bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — Motionärernaanför:Att avgiftsfinansiera sociala tjänster strider mot dengenerella välfärdspolitiken, eftersom det slår hårdast motlåginkomsttagarna. De undersökningar av barnomsorgstaxorna somgjordes visade bl.a. en oacceptabelt högvariation mellan olika kommuner. Det finns anledning att antaatt detta förhållande inte har förbättrats och att mångaföräldrar på grund av höga avgifter inte anser sig ha råd attefterfråga den barnomsorg som de skulle behöva. Vänsterpartietanser att barnomsorgstaxorna skall vara någorlunda lika överhela landet. Vi vill ha en översyn av och förslag tillförändringar så att olikheterna i avgiftssystemet upphör.Utskottet behandlade den sistnämnda frågan senast ibetänkandet 1990/91:SoU2. Utskottet framhöll bl.a.Socialstyrelsens uppdrag angående den sociala snedfördelningeninom den kommunala barnomsorgen är nu avslutat och harredovisats i rapporten 1989:20. Enligt rapporten är avgiften förbarnomsorgsplatsen ofta en stor post i hushållsekonomin för denenskilda familjen. Avgiftssystemet påverkar också föräldrarnasval av omsorgsform och styr barn från olika sociala grupper tillolika delar av den offentliga barnomsorgen.Det är givet att hur taxesystemen konstrueras och hur mycketföräldrarna får betala för barnomsorgen är en viktig fråga inför1991, då alla barn skall ha rätt till förskola, heter det irapporten. Denna rätt kan enligt komma atturholkas om inte de materiella betingelserna för att nyttjabarnomsorgen läggs till rätta. En enligt rapporten viktigareorsak till den sociala snedfördelningen inom den kommunalabarnomsorgen är bristen på barnomsorg på obekväm tid.Riksrevisionsverket () fick regeringensuppdrag att belysa vissa frågor angående de kommunala avgifternainom bl.a. barnomsorgen. RRV har i en rapport (Dnr 1988:219)redovisat uppdraget. RRV föreslår olika åtgärdermot avgiftsvariationer i kommunerna, t.ex. indraget ellerreducerat statsbidrag för de kommuner som avviker från enrekommenderad taxa.Utskottet vidhåller sin inställning att en större enhetligheti barnomsorgsavgifterna bör eftersträvas. ochRRV:s uppdrag att analysera bl.a. avgiftsfrågan är nu avslutade.Aktionsgruppen för barnomsorg har lagt fram ett förslagom lagstiftad rätt till plats i barnomsorgen m.m. Utskottetutgår från att regeringen vid beredningen av aktionsgruppensförslag även uppmärksammar utformningen av barnomsorgstaxorna.Den då aktuella motionen avstyrktes med hänvisning härtill.Frågan bereds fortfarande i regeringskansliet.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet har förståelse för att stora skillnader i denkommunala ersättningen till kooperativt respektive kommunaltdriven barnomsorg kan vålla problem. Det är emellertid en frågasom enligt utskottet bör avgöras av den enskilda kommunen ochinte av . Motion So273 (s) yrkande 3 avstyrks därför.Frågan om kommunernas avgiftssystem för barnomsorgen beredsfortfarande i . Utskottet vidhålleruppfattningen att en större enhetlighet i barnomsorgsavgifternabör eftersträvas. bör enligt utskottets mening inteföregripa regeringens kommande ställningstagande i frågan.Utskottet avstyrker därför motion So612 (v) yrkande 13.Ersättning till föräldrar som tvingas avstå frånförvärvsarbete när barnomsorgen inte fungerarI motion So230 av () begärs en utredning ompå vilket sätt föräldrar kan garanteras ersättning om mantvingas avstå från förvärvsarbete på grund av att barnomsorgentillfälligtvis inte fungerar. Motionären pekar på att möjlighetfinns för föräldrar att få ersättning om den ordinarie vårdarenär sjuk eller drabbats av smitta. I andra fall saknas rätt tillersättning, t.ex. om barnets ordinarie vårdare är förhindrad avannan orsak än egen sjukdom, t.ex. egna barns sjukdom. Andrasituationer då barnomsorgen inte fungerar kan vara när ettprivat daghem tillfälligtvis tvingas stänga verksamheten ellervikariesystemet för dagbarnvårdare inte räcker till.Socialförsäkringsutskottet har behandlatliknande