bet · GG01UU9 · 1992-12-10 00:00:00 — 1992/93UU9BerättelsenI detta betänkande behandlas svenskadelegations berättelse (Redog. 1992/93:NR1) angående sinverksamhet sedan rådets trettionionde session. Särskilduppmärksamhet har ägnats rådets 4:e extrasession som ägde rum iMariehamn samt den 40:e sessionen som ägderum i den 3--. Betänkandet behandlar ävenett antal motioner som väckts under allmänna motionstiden1991/92. Av berättelsen framgår bl.a. följande:Nordiska rådets verksamhet har präglatsav den pågående integrationen i , rådets relationertill och samt andra internationella frågor.Mellan , och upprättades den 1 november1991 ett samarbetsorgan, , som . Församlingen och rådet har beslutatvidareutveckla samarbetet på områdena miljö, kultur, turism,kommunikationer och främjandet av mänskliga kontakter. Även medRysslands parlament och sejm har kontakter förekommit.Förhandlingarna om ett och frågan om de nordiskaländernas framtida förhållande till EG har aktualiserat fråganom formerna och innehållet i det fortsatta nordiska samarbetet.På initiativ från rådets presidum inkluderades en s.k.regionalklausul i artikel 121 i det undertecknadeEES-avtalet. I klausulen fastslås bl.a. att intehindrar nordiskt samarbete i den utsträckning som ett sådantsamarbete inte hindrar att avtalet fungerar tillfredsställande.I syfte att trygga parlamentarikernas medverkan iEES-processen föreskrivs i artikel 95 upprättandetav en för EES gemensam parlamentarikerkommitté bestående av 33ledamöter från och sammanlagt lika många frånEFTA-ländernas parlament. Kommittén skall genom dialog ochdebatt bidra till en bättre förståelse mellan gemenskapen ochEFTA-staterna inom de områden som täcks av avtalet.Det nordiska samarbetets former och framtida organisation harföranlett initiativ av såväl som de nordiskastatsministrarna. Vid 39:e session antogs en radbeslut angående rådets organisation och arbetsformer. Motbakgrund härav har det företagits ändringar i arbetsordningensom berör utskotten. Den nya utskottsorganisationen består avett juridiskt utskott, ett kulturutskott, ett socialutskott, ettekonomiskt utskott, ett miljöutskott och ett budgetutskott.Förslag till förändringar i om det nordiskasamarbetet avses framläggas vid ordinariesession i i mars 1993.Juridiska utskottets arbete har under verksamhetsperiodenpräglats av internationaliseringen av rådets arbete. Utskottethar följt utvecklingen inom EG och förhandlingarna mellan EG ochEFTA på de sakområden som hör under juridiska utskottet. Vidarehar utvecklingen i de baltiska staterna varit föremål förspeciell uppmärksamhet från utskottets sida. En mindredelegation från utskottet företog en kontaktresatill de baltiska staternas parlament varvid framkom att detfanns stort intresse för ett samarbete på lagstiftningsområdet.Utskottet har dessutom behandlat medlemsförslag om medlemskapför de baltiska länderna i och utskottsförslag omstöd till rättsutvecklingen i , och Litauen.Därutöver har utskottet behandlat förslag rörande barnavård iNorden och en nordisk beräkningsmodell för värdering av obetaltarbete.Kulturutskottets arbete har i höggrad präglats av internationaliseringen av rådets arbete. sommarmöte tillsattes tre arbetsgrupper meduppgift att undersöka utskottets framtida relationer tillEG-parlamentet, och . Arbetsgruppernasslutrapporter skall föreligga före den 31 januari 1993.Det nordiska mediesamarbetet har också präglat arbetet ikulturutskottet. Medlemsförslag om ökat TV- ochradioprogramutbyte i och om upphovsrättslig ersättningvid distribution av TV-program har behandlats. I januari 1992anordnade utskottet en hearing med representanter för dennordiska styrgruppen för kultur- och massmediesamarbete,representanter för de nordiska TV-bolagen ochupphovsrättsorganisationerna. Utskottet har också behandlatförslag om en nordisk textil sommarakademi, nordisktrevyfackligt nätverkssamarbete och handlingsprogram förförstärkning av vuxenutbildningen i framtiden.