bet · GF01TU13 · 1992-03-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas i proposition 1991/92:100(budgetpropositionen) bilaga 7, avsnittet F. Luftfart framfördaförslag om flygmarknaden, myndighetsstrukturen inomluftfartssektorn, luftfartsverkets verksamhet under perioden1992--1994 och vissa anslag för /93 jämte förslagi motioner som väcktes under den allmänna motionstiden i år.Utskottet tillstyrker att godkänner ipropositionen föreslagna riktlinjer för ytterligare avreglerandeåtgärder inom den inrikes flygtrafiken och för fortsatt arbetemed utarbetande av en ny myndighetsstruktur inomluftfartsområdet. Dessa riktlinjer skall utgöra grund förytterligare överväganden av luftfartsverket resp. avaffärsverksutvecklingsprojektet inom . Ianslutning härtill avstyrker utskottet motionsförslag i vilkaförslag framförs som sammanfattningsvis avser frågan om hurregionalpolitiskt viktig men ekonomiskt svag flygtrafik skallkunna upprätthållas i en avreglerad flygmarknad.Utskottet hänvisar därvid till riktlinjerna för de fortsattaövervägandena. Med anledning av förslag i en m-motion föreslårutskottet ett tillkännagivande om ett övergångsarrangemangbeträffande resultatutjämningsbidrag till kommunalaflygplatser.Utskottet tillstyrker vidare propositionsförslagen omluftfartsverkets verksamhet --1994, som avserinriktningen, servicemål, resultat-, pris- och soliditetsmålsamt investeringar för verksamheten. Utskottet avstyrkermotionsförslag som går emot föreslagen utbyggnad med tredjelandningsbana på med hänvisning tillförestående miljöprövning av projektet. Utskottet understrykerbetydelsen av att kan bevaras och serdärför positivt på regionala initiativ i detta syfte. Utskottetutttalar att beredskap bör finnas för att främja en utvecklingav flygplats.Motionsförslagen i ärendet i övrigt avstyrks. motionsförslag om , om en nyregionflygplats i på F13, om Västerås-Hässlöflygplats och om en trafikflygplats vid , där regionalthuvudmannaskap föreligger eller förutskickas i samtliga fall.Vidare avstyrks motionsförslag om stöd till verksamheten vidSvegs flygplats från anslaget till Bidrag till kommunalaflygplatser m.m. Utskottet hänvisar till att fråga om stöd tillflygplatsen får prövas i vanlig ordning och tillluftfartsverkets överväganden om avreglering av inrikestrafiken.Propositionsförslagen om medelsanvisningar under anslagettill bidrag till kommunala flygplatser m.m. och under anslagettill civil trafikflygarutbildning tillstyrks. Ett motionsförslagom förhöjd medelsanvisning under det förstnämnda anslagetavstyrks.Vid betänkandet har fogats fem reservationer, nämligenav s-ledamöterna om riktlinjer för avreglering av deninrikes flygtrafiken (1), om (2) och ombidrag till kommunala flygplatser m.m. (5) samtav nyd-ledamoten om (3) och, såvitt avsermotiveringen, om utrymmen för säkerhetskontroll på (4).Vid betänkandet har vidare fogats en meningsyttring avv-suppleanten avseende fem delavsnitt i betänkandet.SJÄTTE HUVUDTITELN F. LuftfartFlygmarknadenRegeringen föreslår i proposition 1991/92:100 bilaga 7() under denna rubrik (s. 103--105)att godkänner riktlinjerna för ytterligareavreglerande åtgärder inom den inrikes flygtrafiken.Myndighetsstrukturen inom luftfartssektornRegeringen föreslår under denna rubrik (s. 105--109) attriksdagen godkänner riktlinjerna för det fortsatta arbetet medutarbetande av en ny myndighetsstruktur inom luftfartsområdet.LuftfartsverketRegeringen föreslår under denna rubrik (s. 109--115)1. att godkänner vad i propositionen anförts ominriktningen av luftfartsverkets verksamhet och de servicemålsom i propositionen förordats --1994,2. att godkänner de resultat-, pris- ochsoliditetsmål för luftfartsverkets verksamhet som ipropositionen förordats för perioden --1994,3. att godkänner vad i propositionen anförts omluftfartsverkets investeringar --1994 samtbemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån.AnslagsfrågorRegeringen föreslår under denna rubrik (s. 116--118)1. att till Bidrag till kommunala flygplatser m.m.för /93 anvisar ett reservationsanslag på15200000 kr. (punkt F2),2. att till Civil trafikflygarutbildning /93 anvisar ett reservationsanslag på25400000 kr. (punkt F3). 