bet · GG01KrU2 · 1992-10-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner, som samtliga avsermuseifrågor. Bland annat ställs krav på att nya centralmuseerskall bildas med staligt kostnadsansvar. Vidare föreslås attstaten skall medverka i uppbyggnaden av ett invandrarmuseum iBotkyrka. Förslag om utredningar rörande den framtidaverksamheten vid det s.k. resp. samverkanmellan och framställsäven. Ett motionsyrkande har till syfte att --skall återfå sitt gamla namn.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. med hänvisning till principer och riktlinjer i fråga omansvar och uppgifter på museiområdet som antog år1987.Till betänkandet har fogats en reservation. 1991/92:Kr210 av (m) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att iStockholm återfår sitt traditionella namn.1991/92:Kr211 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens medverkan i uppbyggnaden i ett invandrarmuseum för hela samt attförutsättningarna härför närmare utreds.1991/92:Kr264 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om Fotografiska museet.1991/92:Kr265 av och (c, fp)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i bygga ett riksmuseum sombelyser folkrörelsernas framväxt och biblioteksverksamhetenshistoria,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att göra Tekomuseet i tillriksmuseum.1991/92:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bildandet av ""genom samverkan mellan och Nordiska museet.Statsbidrag till museilokaler m.m.Sedan år 1953 har staten stött investeringar i icke-statligalokaler för kulturändamål genom inkomster från särskildakulturlotterier. avvecklades med hänvisning till detekonomiska läget nämnda stöd. biföll ettförslag i budgetpropositionen under bostadshuvudtiteln (prop.1983/84:100 bil. 13 s. 66 och 69) att stöd skulle ges underanslaget Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokalertill ny- och ombyggnad av icke-statliga teater-, konsert- ochmuseilokaler (bet. BoU 1983/84:20, rskr. 1983/83:194). Detframhölls att behovet av stöd i vissa fall var kulturpolitisktangeläget. Projekten kunde också vara angelägna försysselsättningen på byggarbetsmarknaden. Bestämmelserna påområdet togs in i förordningen (1984:703) om statsbidrag tillvissa teaterlokaler m.m.Vid 1989/konstaterade kulturutskottet (bet.1988/89:KrU1 s. 14) att möjligheterna att i större eller mindreutsträckning tillgodose behovet av statligt stöd tillbyggnadsinvesteringar inom kultursektorn genom bidrag enligt detidigare nämnda bestämmelserna förordning i hög gradvar beroende av efterfrågan på stöd till allmännasamlingslokaler och av sysselsättningsläget. Utskottetkonstaterade också att det till följd av dessa omständigheterfanns en rad från kulturpolitisk synpunkt angelägna projekt tillvilka statligt stöd inte kunde utgå. Frågan om huruvida dennasituation borde leda till ett statligt stödsystem borde enligtutskottets mening övervägas i budgetsammanhang.Under /90 beslutade genom bifall reservation att införa ett särskilt stöd till vissaicke-statliga kulturlokaler (1989/90:BoU14, reservation 8, yttr.1989/90:KrU3y, rskr. 1989/90:168). Enligt beslutet skall bidragav statsmedel lämnas för ny- eller ombyggnad -- inbegripetstandardhöjande reparationer, handikappanpassning samt utbyteoch komplettering av inventarier -- av musei-, teater- ochkonsertlokaler som tillhör någon annan än staten.Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1990:573) om stödtill vissa icke-statliga kulturlokaler. Bidrag lämnas med högst30 % av kostnaderna vid nybyggnad och med högst vidombyggnad. Ansökning om bidrag prövas av Boverketssamlingslokaldelegation. fastställer ramarför beslut om bidrag. Beslut om bidrag får under budgetåret1992/93 meddelas inom en ram av 25 mkr.Utöver ovan angivna belopp har ytterligare anvisats --engångsvis -- för /93 för investeringar inomkulturområdet. Beloppet är avsett för stöd till investering ochupprustning av icke-statliga kulturlokaler bl.a. på grundval avde ansökningar