bet · GF01NU33 · 1992-05-21 00:00:00 — Förslaget i denna del innebär bl.a. att devattenområden och älvsträckor som är skyddade mot utbyggnadenligt 3 kap. 6 § naturresurslagen skall kvarbli i statlig ägo.Motionerna m.m.Bostadsutskottet behandlar i detta yttrande helt eller delvismotionerna1991/92:N41 av m.fl. (v) vari yrkas1.att avslår proposition 1991/92:134,7.att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att de frågorsom berör rennäringen skall tas upp i den kommandesamepropositionen.1991/92:N42 av () vari yrkas att riksdagenavslår regeringens proposition 1991/92:134 i dess helhet.1991/92:N48 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt tills vidare ej bolagisera vattenområden som kan komma attberöras av ett framtida skydd enligt naturresurslagen.I ärendet har inkommit en skrivelse från . Inför utskottet har synpunkter i ärendet lämnats avföreträdare för samt Landsförbundetsvenska samer.UtskottetRiksdagen beslutade att verksamheten viddomänverket skulle överföras till bolagsform. I proposition1991/92:134 läggs fram förslag om de riktlinjer som skall gällavid överföringen av domänverkets mark- och fastighetsinnehav ochdärmed också de intressen som är kopplade till detta innehav.Som huvudregel föreslås gälla att den produktiva marken överförstill det nya bolaget medan övrig mark kvarblir i statlig ägo.En avsevärd del av den mark som förvaltas av domänverketberörs av olika intressen som är skyddade genom författning,avtal, sedvanerätt eller eget åtagande. Ett exempel härpå ärrennäringens intressen. Enligt propositionen måste dessaintressen så långt möjligt skyddas vid överlåtelsen.I rennäringslagen finns bestämmelser om inom vilka områdenrenskötsel får bedrivas och om betestidens längd. Medrenskötselrätten följer också vissa rättigheter i fråga om bl.a.jakt och fiske. Dessa rättigheter är i vissa fall större påkronomark än på övrig mark inom renskötselområdet. Enligtregeringsförslaget får den förestående bolagiseringen avdomänverket inte medföra någon försvagning av renskötselrättenpå den mark som berörs. Med hänvisning härtill föreslås därföratt genom ändringar i rennäringslagen med kronomark skalljämställas mark som före bolagiseringen utgjorde kronomark.Detta innebär enligt förslaget att de inskränkningar i ägarensrådighet över kronomark som renskötseln medför kommer att gällaäven i fortsättningen oavsett i vems ägo marken är.I partimotion N41 yrkande 1 liksom i motionN42 (v) yrkas avslag på propositionen i dess helhet, och därmedockså i de nu aktuella delarna. I partimotionen sker detta medhänvisning till att effekterna av förslaget är oacceptabla bl.a.för rennäringen. Avslagsyrkandet i motion N42 (v) motiveras avde oklarheter som enligt motionärens mening råder i vissamarkfrågor i de två nordligaste länen. Det gäller bl.a. rättentill de s.k. ströängarna m.m.Som ett andrahandsyrkande förs i partimotionN41 yrkande 7 fram förslag om att de frågor som berörrennäringen inte skall behandlas i samband med den nu aktuellapropositionen utan i den kommande s.k. samepropositionen. Deproblem som uppkommer vid en förändring av statens markägande ide områden som berör samerna måste enligt motionärernas meningberedas noggrannt och tas upp i ett helhetsperspektiv -- någotsom kan göras i den aviserade samepropositionen.En av utgångspunkterna för det nu föreligganderegeringsförslaget är att de intressen som berör den avdomänverket förvaltade marken så långt möjligt skall skyddas vidöverlåtelsen. Som framhålls i propositionen får den föreståendebolagiseringen inte medföra någon försvagning avrenskötselrätten. Oavsett de framtida ägarförhållandena bördärför rennäringens intressen ges ett skydd som motsvarar detden har på den mark som diskuteras. Det bör enligtbostadsutskottets mening noteras att förslaget inte syftar tillatt åstadkomma någon förändrad reglering av renskötselrätten iförhållande till vad som gäller. Utskottet utgår från