motionsyrkanden, senast i betänkandet1990/91:SfU11. Utskottet anförde då följande:Utskottet har tidigare och senast ibetänkandet 1989/90:SfU11 behandlat motioner med samma syfte somde förevarande. Utskottet erinrade därvid om att rätten tillföräldrapenning för förälder som behöver avstå frånförvärvsarbete i samband med sjukdom hos ett barn eller barnetsordinarie vårdare infördes och att medordinarie vårdare enligt förarbetena till lagändringen kanförstås antingen hemarbetande förälder eller någon tredjeperson, exempelvis dagbarnvårdare, barnpraktikant eller någonnära släkting.Utskottet erinrade vidare om att frågan om rätt tilltillfällig föräldrapenning för förälder som avstår frånförvärvsarbete för att vårda barn som på grund av sjukdom ellersmitta hos ordinarie vårdares barn inte kan vistas hos denordinarie vårdaren har tagits upp avföräldraförsäkringsutredningen i dess betänkande (SOU 1982:36)Enklare föräldraförsäkring. Enligt utredningen torde enutvidgning av bestämmelserna så att föräldrapenning skall kunnautges på grund av sjukdom eller smitta hos ordinarie vårdaresbarn komma att medföra en betydande utökning av försäkringen.Utredningen framhöll att om dagmammans barn insjuknade skulledetta, liksom vid ordinarie vårdares sjukdom, kunna medföra rätttill föräldrapenning för flera barn , som normaltvårdades hos henne. Även om det kunde finnas skäl att ge rätttill föräldrapenning i den nämnda situationen var utredningendärför inte beredd att föreslå någon förändring på denna punktbl.a. med hänsyn till de kostnader för försäkringen som en sådanändring skulle kunna komma att medföra.Vid behandlingen av frågan /riksmöteinhämtade socialförsäkringsutskottet yttrande frånsocialutskottet. betonade att det i första handmåste eftersträvas att barnomsorgen hålls öppen på överenskomnatider och att det är kommunerna som ansvarar för att ersättarefinns tillgängliga i de situationer som avsågs i motionerna.Socialutskottet ansåg att de föräldrar som drabbas avtillfälliga eller oförutsedda stängningar av barnomsorgen börhållas ekonomiskt skadeslösa, och utskottet ansåg därför attfrågan om ersättning för förlorad arbetsförtjänst för föräldrarsom inte kan förvärvsarbeta på grund av tillfälliga stängningarav barnomsorgen borde utredas.Socialförsäkringsutskottet delade socialutskottets uppfattningom betydelsen av att barnomsorgen hölls öppen på överenskomnatider och om kommunens ansvar för att ersättare fannstillgängliga i de situationer som avsågs i motionerna.Socialförsäkringsutskottet hade inte några invändningar mot ettvidgat ekonomiskt ansvar för kommunerna vid uteblivenbarnomsorg. Utskottet, som erinrade om att rätten tilltillfällig föräldrapenning vid sjukdom hos ordinarie vårdareinfördes då det var vanligare än nu att denordinarie vårdaren var en hemarbetande förälder eller att vårdenändå skedde i barnets och föräldrarnas hem, ville däremot medbestämdhet avvisa tanken på att ersättning skulle utges frånföräldraförsäkringen i de situationer som avsågs i motionerna.Socialförsäkringsutskottet vidhöll sin tidigare bedömning ifrågan och avstyrkte bifall till den då aktuella motionen.Rätt till tillfällig föräldrapenning föreligger sålunda närförälder måste avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdomhos barnet eller dess ordinarie vårdare. I övriga situationer,då en förälder måste avstå från förvärvsarbete eftersom denordinarie barnomsorgen inte fungerar, föreligger däremot ingenrätt till tillfällig föräldrapenning.Utskottet gör följande bedömning.Inledningsvis vill utskottet framhålla att det i första handmåste eftersträvas att barnomsorgen fungerar på överenskommnatider och att ersättare finns tillgänglig i de situationer dåbarnomsorgen ändå inte fungerar. Om ersättning skall utges närinte heller ersättare finns att tillgå är detta enligt utskotteten fråga för kommunen och inte för den allmänna försäkringen.Utskottet anser inte att bör ta något initiativ medanledning av motion So230 (s). Motionen