som ingivits till . Medlen är dessutomavsedda för iståndsättning och vård av kulturminnen ochkulturmiljöer. har för regeringenredovisat ett underlag med förslag till sådana investeringar.Medlen skall även kunna användas för investeringar i statligakulturlokaler. Enligt beslut disponerar regeringenmedlen (prop. 1991/92:150 bil. I:9, yttr. 1991/92:KrU6y, bet.1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Av beloppet har Boverketnyligen tilldelats varav fördelats.Vidare har tilldelats förupprustning av värdefulla kulturmiljöer.Principiella ställningstaganden i museifrågorRiksdagen tog principiell ställning till avregeringen förordade riktlinjer för de centrala museernasuppgifter och ansvar för landets museiväsende (prop. 1986/87:97,bet. KrU 1986/87:U21, rskr. 1986/87:342). Utskottet redovisadevid riksmötena /89, 1989/90, 1990/91 och 1991/92 innebördenav dessa ställningstaganden (bet. 1988/89:KrU1 s. 2,1989/90:KrU4 s. 3--4 och 1990/91:KrU1 s. 4--5, 1991/92:KrU1 s.3--4). I korthet innebär dessa att centralmuseerna böröverblicka samlingar av samma slag i landet, tillhandahålla ochförmedla expertkunskaper, bedriva utvecklingsarbete ochföreträda ämnesområdet inom och utom museiväsendet. Av decentrala museerna har fem s.k. ansvarsmuseer ett sammanhållandeansvar för museiväsendets olika delar. Ansvarsmuseer är enligtbeslutet följande museer, nämligen bland de kulturhistoriskamuseerna , ochEtnografiska museet (numera benämnt --), inom området konst Statens konstmuseer och inomområdet naturhistoria . Övriga femcentrala museer är Livrustkammaren, ochHallwylska museet (LSK), ,, Statens musiksamlingar samt Tekniska museet.I betänkandet KrU 1986/87:21 behandlades också ett antalmotioner om bl.a. inrättande av nya museer. Utskottet ansåg attdet i princip inte bör inrättas fler centralamuseer, dvs. statliga museer eller med dem jämställda museer.Det bör anmärkas att , bl.a. i motionssammanhang,torde begreppen riksmuseum och nationellt museum användas somsynonymer till centralt museum. Utskottet framhöll i betänkandetatt det inte är motiverat att riksdag -- eller regering -- görnågon form av klassificering av museerna. Det ansågs därför attdet i allmänhet inte finns skäl för att göra någonbedömning av om ett museum har större eller mindre riksintresse.I sammanhanget erinrade utskottet om att musei- ochutställningssakkunniga framhållit att man bör räkna med attlänsmuseerna i viss utsträckning kan avlasta statsmuseernadokumentationsuppgifter genom att inom speciella ämnesområden taansvar för en hela riket omfattande insamling (SOU 1973:5 s.212).I den mån insatser behöver göras på ett insamlingsområde sominte i tillräcklig grad uppmärksammats eller helt förbisettsansågs detta i första hand få ske inom den nuvarandemuseiorganisationens ram, exempelvis genom riktade insatser.Enligt utskottets mening borde emellertid det sagda inte få ledatill att den statliga museistrukturen helt låses i sin rådandeform.Beträffande inrättandet av avdelningar inom ett länsmuseumoch inrättandet av lokala museer konstaterade utskottet år1989 i ett av godkänt betänkande att detta är frågorsom bör ankomma på regionala och lokala intressenter. Utskottetuttalade att det inte ankommer och inte bör ankomma påriksdag eller regering att ta initiativ på området(1989/90:KrU4 s. 20).Utvecklingsprojekt inom museiområdetVid /87 anvisade förutvecklingsverksamhet inom museiområdet (prop. 1986/87:97, bet.KrU 1986/87:21, rskr. 1986/87:342). Medlen har använts tillolika projekt, bl.a. och Den svenskahistorien/Historia i . Projekten beskrivs nedan ianslutning till redogörelserna för motionerna.De medel, , som anvisats för innevarandebudgetår för utveckling av museernas verksamhet under anslaget B35. Centrala museer: Vissa kostnader för utställningar ochsamlingar m.m. har engångskaraktär.Folkrörelse- och biblioteksmuseum i (mot. 1991/92:Kr265yrkande 1)Allmänna uppgifterI mitten av aktualiserades inom om inrättande av ett folkbiblioteksmuseum i . Vidöverläggningar