Även inom socialutskottet har arbetet dominerats avinternationaliseringen av rådets arbete. Bl.a. har utskottetdiskuterat det nordiska samarbetet efter 1992 och den "nordiskamodellens" ställning samt uttalat sig för ett nordiskt hälso-och sjukvårdssamarbete med och Östeuropa.Utskottet har med uppmärksamhet följtarbetsmarknadssituationen i , bl.a. genom möte medarbetsmarknadsministrarna och genom kontinuerliga redogörelserfrån företrädare för . Utskottet har ocksåtagit ställning för åtgärder för att förbättra arbetslivet iNorden och tillstyrkt såväl en utvidgning av den nordiskaarbetsmiljökonventionen som en utökning av den nordiskaarbetsmiljöstatistiken. Vidare har utskottet inlett arbete inombostadssektorn genom en hearing med sakkunniga ibostadspolitiska frågor samt tagit ställning till bl.a. ettsamarbetsprogram inom bygg- och bostadssektorn.Utskottet har behandlat två ministerrådsförslag om en nykonvention om social trygghet och om ett utbildningsprogram förutveckling av social service. Utskottet har också uttalat sigför ytterligare åtgärder för att underlätta för nordborsrättigheter i . Vidare har utskottet följt upp sitttidigare engagemang i handikappfrågor, bl.a. genom fördjupadekontakter med handikapprörelsen samt genom att tillstyrka ennordisk färdtjänst för handikappade och handikappanpassadeinternationella persontransporter.Det ekonomiska utskottet fick som en följd av de beslutadeändringarna i rådets organisation bl.a. ett större ansvar förarbetet med den europeiska integrationspolitiken. Samtidigtfördes utskottets tidigare befattning med frågor rörande jord-och skogsbruk, fiske, regional- och bostadspolitik över tillandra utskott. Utskottet har följaktligen koncentrerat sittarbete på att diskutera det framtida nordiska samarbetet irelation till utvecklingen i . Andra viktiga ämnen harvarit samarbetet med , energipolitiken och det framtidaekonomiska samarbetet i har ägnat stor uppmärksamhet åt detframtida nordiska samarbetet, särskilt vad gäller förbindelsernaoch miljösamarbetet med grannländerna österut. Bl.a. harutskottet tagit upp frågan om intensifierade åtgärder förÖstersjöns rening. Vidare har utskottet behandlat och tillstyrktett reviderat nordiskt samarbetsprogram för fiskerisektorn1993--1996. Utskottet har också särskilt uppmärksammat detregionala samarbetet och bl.a. uttalat sig för fortsattasatsningar på det gränsregionala samarbetet.Budgetutskottets arbete har till stor del inriktats påbudgeten och budgetproceduren för det nordiskasamarbetet. Utvecklingen i , den fortsattaintegrationsprocessen inom EG samt förhandlingarna om ettEES-avtal, det nordiska samarbetet efter 1992 och rådetsinternationella kontakter har diskuterats.Utskottet har inom ramen för sin kontrollerande funktiongenomfört en utvärdering av det nordiska varssyfte var att utveckla och pröva metoder för att brytakönsuppdelningen på arbetsmarknaden. Vidare har utskottetundersökt arbetsgivaransvaret hos ministerrådet och nordiskainstitutioner. 1991/92:U501 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättandet av enkulturfond för och Island.1991/92:U503 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensam tid i de nordiska länderna.1991/92:U543 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det nordiska samarbetetsställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reformering av arbetssättoch organisation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det nordiska samarbetets ställning i ettEES-avtal,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om baltiska rådets samarbete i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den nordiska passfriheten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat forskar- och studentutbyte,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ömsesidigt erkännande av examina,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt lagstiftningssamarbete,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordnade och ökade investeringar ijärnvägstrafik,12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avreglering av den nordiskaluftfarten,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samnordiska miljöavgifter för flyg-och landsvägstrafiken,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de nordiska handlingsplanerna motluft- och havsföroreningar,15. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den nordiskamiljövårdskonventionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskar-, student- och arbetsutbytemed de baltiska staterna,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt stöd till Öst- ochCentraleuropa,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att det nordiska samarbetetbåde intensifieras och håller ett snabbare tempo.1991/92:U602 att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det angelägna i att driver på förhandlingarna med för att fåtill stånd en minskning av utsläppen från den starkt förorenandeindustrin på . Utskottet har i tidigare betänkanden konstaterat (senast i1991/92:UU10 om det nordiska samarbetet), att tillkomsten avEES-avtalet och den ekonomiska och politiska integrationen iEuropa får betydelsefulla effekter för och det nordiskasamarbetet. Ett intensivt arbete har igångsatts i syfte attfinna former för ett vitaliserat och stärkt nordiskt samarbeteinom den vidare europeiska ram som de nordiska ländernasdeltagande först i och därefter, för de flestanordiska länder, medlemskapet i EG kommer att innebära.I den s.k. Mariehamnsdeklarationen om det framtida nordiskasamarbetet som de nordiska statsministrarna avgav vid fjärde extra session uttalas bl.a.att "bör sträva efter att aktivt påverka utvecklingen iEuropa och omvärlden utgående från de nordiska medborgarnasintressen och behov" samt att detta "förutsätter en förnyelse avde nordiska ländernas samråd också i internationella frågor". Iavsikt att försöka klargöra hur detta samarbete bör gestalta sigbeslöt statsministrarna att inleda en ny granskning av detnordiska samarbetet, med "beaktande av det förnyelsearbete somär i gång inom och ".Utskottet välkomnade i sitt senaste betänkande om det nordiskasamarbetet statsministrarnas initiativ.En delrapport om arbetet presenterades vid Nordiska rådetssession i . En slutrapport framlades vidstatsministrarnas möte på . I ettgemensamt uttalande anslöt sig statsministrarna tillhuvudlinjerna i rapportens förslag. behandladeförslaget vid rådets session i den 9--11 november 1992.Nordiska rådets ordinarie session i kommer, somovan nämnts, att föreläggas förslag till förändringar iHelsingforsavtalet om det nordiska samarbetet.Rapporten tar sin utgångspunkt i de centrala frågeställningarsom anges i Mariehamnsdeklarationen, dvs.den europeiska integrationens inverkningar på det nordiskasamarbetets olika områden och utvecklande av samarbetetsinnehåll och former;de nordiska ländernas samarbete med närområden, bl.a.Baltikum och ;eventuella organisatoriska förändringar som de i rapportenföreslagna reformerna förutsätter, inkl. en eventuell revisionav Helsingforsavtalet.Bland gruppens förslag till åtgärder för att utveckla detpolitiska samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringarmärks förslaget att statsministrarna skall påta sig detallmänpolitiska ansvaret för samarbetets principer ochriktlinjer. Utskottet konstaterar att harvälkomnat detta förslag. noterar utskottet i uttalanden även fastslagit behovet av attupprätthålla och om möjligt förstärka parlamentarikernasinflytande på det nordiska samarbetet. En förstärkning avparlamentarikerinflytandet är enligt utskottet en viktig aspektockså mot bakgrund av utvecklingen av regerings- ochparlamentarikersamarbetet i mer generellt.Som arbetsgruppen för en nyvärdering av det nordiskasamarbetet konstaterar i sin rapport, har de utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågorna i praxis fått en ställning i