attfrågor om innehållet i renskötselrätten m.m. kommer attövervägas i den s.k. samepropositionen som regeringen avser attförelägga senare under år 1992.Mot bakgrund av det ovan anförda bör enligt bostadsutskottetsmening de specifika ändringar i rennäringslagen genomföras sombehövs för att trygga oförändrade villkor för rennäringensintressen på den mark som berörs av bolagiseringen. De avregeringen föreslagna ändringarna i lagen bör sålunda genomförastill den del de avser att även framgent ge den mark som i dagförvaltas av domänverket ställning som kronomark oavsett i vemsägo den är. Däremot bör inte de föreslagnaredaktionella ändringarna nu genomföras. Dessa ändringar börenligt utskottets mening i stället behandlas i samband med denaviserade s.k. samepropositionen. Enligt bostadsutskottetsmening bör därför rennäringslagen ändras på det sätt som framgårav det till detta yttrande fogade och som utskottets betecknadeförslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437).Utskottets ställningstagande innnebär att förslaget iVänsterpartiets partimotion N41 yrkande 7 om att de frågor somberör rennäringen skall tas upp i den kommande s.k.samepropositionen avstyrks, i den mån det inte kan ansestillgodosett genom utskottets förslag. Förslagen iVänsterpartiets partimotion N41 yrkande 1 samt N42 (v) om avslagpå propositionen låter sig inte förenas med utskottetsställningstagande varför de avstyrks i motsvarande del.Den mark som förvaltas av domänverket och därinskränkningar i ägarens rådighet över marken föreligger kommerenligt regeringsförslaget att bli föremål föröverlåtelser i betydligt vidare omfattning än vad som förnärvarande är fallet. Dessa inskränkningar i äganderätten angesutgöra ett osäkerhetsmoment för presumtiva köpare. Enligtregeringsförslaget bör det därför i annat sammanhang övervägasatt införa bestämmelser om anteckning i fastighetsboken att enfastighet har karaktär av kronomark enligt rennäringslagen.Även enligt bostadsutskottets mening bör sådana övervägandengöras. Med avseende på den vikt som frågan måste anses ha börövervägandena enligt utskottet ske skyndsamt. Resultatet häravbör kunna föreläggas i den s.k. samepropositionen.Bostadsutskottets ställningstagande i denna del bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.I propositionen begärs också godkännande avriktlinjerna för överföring av fast egendom från staten till detnya bolaget. Förslaget i denna del innebär bl.a. att devattenområden och älvsträckor som är skyddade mot utbyggnadenligt 3 kap. 6 § naturresurslagen skall kvarbli i statlig ägo.Enligt motion N48 (fp) vore det rimligt att tills vidare avståfrån bolagisering av vattenområden som är i statlig ägo ochsom kan komma att beröras av framtida skydd enligt NRL -- dettai avvaktan på kommande förslag om kompletteringar av NRL.Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan innebärregeringens förslag att genom NRL skyddade vattenområden ochälvsträckor inte skall överföras till det nya bolaget utanförbli i statlig ägo. Förslaget i denna del tillstyrks.Förslaget i motion N48 (fp) går ut på att alla de vattenområdenm.m. som kan komma att skyddas med stöd av NRLskall kvarbli i statlig ägo. Utskottet vill erinra om att detskydd som NRL ger inte är knutet till vem som äger den aktuellamarken. Möjligheterna att genom NRL skydda ett visstvattenområde eller ett vattendrag kvarstår sålunda oförändradeäven i det fall äganderätten skulle övergå frånstaten till någon annan ägare. Såvitt frågan ligger inombostadsutskottets beredningsområde finns det därför intetillräcklig anledning att tillstyrka motion N48 (fp).Stockholm den 5 maj 1992På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit:Agne (), (), (),(), (), (),(), (), (), DanEriksson i (nyd), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Eva () anför:Som anförs i partimotion N41 yrkande 1 ärredovisningen av effekterna av det nu föreligganderegeringsförslaget