bet · GF01UU19 · 1992-04-28 00:00:00 — 1991/92:U401 av m.fl. (s) vari yrkas1. att begär att regeringen med kraft ochkonkretion verkar för ett förnyat internationellt samarbete isyfte att främja gemensam säkerhet och globalt ledarskap ienlighet med Stockholmsinitiativet och vad som framförts idenna motion,2. att begär att regeringen stimulerar ochunderlättar initiativ som verkar i denna riktning.1991/92:U402 av m.fl. (s) vari yrkas1. att begär att regeringen fortsatt aktivt arbetarför internationell fred och nedrustning inom FN och påFN-stadgans grund,2. att begär att regeringen ställer sinförhandlings- och tekniska kompetens till det internationellafreds- och nedrustningsarbetets förfogande,3. att beslutar att nedrustningsfrågorna fortsattskall förankras i en parlamentarisk nedrustningsdelegation,5. att begär att regeringen aktivt arbetar för ettfullständigt stopp för alla kärnvapenprov,6. att begär att regeringen i FN kräver enoberoende internationell undersökning om de medicinska ochmiljömässiga konsekvenserna av kärnvapen,7. att begär att regeringen verkar för NPT-avtaletsförlängning och en förstärkning av IAEA-garantierna,8. att begär att regeringen framlägger förslag omicke-första användning, icke-användning och olagligförklarandeav kärnvapenanvändning,9. att begär att regeringen arbetar för ett förbudmot icke-strategiska kärnvapen till sjöss,10. att begär att regeringen i FN lägger förslag omatt kärnvapen ställs under internationell kontroll och att ettinternationellt kärnvapenregister upprättas i FN:s regi,11. att begär att regeringen framlägger förslag omskrotning av kärnvapen i och i enlighet med vad somanförs i motionen,12. att begär att regeringen tar initiativet tillförverkligandet av en kärnvapenfri zon i ,13. att begär att regeringen aktivt arbetar för attett totalförbud av kemiska vapen kommer till stånd,14. att begär att regeringen arbetar för ett förbudmot radiologiska vapen inkluderande förbud mot angrepp av civilakärnenergianläggningar,15. att begär att regeringen verkar för ettinternationellt förbud mot antipersonella laservapen,16. att begär att regeringen i FN lägger förslag omen internationell regim för begränsning och kontroll av deninternationella vapenhandeln, inkl. vapenproduktionen, ienlighet med förslag i motionen,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den europeiska säkerhetskonferensen(ESK) och aktivt verkar för att ESK:s institutioner stärks.1991/92:U403 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i internationella fora driva frågan ombegränsningar, registrering och kontroll av den internationellavapenhandeln och vapenindustrin.1991/92:U404 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör ge högsta prioritet åtarbetet inom ESK,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör aktivt verka förkärnvapenfrihet och minskade militära styrkor i våra närområden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts som riktlinje för en tredje-världen-politikgällande militariseringen, skuldfrågan, vapenhandeln,handelspolitiken och flyktingpolitiken.1991/92:U405 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för en FN-studie ommöjligheterna att utveckla en global fredstjänst baserad påprincipen om icke-våld.1991/92:U407 (delvis) av m.fl. (nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny utrikespolitik för Sverige.1991/92:U409 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnvapenproven i Ryssland.1991/92:U410 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom krig och miljö.1991/92:U411 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder för att minska riskerna med sjöburna kärnreaktorer.1991/92:U517 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svensk alliansfrihet syftande tillneutralitet i krig samt om målsättningar och förutsättningar förSveriges Europapolitik.1991/92:U534 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna attSveriges säkerhetspolitik alltfort skall vila på principenalliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig.1991/92:U601 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom upprättande av ett världsomspännande struktureratvänortsnätverk.1991/92:U612 av m.fl. (s, fp, c, kds, v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verka för en FN-studie ommöjligheterna att utveckla en global fredstjänst baserad påprincipen om ickevåld.1991/92:U614 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att internationellt måste verkaför begränsning och kontroll av den internationella handeln medkrigsmateriel.Den internationella bakgrunden och säkerhetspolitikPropositionen(prop. 1991/92:100, bil. 4, s. 10--14)De senaste årens genomgripande omvälvningar har lett till etti grunden förändrat säkerhetspolitiskt läge i . En nyeuropeisk säkerhetsordning håller på att byggas upp. harett starkt nationellt intresse av att delta i detta arbete.Genom att utvecklingen inte längre domineras av ideologiska ochsäkerhetspolitiska motsättningar mellan två rivaliserandemaktblock har nya förutsättningar skapats inte bara för Europasutveckling utan också för internationell politik i stort.De dramatiska världspolitiska förändringarna under de senasteåren gör det nödvändigt att anpassa vår utrikes- ochsäkerhetspolitik till de nya europeiska realiteterna.Tre slutsatser kan i det sammanhanget dras.För det första är det uppenbart att termen"neutralitetspolitik" kan användas som en adekvatövergripande beskrivning av den utrikes- och säkerhetspolitik viönskar