bet · GF01SfU9 · 1992-03-26 00:00:00 — I samband därmed behandlades ävenmotionsyrkanden om bl.a. att studerande som inte uppbarstudiestöd och utländska studerande skulle ha rätt tillCSN-kort och att avtal skulle träffas även medlänstrafikbolagen i . Utskottet konstaterade därvid attde avtal som CSN träffat innebar mycket förmånliga reserabatterför de studerande och att i synnerhet studerande frånglesbygdsområden hade fått väsentligt förbättraderabattmöjligheter. Den grupp som enligt de träffade avtalenskulle få rabatt borde generellt sett vara den som hade störstbehov av förmånerna. Utskottet förutsatte emellertid att CSNnoga skulle följa effekterna av de nya reserabatterna och läggafram förslag om åtgärder behövde vidtas. Såvitt avsågförhandlingar för följande budgetår utgick utskottet från attCSN kom att fortsatt sträva efter att nå de reserabatter förstuderande som sammantaget är de förmånligaste möjliga inomtillgängligt ekonomiskt utrymme. Utskottet utgick därvid frånatt CSN i dessa strävanden inte uteslöt möjligheten tilluppgörelse även med olika länstrafikbolag.Det nu träffade avtalet överensstämmer som nämnts medfjolårets och ligger inom en i det närmaste oförändradkostnadsram. Utskottet anser att CSN därmed har nått ett mycketgott förhandlingsresultat. Utskottet har inhämtat att enutvidgning av avtalet till att avse motsvarande rabatter påbiljettpriserna på Norrlandslänens trafikbolag, som samtidigtskulle ge bolagen den av dem önskade fulla kostnadstäckningen,skulle föranlett en ökad kostnad för staten med 50--60 milj.kr.Diskussioner pågår fortfarande mellan CSN och dessa trafikbolagmed målet att man skall nå totalt samma biljettpriser efterrabatt som för lika långa färdsträckor med SJ, beroende på attlänstrafikbolagens biljettpriser redan nu är väsentligt lägreän SJ:s priser. Vid en sådan lösning skulle kostnaderna förstaten bli betydligt lägre. Vad avser rabatter till utländskastuderande har CSN goda förhoppningar om att kunna lösa dennafråga till det nya budgetårets början inom en oförändradkostnadsram, och CSN har redan gått ut med en förfrågan tillberörda utbildningsanstalter om uppgifter om sådana studerande.Utskottet anser med det anförda att motionerna Sf19, Sf20,Sf21, Sf507 och Sf508 inte nu bör föranleda någon riksdagensåtgärd.I motion Sf18 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att det är av stor betydelse attreserabatten till studerande blir ett permanent inslag istudiestödssystemet.Utskottet kan instämma i vad motionärerna anfört ombetydelsen av fortsatta reserabatter. Systemet har redanfunnits , och utskottet anser därmed att detutgör ett permanent inslag i studiestödssystemet. Någottillkännagivande härom anser utskottet inte påkallat, ochmotion Sf18 får anses tillgodosedd med det anförda.Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillmedelsanvisning för reserabatter till studerande ävensomförslaget om att 4 milj. kr. skall beräknas förresekostnadsersättningar till studerande vid statens skolor förvuxna i och . I enlighet härmed bör tillanslaget F 6. anvisas ett förslagsanslag på 110 235 000 kr.F 7. Utbildningsarvoden till studerande vid vissalärarutbildningarFrån anslaget betalas utgifter för utbildningsarvoden tillstuderande vid folkhögskollärarlinjen, handels- ochkontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen,vårdlärarlinjen och specialpedagogiska påbyggnadslinjen.I propositionen anförs att syftet med arvodet är attrekrytera personer med bred erfarenhet från ett aktuelltyrkesområde till läraryrket. Folkhögskollärarlinjen skiljer sigfrån övriga linjer bl.a. genom att kravet från tidigareyrkeserfarenhet för antagning är mindre uttalat. Till skillnadfrån vad som gäller för skolväsendet i övrigt ställer detallmänna numera inte heller några krav på att