helt bristfälliga. Inte minst gäller detta ifråga om förslagets effekter för rennäringen. De problem somuppkommer vid en förändring av statens markägande i de områdensom berör samerna måste enligt min mening mening beredas ytterstnoggrant och tas upp i ett helhetsperspektiv där alla aspekterbeaktas. Det naturliga hade varit att behandla samtliga frågorsom gäller rennäringen i den samlade samepropositionen. Enligtmin mening bör sålunda regeringens förslag avslås i sin helhet ienlighet med förslagen i partimotion N41 yrkande1 samt motion N42 (v).BostadsutskottetsBilagaFörslag tillLag om ändring i rennäringslagen (1971:437)Härigenom föreskrivs att 3, 16--18, 21 och 25 §§rennäringslagen (1971:437)1 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §Renskötsel får bedrivas Renskötsel får bedrivas1. 1. hela åreti och i ochVästerbottens läns länslappmarker dels ovanför lappmarker dels ovanförodlingsgränsen, dels odlingsgränsen, delsnedanför denna gräns nedanför denna gränspå mark som tillhör på mark som tillhörstaten (kronomark) och eller vid utgången av junirenbetesland där 1992 tillhörde statenskogsrenskötsel av ålder (kronomark) och renbeteslandbedrives , där skogsrenskötsel avsommaren eller hösten, ålder bedrives , sommaren eller hösten,på renbetesfjällen i på renbetesfjällen iJämtlands län, ,inom de områden i inom de områden iJämtlands och och Kopparbergslän som särskilt län som vid utgången avupplåtits till renbete, tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete,2. --2. --den 30 aprili övriga delar av i övriga delar avlappmarkerna nedanför lappmarkerna nedanförodlingsgränsen, odlingsgränsen,inom sådana trakter inom sådana trakterutanför lappmarkerna och utanför lappmarkerna ochrenbetesfjällen där renbetesfjällen därrenskötsel av ålder renskötsel av ålderbedrives vissa tider av bedrives vissa tider avåret. året.Med renbetesland förstås mark som vid avvittringen förklaratsutgöra renbetesland eller av ålder använts som sådant land. förstås de vid avvittringen för samerna avsattarenbetesfjällen och de områden som sedermera upplåtits tillutvidgning av dessa fjäll. 16 §2Sameby får inom byns betesområde utföra arbetshage eller annatstängsel för renarna, renslakteri eller annan anläggning sombehövs för renskötseln.Sameby eller medlem i byn får på utmark inom byns betesområdeuppföra renvaktarstuga, kåta, förvaringsbod eller annan mindrebyggnad som behövs för renskötseln.1 Lagen omtryckt 1985:9192 Senaste lydelse 1990:1490Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Är anläggning som anges i första stycket avsedd för stadigvarande bruk, skall den förläggas till plats som anvisas av markens ägare. Detsamma gäller i fråga om byggnad som anges i andra stycket, om den skall uppföras för stadigvarande bruk nedanför odlingsgränsen eller utanför renbetesfjällen på annan mark än kronomark under statens omedelbara disposition eller mark som vid avvittring utlagts till allmänningsskog. Är anläggning som anges i första stycket avsedd för stadigvarande bruk, skall den förläggas till plats som anvisas av markens ägare. Detsamma gäller i fråga om byggnad som anges i andra stycket, om den skall uppföras för stadigvarande bruk nedanför odlingsgränsen eller utanför renbetesfjällen på mark som varken är sådan kronomark som står eller vid utgången av stod under statens omedelbara disposition eller mark som vid avvittring utlagts till allmänningsskog.Vill sameby eller, om byggnad skall uppföras av medlem i byn,denne icke godtaga anvisad plats, bestämmer länsstyrelsenplatsen. 