med representanter för bl.a.länsstyrelsen, i , kommun,, , och komman bl.a. fram till att ett museum för folkbibliotekens ochfolkbildningens historia motiveras dels av det kulturpolitiskabevarandemålet, dels av forskningens och utbildningens behov.På initiativ av representanter för länsbiblioteket i Älvsborgslän, i och inomHögskolan i bildades en förening med namnetBiblioteksmuseiföreningen. Föreningens ändamål är att insamla,vårda, bevara och visa material om folkbiblioteken ochstudiecirkelbiblioteken i och vad dennabildningsverksamhet betytt för den enskilda människan ochsamhällsutvecklingen.Biblioteksmuseiföreningen skall enligt en arbetsplan bl.a. publicera en kommenterad rapport överdet avslutade inventeringsarbetet av bibliotekshistorisktmaterial som påbörjats i samt stimuleraigångsättandet av liknande inventeringar i andra län. av samlingarna i enlokal som beräknas vara klar vid nästkommande årsskifte.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om att inrätta ett "riksmuseum" inom områdetfolkrörelse- och bibliotekshistoria i har behandlats medanledning av motionsyrkanden likartade det nu aktuella iutskottets av godkända betänkanden KrU 1986/87:21 s.9, 1988/89:KrU1 s. 16--17, 1989/90:KrU4 s. 15--16,1990/91:KrU1 s. 10--12 och 1991/92:KrU1 s. 9--12. Utskottet hari dessa betänkanden avstyrkt motionsyrkandena och anfört att deti princip inte finns skäl att inrätta flercentrala museer.Textilmuseum i (mot. 1991/92:Kr265 yrkande2)Allmänna uppgifterTextilmuseum i , tidigare benämnt Tekomuseum, har tilluppgift att bedriva museiverksamhet med mål att levandegöratextilhantverket samt textil- och konfektionsindustrins historiainom . Museet skall genom aktiv insamling ochdokumentation belysa såväl tekniska som mänskliga aspekter avtekoindustrins utveckling med speciell vikt lagd på människan,hennes social-, fritids- och arbetsmiljö. Verksamheten skallockså ge möjlighet att för framtiden bevara kunskaper om detextila teknikerna.Museet, som är kommunalt, är fristående frånBorås museum. Stöd till driften lämnas även av , som bidrar med vilketmotsvarar 4,5 årsverken. Vid /89 gav utskottet isitt betänkande en utförlig redovisning för museets verksamhet(1988/89:KrU1 s. 10--11).Museet, som öppnades för allmänheten , är inrymt iett f.d. bomullsspinneri i . Byggnadenuppvisar en industrimiljö och återspeglar densvenska textilhistorien.I museet visas förutom basutställningar även tillfälligautställningar om både historia och nutid. I ett antal miljöervisas arbetsvillkoren för väverskor, textilarbetare ochsömmerskor i hantverks- och industrisamhället. Över 100 årsteknikhistoria speglas av ett stort antal maskiner. Itextilsamlingarna finns bl.a. 300000 tygprover och 2500konfektionsplagg som bevarats från västsvenska textil- ochkonfektionsfabriker. Pedagogisk verksamhet bedrivs bl.a. genomguidade visningar. En viktig del av museets verksamhet ärdokumentation, insamling och bearbetning. Museet utför ävenkulturhistoriska inventeringar av byggnader ochbebyggelsemiljöer.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om att göra till ett "riksmuseum" harbehandlats med anledning av motionsyrkanden likartade det nuaktuella i utskottets av godkända betänkanden KrU1986/87:21 s. 9, 1988/89:KrU1 s. 16--17, 1989/90:KrU4 s. 15--16,1990/91:KrU1 s.10--12 och 1991/92:KrU1 s. 9--12. Utskottet hari dessa betänkanden avstyrkt motionsyrkandena med hänvisningtill att det i princip inte finns skäl attinrätta fler centrala museer.Statlig medverkan i uppbyggnaden av ett invandrarmuseum iBotkyrka (mot. 1991/92:Kr211)och Museum bildades år1987 med som huvudman. Syftet med verksamheten,som bedrivs med ekonomiskt stöd från en rad myndigheter ochfonder m.fl. (se nedan), är att genom etnologisk forskning ochdokumentation ge människor ökade kunskaper om invandrarnasbakgrund och villkor och därmed bidra med en bättre förståelseför olika nationaliteter. Vidare skall institutet utgöra ettforum och en samarbetspartner för olika initiativ som