1991/92:T201 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande flyg.1991/92:T211 av och (båda s)vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svegs flygplats.1991/92:T212 av m.fl. (s) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vissa villkor för en avreglering avinrikesflyget,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en regional flygplats iStockholmsregionen.1991/92:T213 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsningar i flygverksamheten påBorlänge flygplats ().1991/92:T214 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av till ettkompletterande nav till Arlanda.1991/92:T218 av m.fl. (v) vari yrkas24. att av miljöpolitiska skäl beslutar att ingaytterligare miljardinvesteringar vid och , somsyftar till att främja fortsatt expansion av den inrikes ochutrikes flygtrafiken, skall medges.1991/92:T219 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen noggrant bör följautvecklingen av flygplatsfråga /och tarett ökat ansvar för utvecklingen för dessa båda samverkandestatliga flygplatser.1991/92:T221 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöaspekterna på och omkring Arlandaflygplats.1991/92:T226 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att klargöra hur den inrikesflygtrafiken på kommersiellt icke lönsamma men regionalpolitisktviktiga linjer skall upprätthållas.1991/92:T227 av och (båda fp)vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en civil inrikesflygplats påSödertörn.1991/92:T701 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom flygfält.1991/92:T702 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiskt stöd till flygplats.1991/92:T703 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av flygplats.1991/92:T704 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till flygplats.1991/92:T705 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en översyn av reglerna för statligt engagemang försmå flygplatser.1991/92:T706 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Hultsfred-Vimmerbyflygplats, inom givna ekonomiska ramar, får del i det särskildaregionalpolitiska stödet för flygplatser.1991/92:T707 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av stöd till Svegs flygplats.1991/92:T708 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom likabehandling av flygplatser oavsett huvudmannaskap.1991/92:T709 av m.fl. (kds,m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om säkerhetsanordningar på flygplats.1991/92:T710 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen vidtar åtgärder så att riksdagenstidigare uttalade krav på snabb och bra flygförbindelse förregionvårdspatienter i norra sjukvårdsregionen tillgodoses.1991/92:A437 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den reguljära flygtrafikenHagfors--får ett särskilt stöd.1991/92:Fö331 av och (bådanyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en regionflygplats i förläggas till F13.Gällande riktlinjer för luftfartspolitiken, m.m.Övergripande riktlinjer och grundläggande bestämmelserUtgångspunkt för statens handlande på luftfartens område skall-- liksom när det gäller andra trafikgrenar -- vara detursprungligen formulerade och trafikpolitiskabeslut kompletterade, övergripande målet för samhälletstrafikpolitik "att erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader" (prop. 