folkhögskolanskall ha lärare med någon viss lärarutbildning. Föredragandenkommer därför senare att föreslå regeringen attutbildningsarvode inte längre skall utges till studerande vidfolkhögskollärarlinjen.Utbildningsarvodet föreslås höjt från . Vidare föreslås att till anslaget F7 för /93 skall anvisas ett förslagsanslag på121 400 000 kr.I fyra motioner, Sf502 av och (), Sf505 av m.fl. (s), Sf506 av IréneVestlund (s) och Sf509 av m.fl. (v) begärsatt utbildningsarvode skall utgå även fortsättningsvis tillstuderande vid folkhögskollärarlinjen. I motion Sf509 begärs iyrkande 1 att ytterligare . skall anslås förändamålet och -- om yrkande 1 ej bifalls av -- iyrkande 2 att utbildningsbidraget skall behållas på nuvarandenivå och beviljas även under /93 till studerandevid folkhögskollärarlinjen.Utskottet delar regeringens uppfattning attutbildningsbidraget till elever på folkhögskollärarlinjen bort. Utskottet anser emellertid att det är rimligt att deelever som redan påbörjat sin utbildning får slutföra den medfortsatt utbildningsbidrag. Enligt vad utskottet inhämtat frånregeringskansliet ryms kostnaderna härför inom det föreslagnaförslagsanslaget F 7. Vad utskottet anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf502, Sf505, Sf506 och Sf509, sistnämnda motion i vad den intetillgodosetts genom vad utskottet anfört.Övriga frågorCSN har i en dagtecknad skrivelse tillutskottet påtalat brister i reglerna för samordning mellanrehabiliteringspenning enligt 22 kap. lagen om allmänförsäkring och olika former av studiestöd och utbildningsarvodeenligt studiestödslagen. CSN har därvid föreslagit attstudiestödslagen ändras så att statligt studiestöd inte skallkunna beviljas och uppbäras under tid för vilkenrehabiliteringspenning utgår.Utskottet är för sin del inte övertygat om att den lösningCSN föreslagit är den lämpligaste, utan att det också ärreglerna i lagen om allmän försäkring som behöver ses över föratt man skall uppnå en lämplig samordning. Utskottet föreslårdärför att den av CSN väckta frågan skall övervägas inomregeringskansliet i samråd mellan ochutbildningsdepartementet. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. beträffande studiemedelsnämnder ochvuxenutbildningsnämnderatt med bifall till proposition 1991/92:76 i dennadel och proposition 1991/92:100 och med avslag på motionerna1991/92:Ub8 yrkandena 1 och 2 och 1991/92:Ub9 yrkande 3dels godkänner de organisationsförändringar inomstudiestödsområdet som förordats i proposition 1991/92:76,dels antar de i proposition 1991/92:100 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser1 kap. 6 §, 3 kap. 16 § första stycket, 4 kap. 37 §, 6 kap. 6 §sista stycket och 8 kap. 23 §,b) lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa,c) lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,res. 1 (s)2. beträffande anslag till m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 och medavslag på motion 1991/92:Sf504 yrkandena 5 och 6 delsgodkänner att . av de medel som tillfallerstaten genom utbildningsavgiften för /93 användsför att delvis finansiera anslaget Centrala studiestödsnämndenm.m.,dels till m.m. /93 anvisar ett ramanslag på ,res. 2 (s)3. beträffande utredning om gymnasieelevers villkor m.m.att avslår motion 1991/92:So270 yrkande 4,4. beträffande anslag till Studiehjälp m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 tillStudiehjälp m.m. för /93 anvisar ettförslagsanslag på 2331335000kr.,5. beträffande studielönatt avslår motion 1991/92:A805 yrkande 30,6. beträffande studiemedel vid att avslår motion1991/92:Sf511,7. beträffande studiemedel vid Forumskolornaatt avslår motion 1991/92:Ub448 yrkande 2,8. beträffande anslag till Studiemedel m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 tillStudiemedel m.m. för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,9. beträffande