kanförbättra och tillvarata kunskaper om invandringen. Institutetskall även verka för ett invandrarmuseum vars syfte skall varaatt bl.a. belysa invandringens betydelse för det modernaSveriges uppbyggnad.Institutets verksamhet är uppdelad på fyra områden, nämligenforskning, dokumentation, utbildning och utställningar.Forskningen sker i nära samarbete med Institutet förfolklivsforskning vid , som innefattar olika typer av materialsåsom levnadsintervjuer, fotografier, konstnärligt materialetc., skall ge ett underlag för den framtida museiverksamhetensamt utgöra referensmaterial för forskare m.fl. Utbildningenbedrivs i form av högskolekurser, studiedagar, specialbeställdakurser m.m. Under /92 ordnades sex högskolekurservid institutet med temat "det mångkulturella " isamarbete med . Institutet fungeraräven som ett museum genom sina utställningar. Institutet haren viktig roll i projektet , vilket framgår avdet följande.Institutet har erhållitverksamhetsbidrag från samt projektbidrag frånbl.a. regeringen (och ),Kammarkollegiet, i , Statenskulturråd, och Huddingekommun.Institutet har i en ansökan till begärt ettverksamhetsbidrag om för bl.a. personal- ochlokalkostnader. har i sin fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1993/94--1995/96 framhållitatt det mångkulturella samhället är en av 90-talets storafrågor, både i kulturpolitiskt och invandrarpolitiskt hänseende,och har föreslagit att institutet för /94 skallfå för sin verksamhet.Ledningen för institutet har planer på att utökautställningslokalerna i anslutning till de befintliga lokalernai i . har reserveratmark för ändamålet. Institutets organisatoriska bas böremellertid -- enligt vad utskottet har inhämtat från institutetschef -- förstärkas innan någon tillbyggnad påbörjas.Som framgår av det föregående är projektet av de projekt som kunde påbörjas efter det att vidriksmötet /87 anvisade särskilda medel förutvecklingsverksamhet inom museiområdet (prop. 1986/87:97, bet.KrU 1986/87:21, rskr. 1986/87:342). Syftet med projektet är attdokumentera invandrarnas kulturer. Särskilda projektmedel harsåledes anvisats för projektet i vilketett femtontal museer och andra institutioner deltagit underledning av vid (SAMDOK =Sammanslutningen för samtidsdokumentation vid kulturhistoriskamuseer). En utställning kommer att öppnas i slutet av november1992 på . Utställningen kommer till stånd i närasamarbete med i och ett flertalmuseer. Personal från fungerar somprojektledare för utställningen och samordnar materialet från deolika museerna. Utställningens syfte skall vara att bana väg förett framtida samarbete mellan invandrare och museer.Tidigare riksdagsbehandlingVid /89 avslog på utskottets förslagen motion om inrättande av ett invandrarmuseum i (bet.1988/89:KrU15 s. 23). Utskottet hänvisade tillutvecklingsprojektet rörande invandrarnaskulturer och ansåg att inte borde ta något initiativav det slag som föreslagits i motionen. Ett liknande förslagavslogs av vid /91 med hänvisning tillatt inrättandet av lokala museer måste ske efter lokalainitiativ. Utskottet konstaterade att det inte ankommer påriksdag eller regering att ta initiativ på området (bet.1990/91:KrU1 s. "" -- samverkan mellan Historiskamuseet och (mot. 1991/92:Kr271 yrkande 23)Allmänna uppgifterI enlighet med uppgiften att vara ansvarsmuseer har Statenshistoriska museer och ett särskilt ansvar församordning inom museiväsendet, särskilt mellan central ochregional nivå inom resp. ansvarsområde.I ett tidigare avsnitt i detta betänkande har vissautvecklingsprojekt på museiområdet berörts. Avsikten med dessaprojekt har bl.a. varit att stimulera museerna till samverkanoch till ett ökat engagemang för frågor som gäller ochframtiden. Ansvarsmuseerna har enligt fördjupadeanslagsframställning för perioden /94--1995/96 genomutvecklingsprojekten givits rika tillfällen till internaideologiska diskussioner rörande museernas samhällsuppgifter medutgångspunkt i de olika inriktningarna (bil. 1:2 s. 30).