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talets.294--330, bet. TU22, rskr. 249).Grundläggande bestämmelser om luftfarten har meddelats iluftfartslagen (1957:297). Närmare bestämmelser har bl.a.meddelats i luftfartsförordningen (1986:171).Utformningen av våra bestämmelser om luftfarten har i storutsträckning baserats på internationella åtaganden som Sverigehar gjort genom tillträde till olika konventioner på luftfartensområde.Om flygtrafikförsörjningen m.m.Former för regleringFör luftfartsverksamhet i förvärvssyfte krävs enligtluftfartslagen tillstånd. Vid prövning av tillstånd skall detekniska och ekonomiska förutsättningarna för trafiken beaktas.Företräde till att få tillstånd (koncessioner) för luftfart iregelbunden trafik (linjefart) i förvärvssyfte har lämnatskonsortiet () för utrikestrafikoch viss inrikestrafik samt () för inrikestrafiki övrigt.Scandinavian Airlines System (), () ochSwedair ABInom skandinavisk luftfart hade visst samarbete mellanluftfartsbolagen förekommit redan före det andra världskriget.Efter kriget förstärktes detta samarbete. För att fortsätta ochförstärka samarbetet träffade de skandinaviska luftfartsbolagen-- Det svenska AB Aerotransport (ABA), Det DanskeLuftfartselskab A/S (DDL) och Det Norske Luftfartsselskap A/S(DNL) -- ett avtal (det s.k. konsortialavtalet) ombildande av konsortiet med uppgiftatt för parternas räkning och såsom en enhet bedrivatrafikflygning och annan i samband därmed stående verksamhet.Vissa tillägg har genom avtal mellan parterna tillförtskonsortialavtalet, och de har i olika omgångar avtalat omförlängning av giltighetstiden för detta, senast för tid t.o.m.den 30 september 2005.ABAs andel i SAS är tre sjundedelar och andelarna förettvart av DDL och DNL två sjundedelar. Hälften avaktiekapitalen i SAS moderbolag ägs av vederbörande stat ochhälften av privata intressenter.ABA och SAS har vardera ägt iLinjeflyg AB (). sålde emellertid SAS sin hälft tillBilspedition AB. Denna hälft har SAS återköpt samt frånABA förvärvat ytterligare aktier i så att SAS numeraäger av aktiekapitalet i . SAS förvärv avägarmajoritet i Linjeflyg prövas avnäringsfrihetsombudsmannen enligt konkurrenslagstiftningen.ABA äger vidare en fjärdedel av och Linjeflyg trefjärdedelar av detta bolag.Riksdagen godkände (prop. 1986/87:4, bet. TU5, rskr.49) att konsortialavtalet rörande SAS med gjorda ändringarfortsatt skall ligga till grund för det skandinaviskaluftfartssamarbetet t.o.m. . Motsvarandegodkännanden har lämnats av det danska och detnorska . De skandinaviska parlamentens beslut innebäratt SAS i princip skall ha företrädesrätt till koncessioner förinternationell trafik.Riktlinjer för meddelande av trafiktillstånd (koncessioner)för inrikestrafikI trafikpolitiska beslut sades att staten genom enlämplig infrastruktur och genom koncessionsgivningen har ettansvar för att stärka och vidareutveckla enflygtrafikförsörjning med tillfredsställande nationell täckning.Stommen i den nationella flygtrafikförsörjningenskulle enligt beslutet vara det trafiknät som SAS och Linjeflygtrafikerade i egen regi eller genom entreprenör, kallatprimärnätet, med undantag för "det inre Norrlandsnätet". SASoch Linjeflyg skulle ha en prioriterad ställning i dennationella trafikförsörjningen.Vid tiden beslut bedrev -- medStockholm-Arlanda flygplats som "nav" -- SAS trafik påflyglinjerna till , samt --. Linjeflygbedrev med samma "nav" trafik på flyglinjerna till ,, , , , , ,, , , , , ,, , och . Det "inreNorrlandsnätet" omfattade den trafik som bedrev pålinjen --för SAS räkning samt mellan ,, , och för Linjeflygsräkning.Som sekundärflyg betecknades trafik med flygplan med enhögsta tillåten startvikt på (högsta tillåtna startviktför flygplan av typen är ca ). Sekundärflygetbetraktas trafikpolitiska beslut som ett värdefulltkomplement till trafiken på primärnätet. Sekundärflyget bordeenligt beslutet