regeländringar inom vuxenstudiestödetatt med bifall till proposition 1991/92:100 och medavslag på motionerna 1991/92:Sf501, 1991/92:Sf504 yrkande 8,1991/92:Sf510 yrkandena 1--3, 1991/92:Sf512 samt 1991/92:A805yrkande 31 i denna del antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)såvitt avser 5 kap. 2 och 4 §§ och 6 kap. 2 och 4 §§ samt 6 §första stycket,res. 3 (s)10. beträffande differentierat vuxenstudiestödatt avslår motion 1991/92:A805 yrkande 31 i dennadel,11. beträffande anslag till Vuxenstudiestöd m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 och medavslag på motionerna 1991/92:Sf504 yrkandena 1--4 och1991/92:Sf510 yrkandena 4--6,dels godkänner att 1341300000kr. av de medel somtillfaller statsverket genom utbildningsavgiften för budgetåret1992/93 används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestödm.m.,dels till Vuxenstudiestöd m.m. för /93anvisar ett reservationsanslag på ,res. 3 (s)men. (v)12. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar det i proposition 1991/92:100 framlagdaförslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) ivad det inte berörts i mom. 1 och 9 ovan,13. beträffande teckenspråksundervisningatt avslår motion 1991/92:Sf503,14. beträffande anslag till Timersättning vid vissavuxenutbildningaratt med anledning av proposition 1991/92:100dels godkänner att . av de medel somtillfaller statsverket genom utbildningsavgiften för budgetåret1992/93 används för att finansiera anslaget Timersättning vidvissa vuxenutbildningar,dels till Timersättning vid vissa vuxenutbildningarför /93 anvisar ett förslagsanslag på68500000 kr.,15. beträffande reserabatter då studiemedel inte uppbärsatt avslår motion 1991/92:Sf21,16. beträffande reserabatter till utländska studerandeatt avslår motionerna 1991/92:Sf20 yrkandena 3 och4 och 1991/92:Sf508,17. beträffande reserabatter hos länstrafikbolagenatt avslår motionerna 1991/92:Sf19, 1991/92:Sf20yrkandena 1 och 2 och 1991/92:Sf507,18. beträffande uttalande om reserabatteratt avslår motion 1991/92:Sf18,res. 4 (s)19. beträffande anslag till Bidrag till vissa studiesocialaändamålatt med anledning av proposition 1991/92:100 ochmed bifall till proposition 1991/92:87dels medger att regeringen lämnar talboks- ochpunktskriftsbiblioteket det beställningsbemyndigande om4 . som förordats i propositionen,dels till Bidrag till vissa studiesociala ändamål /93 anvisar ett förslagsanslag på 110235000kr.,20. beträffande utbildningsarvoden till elever vidfolkhögskollärarlinjenatt med anledning av proposition 1991/92:100 ochmotion 1991/92:Sf509 yrkande 2 och med avslag på motionerna1991/92:Sf502, 1991/92:Sf505, 1991/92:Sf506 och 1991/92:Sf509yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,men. (v)23. beträffande anslag till Utbildningsarvoden tillstuderande vid vissa lärarutbildningaratt med bifall till proposition 1991/92:100 och medavslag på motion 1991/92:Sf509 yrkande 1 i denna del tillUtbildningsarvoden till studerande vid vissalärarutbildningar för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,24. beträffande samordning mellan rehabiliteringspenningoch statligt studiestödatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Stockholm den 26 mars 1992På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), MargitGennser (m), (), (), (), (), (), (),(nyd), () (),(), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Studiemedelsnämnder och vuxenutbildningsnämnder (mom. 1), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att studiemedelsnämnderna, som har funnitssedan 1965, har fyllt en viktig funktion när det gällerutformningen av praxis i studiemedelsärenden.Nämnderna har en bred sammansättning och behandlarärenden där det gäller att bedöma den enskildes studiesituationoch personliga