17 §Behövs virke till Behövs virke tillanläggning eller byggnad anläggning eller byggnadsom avses i 16 § första som avses i 16 § förstaeller andra stycket, får eller andra stycket, fårskog avverkas på de delar skog avverkas på de delarav betesområdet som hör av betesområdet som hörtill lappmarkerna eller till lappmarkerna,renbetesfjällen. Inom samma renbetesfjällen eller dedelar av betesområdet områden i ochfår medlem i samebyn för som videget behov taga bränsle och utgången av juni 1992slöjdvirke. tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete. Inom samma delar av betesområdet får medlem i samebyn för eget behov taga bränsle och slöjdvirke.Växande barrträd får avverkas endast efter anvisning avmarkens ägare eller brukare, om ej denne medger annat.På sådan mark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hörtill samebys betesområde får byn eller medlem i byn för ändamålsom anges i första stycket taga endast torra träd, vindfällen,skogsavfall, tall- och grantjur eller, för tillfälligt behov, påutmark växande lövträd. 18 §Medlem i sambeby har rätt Medlem i sameby har rättatt inom byns betesområde att inom byns betesområdepå kronomark under statens på kronomark som ståromedelbara disposition eller eller vid utgången av junimark som vid avvittring 1992 stod under statensutlagts till omedelbara disposition ellerallmänningsskog taga virke mark som vid avvittringtill uppförande eller utlagts tillombyggnad av familjebostad. allmänningsskog taga virkeAvverkning får ske endast till uppförande ellerefter anvisning av ombyggnad av familjebostad.markägare. Avverkning får ske endast efter anvisning av markägare.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 §För skog som avverkas på För skog som avverkas påkronomark under statens kronomark som står elleromedelbara disposition eller vid utgången av juni 1992mark som vid avvittring stod under statens omedelbarautlagts till disposition eller mark som vidallmänningsskog behöver avvittring utlagts tillersättning ej lämnas. allmänningsskog behöverDetsamma gäller växande ersättning ej lämnas.lövträd som eljest tages Detsamma gäller växandeinom lappmarkerna eller på lövträd som eljest tagesrenbetesfjällen. inom lappmarkerna, på renbetesfjällen samt inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete.I andra fall än som avses i första stycket skall ersättninglämnas för rotvärdet av växande träd som tages. Kanöverenskommelse ej uppnås om ersättningen, utser länsstyrelsenpå begäran av part någon att söka förlika parterna. 25 §Medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inom de delar avbyns betesområde som hör till renbetesfjällen ellerlappmarkerna, när renskötsel är tillåten där.Första stycket äger motsvarande tillämpning på medlem i samebysom tillfälligt uppehåller sig inom annan samebys betesområdeför renskiljning eller annat ändamål som har samband medrenarnas skötsel. Han får dock jaga och fiska endast för sittuppehälle.Uppehåller sig björn, varg, järv eller lo bevisligen itrakten, får jakt efter sådant djur företagas på mark som angesi första stycket inom annan samebys betesområde, i den månregeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, tillåterdet. Inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete får medlem i sameby inom byns betesområde fiska till husbehov samt jaga rovdjur, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, tillåter det.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992.InnehållÄrendet1Sammanfattning1Propositionen3Huvudsakligt innehåll3Förslag3Motionerna4Utskottet6Inledning6Innebörden av regeringens förslag7Bolagiseringen7Privatiseringen8Överföring och försäljning av viss egendom9Rennäringen13Naturvård14Vattenområden18Jakt och fiske19Kulturminnen20Kronoholmarna23Övriga intressen25Överföring av övriga tillgångar och skulder25AB kanalbolag26Vissa lagförslag28Bemyndigande28Hemställan28Reservationer1. Överföring och försäljning av viss egendom (s)312. Naturvård (s)323. Jakt och fiske (s)334. Kulturminnen (s)345. Kronoholmarna (s)346. Överföring av övriga tillgångar och skulder (s)35Meningsyttring av suppleant (v)36Bilagor1. Regeringens förslag till lag om ändring i rennäringslagen(1971:437)392. yttrande 1991/92:FiU6y423. yttrande 1991/92:KrU5y464. yttrande 1991/92:JoU9y535. yttrande 1991/92:BoU5y70