avstyrks.BarnvårdarorganisationenI motion So612 (v) hemställer motionärerna att riksdagenbegär att regeringen ger i uppdrag att upprättaen plan för återuppbyggnad av barnvårdarorganisationen(yrkande 15). Motionärerna framhåller följande:Antalet barnvårdartjänster har minskat i kommunerna ochsocialstyrelsen har, på regeringens uppdrag, gjort enkartläggning av ensamföräldrars utnyttjande av de kommunalabarnvårdarresurserna.Rapporten visar på stora brister och att detta är enverksamhet som försummas i kommunerna när de tvingas prioritera.Det är sämre beställt än . Det behövs en ökadberedskap i kommunerna för att ställa upp för ensamföräldrar,föräldrar med bristande socialt nätverk eller familjer somdrabbas av sjukdom, eller av andra skäl råkar in i enkrissituation. Det är viktigt för barnet, att en pedagogisktkunnig och välbekant person kan komma hem, om inte mamma ellerpappa har möjlighet att stanna hemma med sitt sjuka barn.Barnvårdarna fyller ofta också ett stort antal funktionerförutom att vårda sjuka barn i hemmet. De stöttardagbarnvårdarna vid sjukdom, ledighet och fortbildning.Barnvårdare fungerar som extra stöd i hemmet hos familjer sombehöver sådant stöd. anser att uppbyggnaden avbarnvårdarsystem är en viktig fråga och vi önskar en plan fördenna verksamhets återuppbyggnad.Socialutskottet behandlade frågan i betänkandet1991/92:SoU12.Utskottet gjorde följande bedömning.Utskottet delar uppfattning attbarnvårdarverksamheten är ett nödvändigt komplement tillbarnomsorgen. En särskilt viktig funktion fyller barnvårdare förensamföräldrar och för föräldrar till handikappade barn. Detutgår emellertid statsbidrag till kommunernas kostnader förbarnvårdare, och det bör ankomma på den enskilda kommunen attavgöra vilken omfattning barnvårdarverksamheten skall ha. Medhänvisning till det anförda avstyrktes motionen.Statsbidrag till kommunens kostnader för barnvårdare utgicktidigare enligt förordningen (1983:944) om statsbidrag tillkommunerna för stöd och hjälp i boendet. Förordningen upphävdessom ett led i äldrereformen.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller uppfattningen att barnvårdarverksamhetenär ett nödvändigt komplement till barnomsorgen. Det bör dockankomma på den enskilda kommunen att avgöra vilken omfattningbarnvårdarverksamheten skall ha. Utskottet avstyrker därförmotion So612 (v) yrkande 15.MedelsanvisningRegeringen föreslår att till Bidrag till barnomsorg anvisasett förslagsanslag på 13 690 000 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill Bidrag till barnomsorg.Bidrag till invandrar- och flyktingbarn i förskolan ()Statsbidrag för invandrar- och flyktingbarn lämnas enligtförordningen (1991:708) om statsbidrag till invandrar- ochflyktingbarn i förskolan. Denna förordning trädde i kraft den 1juli 1991. Genom förordningen upphävdes förordningen (1977:628)om statsbidrag till hemsspråksträning i förskolan. Medlen äravsedda för en fri resursanvändning anpassad till olika behov,t.ex. hemspråksträning, tvåspråkig personalförstärkning,föräldrautbildning, kunskaps- och metodutveckling.Medlen fördelas av efter ansökan frånkommunerna och beräknas på grundval av antalet inskrivnainvandrar- och flyktingbarn i barnomsorgen i resp. kommun.Anslagsbehovet för nästa budgetår beräknas till oförändrat40 milj.kr.I motion So612 (v) begärs en utredning överhemspråksundervisningen (yrkande 11). Motionärerna anför:Invandrar- och flyktingbarn behöver stöd i form av bl.a.modersmålsträning. har antalet barn medannat hemspråk än svenska ökat med ca 3 000 barn . I fjolminskade staten bidragen och gjorde en ny konstruktion förutbetalning av dessa bidrag. Vi anser att bidragsanslagen skallöverensstämma med barnstugornas behov. Vi tror inte att så ärfallet. Det finns ett större behov av hemspråksundervisning iförskolan än vad bidragssystemet ger utrymme för. Det behövs enutredning som ser över bidragskonstruktionen.Utskottet behandlade i betänkandet 1991/92:SoU12bl.a. en motion från med motsvarande yrkande.Utskottet ansåg att de nya reglerna för statsbidrag tillinvandrar- och flyktingbarn i förskolan gav kommunernamöjligheter till en friare resursanvändning än tidigare.Utskottet förutsatte att kommunerna uppmärksammar invandrar- ochflyktingbarnens behov av språkträning. Med hänvisning härtillavstyrkte utskottet motionen.Kommunalekonomiska kommittén har föreslagit att även dettaanslag inordnas i ett nytt generellt statsbidragssystem. Enproposition har aviserats till senare i vår.