förhållanden som kan ha inverkat påstudietakten.Vuxenutbildningsnämnderna behandlar främst frågor somrör fördelningen av medel mellan ansökningstillfällena, urvalbland sökande till korttidsstudiestöd, särskilt vuxenstudiestödoch statsbidrag för uppsökande verksamhet på arbetsplatser.Eftersom dessa stöd finansieras av en särskildvuxenutbildningsavgift har ett starkt fackligt inflytande inämnderna varit naturligt. De fackliga representanternaserfarenheter och kunskaper har varit av mycket stor betydelse ialla svåra bedömningsärenden.Utvecklingen inom studiestödsadministrationen har undersenare år präglats av rationalisering, samordning ochdecentralisering. De riktlinjer som tidigareenhälligt godkänt innebär att en successiv övergång tillsammanhållna länskanslier skulle ske med sikte på enstudiestödsnämnd i varje län, där samtliga typer av ärendenskulle behandlas. Förslag om de framtida länsnämndernasutformning har varit föremål för remissbehandling.Finvuxutredningen, som haft till uppgift att utreda villkorenför vuxnas studiefinansiering, har därefter lagt fram förslagom avveckling av vuxenutbildningsnämnderna. Utredningensförslag i detta hänseende är emellertid kopplat till förslag omstora förändringar i studiestödens utformning, bl.a. en garantiför stöd till alla vuxna som vill läsa på grundskole- ochgymnasienivå. Införs en sådan garanti försvinner vissa urvals-och bedömningsbehov i vuxenstudiestödsärendena, och utskottetanser att det då är naturligt att överväga förändringar inämndorganisationen. Det förslag som propositionen nuinnehåller, nämligen att avskaffa förtroendemannainflytandet ialla typer av studiestödsärenden, har däremot aldrig tidigarevarit föremål för diskussion.Några skäl för att slopa även studiemedelsnämnderna har överhuvud taget inte framförts i propositionen eller avutskottsmajoriteten. I propositionen anförs attfinvuxutredningens förslag är under beredning inomutbildningsdepartementet och att utredningens förslag som rörstöden för längre studier kommer att bedömas i samband med deförändringar som kan bli aktuella till följd av översynen avstudiemedelssystemet. Eftersom frågor om nämndorganisation ochadministration av studiestödssystemet hänger samman medresultatet av detta utredningsarbete anser utskottet att ettbeslut om förändring i nämndorganisationen måste anstå tilldess att beslut fattas om hur studiestödssystemet skallutformas . De större möjligheter tillhelhetslösningar och en mer flexibel resursanvändning somåsyftas med propositionens förslag kan uppnås genom attnämndernas kansliorganisation inordnas i myndigheten utskottets förslag om att studiemedelsnämnderna ochvuxenutbildningsnämnderna skall vara kvar bevara möjlighetenatt överklaga nämndernas beslut.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till regeringensförslag om att studiemedelsnämnderna ochvuxenutbildningsnämnderna skall upphöra den 1 juli 1992.Enligt utskottets mening måste det även i framtidenfinnas regionalt förtroendemannainflytande i för medborgarnaviktiga studiestödsbeslut, där urvals- ochskälighetsbedömningar förekommer. Det är också viktigt att ettreellt studerandeinflytande på dessa beslut garanteras och attdet finns möjlighet att överklaga till högre instans. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffandestudiemedelsnämnder och vuxenutbildningsnämnderatt riksdagenmed bifall till motionerna 1991/92:Ub8 yrkandena 1 och 2 och1991/92:Ub9 yrkande 3dels avslårproposition 1991/92:76 i denna deldels avslårde i proposition 1991/92:100 framlagda förslagen till a) lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 1 kap. 6§, 3 kap. 16 § första stycket, 4 kap. 37 §, 6 kap. 6 § sistastycket och 8 kap. 23 §,b) lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa,c) lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört beträffande framtida utformning avförtroendemannainflytande i studiestödsärenden,2. Anslag till m.m. (mom. 2), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Utskottet som" och slutar med "och 6" bort haföljande lydelse:Till följd av utskottets förslag i reservationerna 1 och 3bör ramanslaget . m.m. ökas med5 milj. kr. Ökningen bör finansieras genom medel frånutbildningsavgiften som överförs från anslaget F 4.Vuxenstudiestöd m.m.