dennordiska dialogen som går utöver den formella dagordningens merstrikta indelning. Mötena mellan utrikes- ochförsvarsministrarna har blivit fler, och de gemensammauttalanden som antas i olika frågor har blivit alltmeromfattande. Utskottet välkomnar denna utveckling.Säkerhetsbegreppet har vidgats till att omfatta ävenområden som ekonomi, miljö och mänskliga rättigheter. Säkerhetuppnås genom samarbete. Det är utskottets uppfattning att denordiska länderna, i samverkan med EG, kan lämna väsentligabidrag till att trygga demokratin och skapa en bärkraftigutveckling i . Detta kan enligt utskottets mening bl.a.ske genom ett ökat regionalt samarbete på och iÖstersjöområdet.De militära aspekterna av säkerhetsbegreppet har självfalletinte eliminerats. Utskottet hälsar i detta sammanhang medtillfredsställelse de uttalanden som de nordiskastatsministrarna gemensamt gjort, såväl vid mötet på Bornholmsom vid 41:a session i ,angående de kvarvarande ryska truppernas tillbakadragande frånEstland, och . Detta är en viktig markering,såväl i själva sakfrågan som när det gäller det förhållande, attde utrikes- och säkerhetspolitiska frågorna därmed getts en merframträdande ställning i den nordiska dialogen.I ett antal motioner berörs frågan om formerna för detnordiska samarbetet och om förhållande till det övrigaEuropa. I motion U543 (fp) yrkandena 1 och 2 föreslås att detnordiska samarbetet inte skall ses som ett alternativ till deteuropeiska samarbetet, utan som ett komplement. För detta krävs,enligt motionärerna, att det nordiska samarbetet i störreutsträckning tillägnar sig det arbetssätt man använder inom denEuropeiska gemenskapen. I yrkande 3 i samma motion föreslås attmålet för det nordiska samarbetet också efter EES-avtaletsikraftträdande bör vara att samarbetet kan fortsätta ochutvecklas. bör enligt motionärerna inte förhindraett fördjupat regionalt samarbete utöver vad avtalet stipulerar.I yrkande 18 i samma motion, U543 (fp), föreslås att detnordiska samarbetet bör intensifieras och hålla ett snabbaretempo. För att detta inte skall ske på bekostnad avparlamentariskt inflytande i föreslårmotionärerna att två ordinarie rådssessioner i fortsättningenbör hållas , i stället för som en enda session.Utskottet har tidigare framhållit (i betänkande 1991/92:UU10)att det nordiska samarbetets former är av stor vikt, men att desjälvfallet bör bedömas gentemot de krav på förändringar som detframtida Europasamarbetet ställer. Frågan om hur Nordiska rådetsarbetsformer och mål skall anpassas för att svara mot de nyasamarbetsformerna i är föremål för pågående behandling,bl.a. genom diskussion i de nordiska parlamenten om de förslagsom framlagts av statsministrarnas representanter för ennyvärdering av det nordiska samarbetet. En revision avHelsingforsavtalet om det nordiska samarbetet kan därvid bliaktuell.Utskottet konstaterar att motionärernas yrkanden i alltväsentligt tycks sammanfalla med de intentioner som som de nordiska statsministrarna aviserat isamband med det pågående arbetet med att vitalisera och stärkadet nordiska samarbetet i ett förändrat . Yrkande 3 imotion U543 (fp), om det nordiska samarbetet efter EES-avtaletsikraftträdande, tillmötesgås enligt utskottets uppfattning viaEES-avtalets s.k. regionalklausul i artikel 121.Vad gäller det parlamentariska inflytandet i Nordiska rådetkonstaterar utskottet att statsministrarnas personligarepresentanter i sin rapport bl.a. föreslår att Nordiska rådetskall hålla två sessioner . Vidare föreslårrepresentanterna att generaldebatten under en session kan pågåunder samt att utskottsmöten kan anordnas ianslutning till sessionerna. Därtill föreslås införandet av ettsystem med aktivt presidentskap. En bedömning av hur arbetsformer och mål därefter ytterligare bör anpassastill det nya europeiska samarbetet görs enligt utskottetsuppfattning bäst i en senare fas, när det nu aktuellaförändringsarbetet genomförts och blivit föremål