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet anser att regeringens ställningstagande till denkommunalekonomiska kommitténs förslag bör avvaktas. Motion So612(v) yrkande 11 avstyrks därför.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill Bidrag till invandrar- och flyktingbarn i förskolan.Barnmiljörådet ()Regeringen föreslår att . förslagsvis anvisas tillbarnmiljörådet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill Barnmiljörådet.BarnombudsmanI ett flertal motioner tas upp frågan om inrättande avbarnombudsman m.m.I motion So232 (s) begärs sålunda ett tillkännagivande omen ombudsman för barn och unga (yrkande 6). Motionärernaanför följande:Det finns nu ett utredningsförslag om en barnombudsman. Videlar utredningens uppfattning när det gäller arbetsuppgifternaför en barnombudsman: upprätthålla ett barnperspektiv påbevakningen av samhällsutvecklingen, aktivt delta iopinionsbildningen i barnfrågor samt speciellt uppmärksamma deutsatta barnens situation.Ombudsmannen skall således arbeta både för och med barn ochunga och vara opinionsbildande och attitydförändrande.Barnombudet kan därmed bli en viktig komplettering i samhälletsinsatser för att bevaka om rätt saker görs utifrån barnens ochungdomarnas faktiska önskemål och behov och utifrån ambitionenatt förbättra barns villkor.Barnombudsmannens arbetssätt och verksamhetsområde skallkomplettera, inte ersätta övrigt arbete med barn- ochungdomsfrågor inom andra myndigheter och organisationer, t.ex.Barnmiljörådet och . Inte minst i besparingstiderblir samhällets åtgärder för barn och ungdom speciellt viktigaatt slå vakt om.Även i motionerna So602 av m.fl. (s), So606 avMaj-Inger och () och So612 (v)yrkande 21 begärs tillkännagivanden om tillsättande avbarnombudsman.I motion Ju806 av () begärs etttillkännagivande om tillsättande av barnombudsmän i landstingoch kommuner (yrkande 4).År 1990 beslutade regeringen att tillkalla en särskildutredningsman för att i enlighet med hemställan(betänkandet 1989/90:SoU17) utreda de närmare förutsättningarnaför och behovet av en statligt utsedd barnombudsman. Utredningenhar nu lagt fram sitt betänkande Ombudsman för barn och ungdom,SOU 1991:70. I betänkandet lämnas förslag till en lag omombudsman för barn och ungdom. Lagen skall ha till ändamål attta till vara och främja barns och ungdomars rättigheter, behovoch intressen i samhället. Regeringen föreslås utse en ombudsmanför barn och ungdom som skall verka för att lagens ändamåluppfylls. skall också företräda barn ochungdomar i den allmänna debatten och verka för att de gesmöjlighet att själva delta i denna och påverkasamhällsutvecklingen.Utskottet behandlade dessa frågor senast i betänkandet1991/92:SoU1. Utskottet konstaterade att betänkandet om enombudsman för barn och ungdom remissbehandlats. Utskottet ansågatt den fortsatta beredningen av betänkandet borde avvaktasinnan tog ställning till inrättandet av en statligbarnombudsman eller av kommunala barnombud. De då aktuellamotionerna avstyrktes.I budgetpropositionen framhåller socialministern att hanavser att efter ytterligare beredning, som också skall innefattafrågan om barnmiljörådets framtida uppgifter, föreslå regeringenatt återkomma till i denna fråga.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning i frågan ochavstyrker därmed motionerna So232 (s) yrkande 6, So602 (s),So606 (s) och So612 (v) yrkande 21. Motion Ju806 (kds) yrkande 4avstyrks också.Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor (F 4)Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på5 . till för internationellaadoptionsfrågor ().Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill för internationella adoptionsfrågor.Socialministern framhåller följande i budgetpropositionen.Den nu gällande lagstiftningen om internationelladoptionshjälp trädde i kraft . har i enskrivelse hemställt om en översyn av lagstiftningen. NIAframhåller att lagstiftningen nu varit i kraft så länge att detär naturligt med en översyn som bl.a. bör omfatta reglerna förs.k. privata adoptioner, NIA:s ställning och utformningen avstatsbidraget till adoptionsorganisationerna.En översyn av adoptionslagstiftningen har genomförts avförmynderskapsutredningen (Ju 1984:07). I slutbetänkandet (SOU1989:100) Adoptionsfrågor har utredningen lagt fram förslag omvissa ändringar i reglerna om adoption. Betänkandet harremissbehandlats och förslagen övervägs nu ijustitiedepartementet. Vilken utformning adoptionsreglernaskall få är emellertid enligt socialministern också beroende avett arbete på en internationell överenskommelse omadoptionsregler som pågår inom ramen förkonferensen om internationell privaträtt i . Det arbetet kanberäknas bli avslutat under år 1993.Socialministern drar mot bakgrund av den fördjupade prövningsom gjorts av verksamheten följande slutsatser ibudgetpropositionen.Det övergripande målet för NIA:s verksamhet att underlättaadoptioner i av utländska barn bör ligga fast. Dessutomvisar min bedömning av verksamheten att nämnden bör ge ökadtyngd åt arbetet med att följa den internationella utvecklingenpå området och därvid samla information i frågor som röradoption av utländska barn. Också i övrigt bör ökas.Uppgiften att följa den internationella utvecklingen påadoptionsområdet har skurits ned i samband med av resurser. Denna del av NIA:s verksamhet ärviktig för att upprätthålla förtroendet för svenskadoptionsverksamhet i barnens ursprungsländer och för att samlainformation i frågor som rör adoption av utländska barn.En viktig uppgift för är att ge socialnämnderna råd ochinformation samt ge dem och allmänheten en bild av den svenskasynen på adoptioner. Andelen privata adoptioner har ökat underden senaste perioden vilket medfört att kraven på kunskap hossocialsekreterarna har ökat.Vid sidan härav kan det finnas skäl att göra en vissutvärdering av verksamheten inom . Jag kommer attta initiativ till att detta sker.Regeringen hemställer att godkänner att verksamheteninom NIA:s ansvarsområde skall ha den övergripande målsättningsom förordats.I motion So279 av andre vice talman ()begärs ett tillkännagivande om en översyn av verksamheten medinternationella adoptioner.En översyn med anledning av NIA:s skrivelse till regeringenmåste enligt motionärens mening behandla samtliga de frågor NIAtagit upp i sin skrivelse. Motionären ser översynen som ettnödvändigt led i arbetet på att upprätthålla en verksamhet medkorrekta internationella adoptioner på en etisk hög nivå tillbarnens bästa och till rimliga kostnader.Det är viktigt att det finns möjlighet att adoptera vid sidanav adoptionsorganisationerna. Erfarenheterna visar enligtmotionärerna att NIA:s roll därför behöver stärkas. visarockså att tillsynsansvaret är splittrat och att det svenskasystemet för internationella adoptioner är svårt att förstå försvenskar och än mer utomlands. Det framgår vidare att stödettill adoptionsorganisationerna kan behöva förbättras, attvillkoren för deras verksamhet behöver ses över och attmöjligheterna att begränsa kostnadsutvecklingen bör undersökas.NIA har i en skrivelse till regeringenhemställt om en översyn av verksamheten med internationellaadoptioner. anför i stort sett samma skäl som motionären.