Även genom sina samarbetsorgan, t.ex. SAMDOK, är museernainställda på samarbete i olika former.Det mest omfattande samarbetsprojektet inom museivärlden ärför närvarande Den svenska historien, som med Historiska museetoch som projektansvariga omfattar utställnings-och läromedelsproduktion i ett brett samarbete med bl.a.länsmuseer, skola, folkbildning samt medierna. Projektets syfteär att göra historien levande och till en del av det allmännamedvetandet. skall det öka publikintresset och banaväg för en ökad samverkan mellan museerna och samhället iövrigt. Den svenska historien kommer att pågå medbörjan då ett antal utställningar invigssamtidigt på , , länsmuseernaoch lokala museer. En bärande tanke i projektet är att decentrala museerna skall spegla historien i ett nationelltperspektiv, medan den lokala historien speglas av de övrigamuseerna. En utförlig beskrivning av projektet har lämnats iKulturrådets tidskrift informerar (nr 1--21992).Genom regeringsbeslut disponerarKulturrådet ett engångsbelopp om som ekonomisk garantiför genomförande av historien. Garantingäller längst till utgången av december månad 1994. Kulturrådetskall lämna redovisning tillregeringen för projektets resultat. Den totala kostnaden förprojektet uppskattas till ca 39 mkr.En utredning om (mot. 1991/92:Kr264)Allmänna uppgifterAvdelningen för fotografi, det s.k. , utgören avdelning av inom myndigheten . Avdelningen har en rik samling av konstnärligtfotografiska bilder som omfattar hela tidsperioden frånfotografiets barndom till nutidens olika fotografiformer.Sammantaget rör det sig om ca 200000 bilder.Moderna museet har i en skrivelse tillKulturrådet framfört att det bl.a. mot bakgrund av planerna fören verksamhet i en större museibyggnad känns angeläget attutreda Fotografiska museets verksamhet. Man vill bl.a. utredavilket specifikt ansvarsområde som skall gälla för Fotografiskamuseet och hur kontaktnätet gentemot regionala museer, publikoch forskare skall utvecklas. För en sådan utredning begärssärskilda medel, . har från anslagetCentrala museer: Vissa kostnader för utställningar och samlingarm.m., anslagsposten 4. Utveckling av centralmuseernas verksamhetbeviljat för nämnda utredning. Frågan om inrättande av ytterligare centrala museerI motion Kr265 (c, fp) yrkas att skall besluta attförlägga ett riksmuseum som belyser folkrörelsernas ochbiblioteksverksamhetens historia till (yrkande 1).Motionärerna framhåller att utvecklingen går snabbt inom dettaområde och att det därför är hög tid att samla in och på olikasätt åskådliggöra hur våra folkrörelser vuxit fram, utvecklatsoch arbetat, vilket lämpligen kan göras i samband med ettbiblioteksmuseum, eftersom mycket av framväxten är gemensam förde båda företeelserna. Det skulle vara lämpligt att förlägga ettfolkrörelse- och biblioteksmuseum till , därBibliotekshögskolan skulle ha stor glädje av ett sådant museum.Den kunskap som finns samlad inom bordeockså komma väl till pass vid uppbyggandet av ett sådant museum.I ett föregående avsnitt i detta betänkande har redovisats atten biblioteksmuseiförening bildades med uppgift attinsamla, vårda, bevara och visa material om folkbiblioteken ochstudiecirkelbiblioteken i . Föreningen förbereder förnärvarande inflyttningen av sina samlingar i en särskild lokalvid nästa årsskifte.I samma motion föreslås också att beslutar att göraTextilmuseum i -- tidigare benämnt Tekomuseum -- till"riksmuseum" (yrkande 2). I motionen anförs att det ärodiskutabelt att tekoindustrins historia och dokumentation ärett riksintresse och att det också borde vara ett riksintresseatt det blir möjligt att visa tekoindustrins historia på ettåskådligt sätt i såväl permanenta som tillfälliga utställningar.Motionärerna, som framhåller att Textilmuseum kommer attdisponera nya och större lokaler, anser att det nu finnsförutsättningar att uteckla museet till "riksmuseum" medstatligt ekonomiskt medansvar. Motionärerna framhåller även attdet i finns ett centrum för utbildning och tekniskutveckling inom