till ,och man återkallade rentav vissa tillstånd som hade beviljats.Här var den ganska framsynt. Detta var inovember 1978, innan shahen störtades och en revoltförde Khomeini till makten.Då, 1978, återkallades bl.a. ett tillstånd som hade givitstill att utföra ammunition till pjäserna. En del avammunitionen hade då utförts, men icke allt. Att iranierna intefick sin ammunition ledde till upprepade krav under 1980-taletfrån iransk sida till och till den omatt få den kontrakterade ammunitionen. Det ledde slutligen tillatt måste betala skadestånd.Sedan har vi uppgifterna om Robot 70. Utan tvivel förelåg islutet och ett iransktintresse av att få köpa Robot 70.