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet tillstyrker att godkänner att verksamheteninom NIA:s anslagsområde skall ha den övergripande målsättningsom förordats i propositionen.Utskottet konstaterar att en utvärdering av NIA:s verksamhetinom kort torde initieras av regeringen. Utskottet utgår frånatt de frågor som tas upp av motionären övervägs i detsammanhanget. Något initiativ från sida behövs därförinte. Motion So279 (fp) avstyrks.FöräldrautbildningI tre motioner tas behovet av föräldrautbildning upp.I motion So612 (v) begärs ett tillkännagivande om behovetav en ökad föräldrautbildning (yrkande 3). Motionärernaframhåller att föräldrautbildning i tillräcklig omfattningfortfarande saknas. Det råder stora brister på detta område.Landets studieorganisationer bör ges ekonomisk möjlighet attprioritera denna verksamhet. Det behövs även ökad utbildning föryrkeskategorier som arbetar med barn i skilsmässosituationer.Vänsterpartiet anser att studieförbund som satsar påföräldrautbildning skall ges extra statligt stöd till dennaverksamhet.I motion So430 av () yrkande 2 begärsett tillkännagivande om föräldrautbildning inom barnomsorg ochskola. Motionären anför:Många föräldrar känner sig utsatta inför alla de krav somställs på föräldraskap genom tradition, socialt tryck och avsamhället. De flesta föräldrar har ambitionen att vara godaföräldrar och är det också. Trots detta har många föräldrargenom brist på socialt nätverk behov av utbyte av erfarenheteroch kunskaper med andra föräldrar. Det har visat sig att genomföräldragrupper har det sociala nätverket stärkts och föräldrar,som kommit i kontakt med varandra har skapat nya gemenskaper.Det är viktigt att föräldrautbildningen får status och ettsanktionerat utrymme inom framför allt mödra- ochbarnhälsovårdens ram.Föräldrar med barn inom barnomsorg, oavsett om den är privateller offentlig, och i skolan måste också ges möjlighet attträffas till föräldrautbildning med den målsättning somriksdagen tidigare beslutat om.Även i motion Ju806 yrkande 5 av samma motionär framförsförslag om satsning på föräldrautbildning.Den förra regeringen gav iuppdrag att kartlägga och beskriva de förändringar som har skettinom barnhälsovården , bl.a. till följd avverksamhetens integrering i primärvården. I uppdraget ingårockså att i fråga om utveckling, omfattning och innehållredovisa den del av föräldrautbildningen som är kopplad tillbarnhälsovården.Regeringen har vidare delat ut medel från allmännaarvsfonden till , , tillutvecklande av förbundets föräldrautbildningsverksamhet.Förslag om en utbyggd föräldrautbildning har flera gångertidigare behandlats av utskottet, bl.a.i betänkandet1990/91:SoU2 (s. 42 f.) med anledning av motioner liknandede nu aktuella. Utskottet anförde följande.Utskottet, som vid upprepade tillfällen påtalat vikten avinsatser när det gäller föräldrautbildningen, konstaterar attregeringen ännu inte tagit något initiativ i saken. Utskottetvidhåller emellertid sin inställning att det måste skapasförutsättningar för en föräldrautbildning för föräldrar tillbarn som passerat spädbarnstiden. En sådan föräldrautbildningskall vara frivillig för föräldrarna, men genomföras så att allaföräldrar får praktiska möjligheter att delta. Utbildningen börbedrivas via barnhälsovård, barnomsorg och skola ochkompletteras med insatser från frivilligorganisationer, såsombarn- och ungdomsorganisationer och studieförbund.Föräldrautbildningens syfte bör vara dels att ge ökade kunskaperom barns utveckling, dels att skapa möjlighet till kontakt ochgemenskap med andra föräldrar och med barnomsorgs- ochskolpersonal. Regeringen bör med utgångspunkt dels i vadutskottet här skisserat, dels i resultaten från det bedrivnaförnyelsearbetet om föräldrautbildning lägga fram förslag tillhur en föräldrautbildning under förskole- och skolår kanutvecklas och stimuleras.Vad utskottet anfört om föräldrautbildning gav riksdagenregeringen till känna (rskr. 5).I betänkandet 1991/92:SoU12 behandlade utskottet ocksåliknande motioner. Utskottet anförde följande:Riksdagen gav regeringen till känna vad utskottetanfört om behovet av en föräldrautbildning för föräldrar tillförskole- och skolbarn. Därvid uttalades att regeringen bordelägga fram förslag till hur en sådan föräldrautbildning kundeutvecklas och stimuleras.