tekoindustrin. samband finns, menarmotionärerna, mellan den befintliga högskoleutbildningen, dettekniska centrumet Proteko och ett väl fungerande specialmuseumför branschen.I det föregående har bl.a. redovisats att museet öppnades förallmänheten i maj 1992.Då det gäller ställningstagandet till de nu aktuellamotionsyrkandena vill utskottet först erinra om att det i landetfinns tio centrala museer till vilka statligt driftbidrag utgår.Med begreppet "riksmuseum" torde motionärerna avse centraltmuseum där staten har kostnadsansvaret. Staten lämnar vidarebidrag i form av grundbidrag till regionala museer enligtförordningen (1977:547) om statsbidrag till regionala museer.Statligt bidrag utgår också till ett antal andra museer såsomArbetets museum i , , Drottningholmsteatermuseum, , och Thielskagalleriet. Slutligen kan statligt bidrag lämnas av Statenskulturråd till olika slag av museer i form av projektbidrag ochbidrag till utveckling av museiverksamheten.Utskottet har i ett tidigare avsnitt redovisat riksdagensställningstagande till de centrala museernas uppgifteroch ansvar för landets museiväsende (prop. 1986/87:97, bet. KrU1986/87:21, rskr. 1986/87:342). Utskottet ansåg att det iprincip inte borde inrättas fler centrala museer, dvs. statligamuseer eller med dem jämställda museer. Utskottet framhöll ocksåatt -- i den mån ett insamlingsområde inte uppmärksammats itillräcklig grad eller helt förbisetts -- detta i första handfår ske inom den nuvarande museiorganisationens ram, exempelvisgenom riktade insatser. Utskottet ansåg inte heller att detfinns skäl för att göra någon bedömning av om ettmuseum har större eller mindre riksintresse. Utskottet erinradeockså om att utskottet vid /87 anslöt sig till denuppfattning som musei- och utställningssakkunniga givituttryck åt, nämligen att man bör räkna med att länsmuseerna iviss utsträckning kan avlasta statsmuseernadokumentationsuppgifter genom att inom speciella ämnesområden taansvar för en hela riket omfattande insamling. Denna uppfattningdelades av utskottet.Utskottet intar samma ståndpunkt som vid tidigare riksmöten --senast i betänkandet 1991/92:KrU1 -- i frågan om inrättande avytterligare centrala museer med statligt kostnadsansvar.Utskottet föreslår med hänvisning härtill att avslårmotion Kr265.Stöd till lokal museiverksamhetMotionärerna bakom motion Kr211 (s) finner det angeläget attden påbörjade verksamheten vid ochMuseum i kan utvecklas och intensifieras. I motionenframhålls att invandringen, dess orsaker och följder men ocksåsvenskheten och vad som händer då kulturer möts, står i fokusför verksamheten vid institutet. Motionärerna anser att statenbör medverka i uppbyggnaden av ett invandrarmuseum i Botkyrkaoch yrkar att förutsättningarna härför närmare utreds.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attinvandrarfrågorna får en kulturhistorisk belysning. Utskottetvill därför framhålla att det initiativ som tagits av Botkyrkakommun är värdefullt och att viktigt arbete i form avdokumentation, forskning, utbildning och utställningar utförsvid institutet.Som framgår av ett tidigare avsnitt i detta betänkande harKulturrådet i sin fördjupade anslagsframställning för perioden1993/94--1995/96 framhållit att det mångkulturella samhälletär en av 90-talets stora frågor och föreslagit att institutetför /94 skall få för sin verksamhet.I detta sammanhang vill utskottet erinra om att de principersom fastlagts på museiområdet och som redovisats i ettföregående avsnitt i detta betänkande bl.a. innebär att ettansvar att spegla invandrings- och invandrarfrågor även åvilardet statligt stödda museiväsendet. Utskottet har även redovisatatt i nära samarbete med bl.a.Invandrarinstitutet ordnar en utställning ianslutning till projektet hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen.Frågor rörande vissa centrala museerI två motionsyrkanden tas frågor upp som rör några centralamuseer.I motion Kr271 (s) behandlas frågan om samarbete mellanStatens historiska museum och .