utvecklas efter marknadens behov påaffärsmässiga grunder. Koncessionsgivningen skulle inriktas påatt underlätta och stödja branschens egen omstrukturering.Sekundärflygbolagen borde ges bättre möjligheter till långsiktigplanering.Riksdagsbeslutet om nya riktlinjer för inrikesflygtrafikFörslag av konkurrenskommitténKonkurrenskommittén (C 1989:03) -- som hade i uppdrag attutreda hur konkurrenspolitiken ytterligare kan förstärkas --avlämnade delbetänkandet (SOU 1990:58) Konkurrens iinrikesflyget. Förslagen i betänkandet kan sammanfattas enligtdet följande.Fritt marknadstillträde på linjer med en trafikvolym större änca 300000 passagerare , men bibehållet monopol (för SASoch Linjeflyg) på övriga primärlinjer. Möjlighet öppnas för allakompetenta svenska företag att öppna nya linjer, men en prövningav vilket företag som skall få tillstånd skall ske, om det finnsmer än en sökande.Regionalpolitiskt motiverade linjer som inte väntas kunnadrivas med företagsekonomisk lönsamhet skall kunna ges bidrag avstatliga medel, vilka erhålls genom att en särskild avgift tasut på inrikes flygresor. Trafikutövarna skall utses genomanbudskonkurrens.Åtgärder vidtas för att på öka antalet tillgängliga"slots" (start--landningstider). Tidsdifferentierade avgifterinförs eller tillgängliga slots omfördelas, om förhandlingarmellan flygföretagen inte leder till en godtagbar lösning.I ett senare skede, när nya flygföretag har utvecklats ochfått en starkare ställning och när trafiken i haravreglerats mera, bör en fullständig avreglering genomföras.Målsättningen bör vara att tillskapa en helt fri inrikesflygmarknad så snabbt som möjligt, men att se till attavregleringen inte medför negativa konsekvenser förkonsumenterna.Riksdagens beslutI proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxtanmäldes konkurrenskommitténs betänkande och remissbehandlingenav detta.Regeringen framhöll att de trafikpolitiska målen beträffandetillgänglighet, effektivitet, säkerhet, god miljö och regionalbalans ligger fast, att effektivitetsvinster bör kunna uppnåsinom det svenska inrikesflyget genom ökad konkurrens och meravreglerade marknadsformer till gagn för konsumenter ochnäringsliv samt att konkurrensförhållandena för svensk inrikesflygtrafik så långt möjligt bör harmoniseras med dem inomEG-länderna.Regeringen föreslog emellertid en etappvis avreglering avtillträdet för flygföretagen till den inrikes primärtrafiken.Sekundärflyget skulle utvecklas efter marknadens behov påaffärsmässiga grunder. Som en första etapp i en avregleringbeträffande primärnätet föreslog regeringen att SAS ochLinjeflyg skulle ges möjlighet att konkurrera inbördes påprimärflygnätet. Detta skulle ske genom att båda flygföretagenkunde få parallella koncessioner på dessa linjer från den 1januari 1992. Andra flygföretag skulle ges ökade möjligheter atttrafikera sådana inrikeslinjer där SAS och Linjeflyg intebedriver trafik. Detta skulle ske genom att SAS och Linjeflygsprioriterade ställning vid nyetablering av linjer upphörde. SASoch Linjeflygs åtaganden bl.a. beträffande det inreNorrlandsflyget skulle bibehållas.Den vidare utvecklingen mot avreglering gjorde regeringenberoende av ökning av kapaciteten på Stockholm-Arlandaflygplats. borde sålunda enligt regeringen ges iuppdrag att i samråd med konkurrensmyndigheterna lämnaförslag till de närmare regler som skall gälla i ett avregleratsystem och som kan träda i kraft senast när ytterligarekapacitet vid har tillkommit (en tredjelandningsbana beräknades kunna tas i bruk tidigast ).På förslag av trafikutskottet (bet. 1990/91:TU27) beslötriksdagen (rskr. 287) godkänna de i propositionen föreslagna nyariktlinjerna för inrikes flygtrafik från den 1 januari 1992.Avtal mellan , och EG om civil luftfartRiksdagen godkände (prop. 1991/92:29, bet.TU4, rskr. 