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffandeanslag till m.m.att riksdagenmed bifall till motion 1991/92:Sf504 yrkandena 5 och 6 och medanledning av proposition 1991/92:100delsgodkänner att . av de medel som tillfaller statengenom utbildningsavgiften för /93 används föratt delvis finansiera anslaget Centrala studiestödsnämndenm.m.,dels tillCentrala m.m. för /93anvisar ett ramanslag på 154 977 000 kr.3. Regeländringar inom vuxenstudiestödet (mom. 9) och anslagtill vuxenstudiestöd m.m. (mom. 11), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet anser" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Under det senaste halvseklet har den högre utbildningenblivit tillgänglig för nya sociala skikt som en riktdifferentierad vuxenutbildning har utvecklats. Denbreddutbildning som kommit allt fler människor till del är ettav samhällets främsta medel för att främja välstånd och välfärdoch tillgodose arbetsmarknadens krav på välutbildadarbetskraft. Den snabba utvecklingen mot ett merakunskapsintensivt arbetsliv skärper anspråken påvuxenutbildningen och att utveckla näringslivet blir i långastycken liktydigt med att utveckla den mänskliga arbetskraften.De redan yrkesverksamma behöver möjligheter att bygga på denutbildning de tidigare fått eftersom kraven har ökat sedan dentid de genomgick antingen en teoretisk eller praktiskutbildning. En förbättrad utbildning är dessutom ett av deviktigaste instrumenten för att ge den enskilde löntagarenstörre inflytande över sin situation i arbetslivet. Denkraftiga utbyggnad som skett av ungdomens utbildning harfördjupat den utbildningsklyfta som finns mellan yngre ochäldre. Närmare 800 000 svenskar harkortare formell utbildning än nio år.När vuxenstudiestöden infördes var tanken att alla iett kortare perspektiv skulle få minst gymnasiekompetens. Påsikt skulle högskoleutbildning göras möjlig för flertalet.Den uppsökande verksamheten utgör ett mycket väsentligt inslagi arbetstagarorganisationernas rekrytering till såväl korta sommer omfattande studier. Skälen till att påbörja längre studiergrundläggs genom de kortare kurserna. Regeringens slopande avde bägge anslagen på rekryteringsområdet om tillsammans 75milj.kr. rycker undan grunden för en aktiv rekrytering påarbetsplatserna och kan inte ses som en besparing föreslagen urett långsiktigt utbildningspolitiskt intresse. Utan en effektivrekrytering på arbetsplatserna är risken mycket stor attmålsättningen om att utjämna skillnaderna i utbildning mellanäldre och yngre generationer inte kan uppfyllas.I en situation med hög arbetslöshet och låg tillväxt, medminskande ungdomskullar, och då internationaliseringen ställerhögre krav på språkkunskaper, är det enligt utskottets meningfel att genomföra nedskärningar på vuxenutbildningens ochvuxenstudiestödens område. Minskningen med 225 milj.kr. avanslagen till vuxenstudiestöden medför att färrekorttidsutbildade löntagare, handikappade och invandrare kanpåbörja vuxenstudier. Den sammantagna effekten av reduceringenav bidragen innebär på kort sikt att arbetslösheten ökar. Pålängre sikt undermineras den för industrin och arbetslivet iövrigt nödvändiga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden.Utskottet anser att detta är en orationell och orättfärdigåtgärd i ett läge när behoven av utbildning är som störst.Av de förslag som lämnats av finvuxutredningen, harregeringen i budgetpropositionen lösgjort slopande avkollektiva ansökningar samt förslagen om begränsat ämnesval ochbegränsad åldersgräns, utan att beakta helheten i förslagen.