förutvärdering.Med det ovan anförda får yrkandena 1--3 samt 18 i motion U543(fp) anses besvarade.I motion U543 (fp) yrkande 4 föreslås att regeringen iNordiska ministerrådet bör aktualisera frågan om det baltiskarådets samarbete i . Motionärerna uttryckermissnöje över hur frågan om det baltiska rådets samarbete lösts. Enligt motionärerna borde det varasjälvklart att representanter för de folkvalda parlamenten iBaltikum erbjuds närvarorätt vid möten som ettförsta steg till ett utvidgat samarbete.Utskottet konstaterar att har avslagitmedlemsförslag om att de baltiska länderna skulle bli medlemmari . Önskemål härom har heller inte framställtsfrån baltiskt håll. Utskottet anser att en rad skäl förnärvarande skulle tala mot baltiskt medlemskap, bl.a. detnordiska samarbetets syften, och skildaspråkliga, historiska och kulturella referensramar, olikautvecklingsnivåer och skilda förutsättningar för deltagande iden europeiska integrationen.Utskottet anser det inte desto mindre mycket angeläget attsamarbetet mellan och utvecklas och fördjupas.Nordiska ministerrådet och samarbetar sedan 1990i olika former med och . Nordiskainformationskontor finns i de baltiska huvudstäderna. och parlamentariska församling slöt i maj 1992ett formellt samarbetsavtal. Avtalet bildar stomme för en årligprioritering av aktuella samarbetsområden, dels avseendeutvecklingen av demokratiska institutioner, dels avseendekonkreta projekt inom olika samhällssektorer, bl.a. utbildning,miljö och kommunikationer. Enligt avtalet skall samarbetet ske iform av inbjudningar till sessioner, seminarier och andraarrangemang, möten mellan de två organisationernas presidier,möten i en speciellt tillsatt samarbetsgrupp samt kontakter påutskottsnivå. Till detta kommer skolning av personal samtreguljärt informationsutbyte. Enligt de förslag somarbetsgruppen för nyvärdering av det nordiska samarbetet lagtfram förutses en utvidgning och fördjupning av de nordiska ochbaltiska ländernas samarbete också komma att äga rum inom ramenför det bildade Östersjörådet.Med det ovan anförda får yrkande 4 i motion U543 (fp) ansesbesvarat.I yrkande 5 i motion U543 (fp) föreslås att åtgärder vidtasför att värna om den nordiska passfriheten.Utskottet konstaterar att det nordiska samarbetet på mångaområden är mer utvecklat än det europeiska. Detta gäller inteminst den nordiska medborgarpolitiken, som också inbegriper dennordiska passunionen.Utskottet konstaterar vidare att den fria rörligheten förpersoner utgör ett av de viktigaste inslagen i EES-avtalet.Avtalet innebär i korthet att alla EES-medborgare får rätt attflytta inom hela EES för att ta anställning, starta egenverksamhet, studera, bo och leva. Den fria rörligheten enligtavtalet sträcker sig dock ännu inte så långt att man slipperanvända pass inom EES-området. I anslutning till avtalet haremellertid en deklaration om förenklad gränskontroll förpersoner tagits in. Den innebär en avsiktsförklaring frånparterna om samarbete . Enligt vad utskottet inhämtatpågår diskussioner som syftar till att åstadkomma passfrihetinom hela EES-området.Inom EG finns ett utkast till en Yttregränskonvention. Konventionen kommer att kunna undertecknas närvissa återstående frågor utan beröring med den nu aktuellafrågan lösts. I avvaktan på att så skall ske har i ennote förklarat att "kontrollen vid yttre EG-gränserkommer att företas under hänsynstagande till de förpliktelsersom åvilar inom ramarna för den nordiska passunionen".Denna förklaring har godkänts av övriga EG-medlemmar. Enlösning liknande den danska förklaringen kan enligt vadutskottet inhämtat bli aktuell för svenskt vidkommande om denYttre gränskonventionen alltjämt inte undertecknats den dagSverige vinner inträde i EG.Därmed får yrkande 5 i motion U543 (fp) anses besvarat.I flera yrkanden i motion U543 (fp) berörs utbildnings- ochforskningsfrågorna i det nordiska samarbetet. I motionens sjundeyrkande föreslås en förbättrad samordning