111) ett träffat preliminärt avtalmellan , och den Europeiska ekonomiska gemenskapen(EG) om civil luftfart. Avtalet jämställer och medEG:s medlemsstater såvitt gäller rättigheter och skyldigheter påden civila luftfartens område. Avtalet innehåller främstbestämmelser som riktar sig mot konkurrensbegränsande avtal ochmissbruk av dominerande ställning på marknaden samt motkonkurrenssnedvridande stödåtgärder med allmänna medel. Etttjugotal EG-förordningar och direktiv (rättsakter) görs tillavtalsinnehåll. Avtalet, som ännu inte har trätt i kraft skallupphöra att gälla då avtal mellan EG och EFTA-länderna om ettEuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) träder i kraft.Nya EG-rättsakter skall kunna införlivas med avtalet enligtviss föreskriven ordning. Utvecklingen inom EG beräknas kommaatt gå mot ytterligare liberaliseringar redan från den 1 januari1993.Myndighetsstrukturen inom luftfartssektornRiktlinjer beträffande huvudmannaskapet för flygplatser förcivil luftfartEnligt riktlinjer för luftfartsverkets verksamhet ochorganisation som godkände (prop. 1967:57s.43, bet. SU107, rskr. 267) skall luftfartsverket (LFV)driva och förvalta statliga flygplatser för linjefart (i prop.1967:57 kallade primärflygplatser). Även landsting, kommunereller enskilda intressenter skall enligt dessa riktlinjer kunnaanlägga, driva och förvalta flygplatser för linjefart. Andraflygplatser än sådana med linjefart bör enligt riktlinjerna äveni fortsättningen vara en angelägenhet för landsting, kommuneller enskild intressent.I 1982 års luftfartspolitiska beslut fastslogs att deflygplatser som huvudsakligen betjänar allmänflyget inte helleri fortsättningen bör vara en statlig angelägenhet utan enangelägenhet för kommun, landsting eller enskild intressent(prop. 1981/82:98 s.33--34).I 1988 års trafikpolitiska beslut uttalades att det i principinte fanns någon anledning att ändra på den sålunda beslutadeordningen för fördelning av ansvaret för flygplatser i vårtland. Emellertid förutskickades överväganden om nyaorganisationsformer för huvudmannaskap för flygplatser m.m.Dessa överväganden har gjorts av den tillkalladeflygplatsutredningen (K1989:01), vars förslag redovisas nedan.Antalet flygplatserVid utgången av fanns 214 av luftfartsverketregistrerade flygplatser för civil och militär luftfart. Avflygplatserna var 57 trafikflygplatser, dvs. de kan användasunder s.k. instrumentväderförhållanden.På 44 av trafikflygplatserna bedrevs linjefart.Luftfartsverket förvaltade 14 statliga flygplatser för civilluftfart och drev flygstationer för sådan luftfart på 5 militäraflottiljflygplatser. Kommuner ägde 14 flygplatser och drevflygstationer på 10 militära flygplatser/övningsfält. ägde en trafikflygplats med linjefart(flygplats).Av flygplatserna/flygstationerna för de ovan (s. 7) angivnadestinationerna i primärnätet hade de i (),, (), (Malöga) och Växjökommunala huvudmän. Bansystemen i , ochKristianstad var emellertid militära. Övriga flygplatser iprimärnätet drevs av luftfartsverket. Någon ändring har inteskett i dessa förhållanden.De av luftfartsverket drivna ochNorrköpings flygplatser ingick inte i primärnätet.Luftfartsverkets uppgifter och organisation samt styrningen avverketLuftfartsverket har enligt verkets instruktion (1988:78) handom frågor som rör den civila luftfarten. Verkets huvuduppgifterär att (1) främja utvecklingen av den civila luftfarten, (2)driva och förvalta statens flygplatser för civil luftfart, (3)utöva tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, (4)svara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfartsamt (5) ombesörja beredskapsplanläggning för civilaflygtransporter.Luftfartsverket och de företag där staten genom verketdirekt eller indirekt har ett bestämmande inflytande bildartillsammans en