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attfinvuxutredningen föreslagit att en särskild resurs förfackliga studier skulle avsättas av utbildningsmedlen.Vuxenutbildningsavgiften avsågs ursprungligen skola användasför vuxenstudiestöd. En mindre del av avgiften har emellertidkommit att användas för andra vuxenutbildningsändamål för attförstärka statsbudgeten. Utskottet anser principiellt attresurserna från den del av utbildningsavgiften som motsvararden gamla vuxenutbildningsavgiften skall användas för avseddaändamål, dvs. samtliga medel från avgiften bör på sikttillföras anslagsposten Vuxenstudiestöd m.m. Regeringensförevarande förslag innebär ett alltför stort avsteg från dennaprincip genom att ytterligare 225 milj.kr. överförs för andravuxenutbildningsändamål än studiestöd.Utskottet anser med det anförda att regeringens förslag tillregelförändringar inom korttidsstudiestöden ochinternatbidragen, utom såvitt avser beloppshöjningarna avstödens belopp, bör avvisas och att ytterligare 220 milj.kr.bör tillföras anslaget Vuxenstudiestöd m.m. fördelade påföljande anslagsposter:1. Korttidsstudiestöd och internatbidrag + 150 milj.kr.2. Vuxenstudiebidrag -- 5 milj. kr. (tillförs anslaget )3. Medel för uppsökande verksamhet på arbetsplatser + 55milj.kr.4. Planering av uppsökande verksamhet och utbildning avfackliga studieorganisatörer + 20 milj. kr.dels att momenten 9 och 11 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:9. beträffanderegeländringar inom vuxenstudiestödetatt riksdagenmed bifall till motionerna 1991/92:Sf504 yrkande 8 och1991/92:Sf510 yrkandena 1--3 och med anledning av motionerna1991/92:Sf501, 1991/92:Sf512 och 1991/92:A805 yrkande 31 idenna deldels avslårdet i proposition 1991/92:100 framlagda förslaget till lag omändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 5 kap. 2 och4 §§ och 6 kap. 2 och 4 §§ samt 6 § första stycket,dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omregeländringar inom vuxenstudiestödet,11. beträffandeanslag till vuxenstudiestöd m.m.att riksdagenmed bifall till motion 1991/92:Sf504 yrkandena 1--4 och medanledning av proposition 1991/92:100 och motion 1991/92:Sf510yrkandena 4--6delsgodkänner att 1 . av de medel som tillfallerstaten genom utbildningsavgiften för /93 användsför att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m.m.dels till Vuxenstudiestöd m.m. för budgetåret1992/93 anvisar ett reservationsanslag på 1 ,dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omfördelning av medel inom anslaget,4. Uttalande om reserabatter (mom. 18), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet kan" och slutar med "det anförda." bortha följande lydelse:Utskottet vill erinra om att tidigare på förslag avutskottet uttalat att de reserabatter som var förknippade medCSN-kortet var utomordentligt värdefulla för studenterna, ochutskottet har fortfarande denna uppfattning. Utskottet anserockså att rabatterna har stora fördelar ur miljö- ochtrafiksäkerhetssynpunkt, varför kollektiva resor böruppmuntras. Vinsterna för detta är svåra att mäta, men detsystem som uppnåtts för reserabatter har en hög grad avmåluppfyllelse också i detta avseende. Trafikföretagen hardessutom insett betydelsen av att tidigt nå en framtidakundkrets. bör mot denna bakgrund som sin meninguttala att det är av stor betydelse att reserabatterna blir ettpermanent inslag i studiestödssystemet.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffandeuttalande om reserabatteratt riksdagenmed bifall till motion 1991/92:Sf18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1.