av den nordiskaforskningen samt ett ökat erfarenhetsutbyte bland nordiskaforskare. I yrkandet föreslås även att erforderliga resursertillförs det nordiska lärar- och studentutbytesprogrammet(Nordplus) i enlighet med rekommendation tillNordiska ministerrådet angående en utökning av programmet. Iyrkande 8 i samma motion begärs att regeringen skall verka föratt fullfölja den undertecknade överenskommelsenom examinas giltighet i Norden.I samma motions, U543 (fp), yrkande 16 föreslås attNordplusprogrammet bör utvidgas till att också inkluderabaltiska lärare och studenter. I motionen anförs vidare att ettungdomsarbetsutbyte mellan och de baltiska republikernabör kunna ske inom ramen för ett utvidgat Nordjobbprogram. Ävende nordiska forskarkurserna och forskarstipendierna bör kunnaomfatta baltiska medborgare, menar motionärerna.Utskottet har i tidigare betänkanden (senast i 1991/92:UU10 omdet nordiska samarbetet) understrukit den betydelse utskottetanser att bl.a. det s.k. Nordplusprogrammet har. Likaså harutskottet tidigare uttalat sig till förmån för en utökning, ombudgetramarna så tillåter, av det nordiska utbytet av forskareoch studenter samt för en utvidgning av forskar- ochstudentutbytet till att också gälla akademiker från de baltiskaländerna.Enligt vad utskottet inhämtat har Nordplus under det senastebudgetåret erhållit förstärkta resurser. Utskottet noterar ocksåmed tillfredsställelse att arbetsgruppen för en nyvärdering avdet nordiska samarbetet i sin rapport framhåller behovet av attstärka den nordiska gemenskapen och identiteten inför Europagenom markant ökade satsningar på bl.a. forsknings- ochundervisningsområdet. Gruppen föreslår särskilt en stärkning avNordplus med sikte på att öka studentutbytet mellan de nordiskaländerna. Gruppen föreslår också en bättre koppling mellan detnordiska och europeiska utbildningssamarbetet. Utskottetkonstaterar att en naturlig ram etablerats, genom inrättandet avÖstersjörådet, för ett brett samarbete med de nya demokratiernai bl.a. . Vid första möte i imars 1992 överenskoms om att särskild uppmärksamhet skullefästas vid samarbete inom bl.a. undervisningssektorn.Utbytesprogrammet Nordjobb, som erbjuder nordiska ungdomarmellan 18 och möjligheten till sommararbete i ,finansieras till slutet av 1993 ur de nordiskasamarbetsministrarnas budget. Budgetnivån för projektet har för1992 varit 2,446 miljoner DKK.År 1991 genomfördes ett pilotprojekt, benämnt "Baltjobb", medett Nordjobbliknande utbyte mellan och de baltiskastaterna. Projektet finansierades med hjälp av det norskaarbeidsdirektoratet. Föreningarna genomför under hösten1992 och ett annat pilotprojekt, "Baltpraktik", somkommer erbjuda omkring 100 baltiska ungdomar mellan 18 och 30 årmöjlighet till praktik i de nordiska länderna.Detta projekt finansieras av Nordiska ministerrådet.Enligt vad utskottet inhämtat är hela Nordjobbprogrammet ochäven de mot riktade pilotprojekt som finansieratsutanför Nordjobbs ekonomiska och organisatoriska ramar, förnärvarande föremål för utvärdering. Denna kommer bl.a. attinnehålla en utredning om en eventuell sammankoppling avNordjobb med EG:s motsvarande program samt medBaltpraktikprogrammet. I avvaktan på att utvärderingen skallfärdigställas har förslag framlagts om fortsatt finansiering avNordjobb fram till och med 1994.Utskottet vill understryka den betydelse utskottet anser attsåväl Nordplus som Nordjobb har. En bedömning av den fortsattautformningen av Nordjobbprogrammet kan enligt utskottetsuppfattning bäst ske efter att en redovisning lämnats av detovan nämnda utvärderingsarbetet.I fråga om examinas giltighet i delar utskottetmotionärernas uppfattning att det äldre avtalet omexamensgiltighet, som gällde erkännande av tentamina i enstakakurser, av olika skäl fungerat dåligt. Andra avtal, som gälltgodkännande av hela utbildningar, särskilt inom sjukvården ochför läraryrken, har fungerat bättre, om än inte helttillfredsställande.