affärsverkskoncern.Luftfartsverkets nuvarande organisation grundar sig i huvudsakpå beslut av (prop. 1984/85:25 bil. 4, bet.TU7, rskr. I organisationen har myndighetsfunktioner ochrörelsedrivande funktioner avgränsats från varandra.Myndighetsfunktionerna omfattar i huvudsak tvåärendegrupper, nämligen dels myndighetsfrågor av trafikalkaraktär, dvs. i huvudsak frågor om transportreglering,transportförsörjning och transportplanering, som handläggs inomverkets luftfartspolitiska avdelning, dels flygsäkerhetsfrågorsom handläggs inom luftfartsinspektionen.De rörelsedrivande verksamheterna omfattar driften av de 14statliga flygplatserna för civil reguljär trafik, de 5flygstationerna för sådan trafik på militära flygplatser samtett 30-tal flygtrafiktjänstenheter för den civila och militäraluftfarten, m.m.Riksdagen uttalade under förra (bet. 1990/91:TU20 s.15, rskr. 177) med anledning av motionsförslag att tiden nu ärmogen för att man skiljer luftfartsinpektionen från LFV ochinrättar luftfartsinspektionen som en särskild myndighet.Riksdagen begärde att regeringen redan under det kommandebudgetåret skulle återkomma till med närmare förslag idenna fråga.Resultatutjämning mellan flygplatserDe statliga civila flygplatserna (varmed också avses destatliga flygstationerna för civil luftfart på militäraflygplatser) är kostnads- och intäktsmässigt integrerade i ettsammanhållet system. De avgifter som fastställs för nyttjandetav de olika flygplatserna har sålunda baserats på den samladekostnaden för driften av de flygplatser som staten har. Dettainnebär att lönsamma flygplatser lämnar bidrag till olönsammaflygplatser och att sålunda en resultatutjämning sker mellanflygplatserna.Tidsbegränsad resultatutjämning mellan statliga och kommunalaflygplatserI enlighet med l982 års luftfartspolitiska beslut (prop.1981/82:98, bet. 339) hade till huvudmännen förKristianstads och flygplatser fr.o.m. /83utgått kostnadsersättningar från luftfartsverket tillkostnadstäckning enligt särskilt avtal.1988 års trafikpolitiska beslut innebar bl.a. att etttidsbegränsat system för resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser infördes. Enligt detta system fårkommunala flygplatser, som uppnår en trafikvolym i intervallet100000--200000 passagerare i inrikes linjefart, ettresultatutjämningsbidrag från luftfartsverket. Bidraget uppgårtill 30 milj.kr., som fördelas till de kommunala flygplatsernaöver en femårsperiod i direkt proportion till redovisadtrafikvolym. Bidraget avtrappas successivt från 8 /89 till 4 milj.kr. Dekommunala flygplatserna/flygstationerna i ,, och har haft sådan trafikvolymatt de erhållit resultatutjämningsbidrag.Översyn av affärsverken inom kommunikationsdepartementetsområdeUnder påbörjades inom ett arbetemed att se över styrningen av affärsverken inomkommunikationsdepartementets område, dvs. bl.a. luftfartsverket.Översynen innefattar frågor om redovisning, ekonomisk styrning,treårsplaner samt hur verkens redovisning av detregionalpolitiska och sociala ansvaret skall utformas. Arbetetskall bl.a. utmynna i en precisering av formerna för denägarmässiga resultatuppföljningen inom regeringskansliet.Förslag av flygplatsutredningen och regeringens bedömningar avförslagenFlygplatsutredningens förslagFlygplatsutredningen (K 1989:01) -- som hade haft i uppdragatt utreda frågor om former och principer för huvudmannaskapetför flygplatser, vilka ingår i inrikesflygets primärnät --avlämnade sitt betänkande (SOU 1990:55) Flygplats2000 -- De svenska flygplatserna . Förslagen ibetänkandet kan sammanfattas enligt det följande.De svenska flygplatserna med linjetrafik delas in i ettstomnät, till vilket hänförs de flygplatser (varmed ävenavses statliga och kommunala flygstationer på militära flygfält)som var flygplatser i primärnätet jämte Norrköpingsflygplats -- dvs.