föra inom den europeiska ramen. skall föra enpolitik med en klar europeisk identitet.Den andra slutsatsen är att har ett lika stortintresse som andra europeiska nationer av att en nysäkerhetsstruktur byggs upp i för att hantera, bemästraoch lösa de säkerhetspolitiska hot och spänningar som vi med allsannolikhet kommer att möta . är redo attdelta i en konstruktiv dialog om hur vi kan medverka till detta.Den tredje slutsatsen är att detta inte i något avseendebefriar oss från vårt ansvar för att på egen hand försvara vårtstora luftrum och vårt vidsträckta land- och sjöterritorium meddess strategiska läge mellan och nordvästraRyssland. För att säkerställa detta avser regeringen att realthöja försvarsutgifterna under den kommande femårigaförsvarsbeslutsperioden.Den svenska utrikespolitiken skall vara en klar röst förmänskliga rättigheter, frihet och demokrati i alla världensdelar. Omsorgen om dessa principer är en integrerad del av vårutrikespolitik. Samarbetet med såväl somutvecklingsländerna inriktas på ett starkare stöd för demokratioch marknadsekonomi.På det utrikespolitiska området kommer en gradvis anpassningtill EG:s samarbetsformer att äga rum. Detta hindrar inteSverige från att fortsätta att driva för vårt land angelägnafrågor i FN och andra internationella fora. En ökad samordningmed kommer att äga rum.EG kommer att spela en huvudroll i utformningen av nyafrihets- och samarbetsordning. önskar delta aktivt idetta arbete. Våra möjligheter att påverka den fortsattapolitiska, sociala och ekonomiska utvecklingen i kommeratt avsevärt förbättras genom medlemskap i som vi söker medlemskap i fortsätter vi attarbeta för ett enat med samarbetsordningar som ocksåinkluderar demokratierna i . Vi vill verkaför ett som är öppet mot omvärlden och som kan fungerasom en motor i det internationella arbetet.Betoningen av den europeiska identiteten i Sverigesutrikespolitik innebär inte att det nordiska samarbetet blirmindre angeläget. Tvärtom kommer detta att ges nya impulser.Samarbetsformerna måste omprövas och stärkas mot bakgrund av denya förutsättningar som de senaste årens utveckling i Europaskapat.ESK är också ett centralt forum för diskussionerna om Europasframtida säkerhets- och samarbetsstruktur. Genom "Parisstadganför ett nytt ", som ESK antog , bekräftadesden alleuropeiska värdegemenskapen som en stabil grund för detframtida samarbetet. pågår inom organisationenett intensivt arbete för att utveckla de olika förtroende- ochsäkerhetsskapande regimer som tidigare framförhandlats. Sverigedeltar aktivt i dessa ansträngningar.Efter slut bedrivs det internationellanedrustningsarbetet i en ny atmosfär. Verklig nedrustning harinletts på områden där utsikterna till framgång endast för någraår sedan tedde sig små. mellan ochFörenta staterna om betydande reduktioner i de strategiskaarsenalerna, liksom genombrottet i förhandlingarna om kemiskavapen, kan tjäna som exempel på utvecklingen i olikaförhandlingsfora . Genom avtalet om konventionellarustningsbegränsningar i (), som ingicks inovember 1990, kommer också de offensiva konventionellastridskrafterna att kraftigt begränsas. Till detta skall läggasde omfattande unilaterala åtgärder som presidenterna ochGorbatjov tillkännagav . De innebär bl.a. att delandbaserade taktiska kärnvapnen kommer att försvinnafrån Europa.Det är i denna förändrade miljö som den svenskanedrustningspolitiken nu skall verka. Den ställs inför nyafrågor och nya utmaningar. Det ställer höga krav på kunskaperoch analys. Förslag och åtgärder måste värderas mot svenskasäkerhetspolitiska intressen, mot utvecklingen i vårt närområdeoch mot den europeiska integrationsprocessen.I internationella fora har frågor om icke-spridning av vapenoch vapensystem kommit i förgrunden. kommer att arbetaför en förlängning och ett stärkande av icke-spridningsavtaletför kärnvapen (NPT), för en effektivisering av kontrollsystemetinom det () och för etttotalförbud för kemiska vapen inom ramen förnedrustningskonferensen i (CD). I andra organ deltar viockså i ansträngningarna att etablera en internationell kontrollav handeln med högteknologiska vapen.Irak--kom att sätta icke-spridningsfrågan ifokus både när det gäller nukleära och konventionellamassförstörelsevapen. I det sönderfallande finnsett stort antal strategiska och taktiska kärnvapen spridda tillflera republiker. Det är av yttersta vikt att dessa kärnvapenförblir under tillfredsställande kontroll.Inom ramen för ESK-förhandlingarna har betydande framsteggjorts i fråga om nedrustning av konventionella stridskrafter.Sverige fäster stor vikt vid att avtalet om konventionellarustningsbegränsningar i () från år 1990omgående ratificeras. Konsultationer pågår om ettmandat för en sammanhållen militärförhandling rörandeförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder efter ESK:suppföljningsmöte i , som skall vara öppen församtliga medlemsstater.Den svenska nedrustningspolitiken bedrivs i ett systematisktsamråd mellan olika myndigheter. Vid de internationellanedrustningsförhandlingarna stödjer sig istor utsträckning på expertis från ().Mot bakgrund av den snabba utvecklingen i världen och i Europahar en expertgrupp tillsatts inom för attgranska nedrustningspolitiken och utforma rekommendationer införresten av . Gruppen skall presentera sina slutsatser imitten av januari 1992.Förenta nationerna förblir en hörnsten i den svenskautrikespolitiken.På grund av att blockbildningen upphört har FN fått störremöjlighet att upprätthålla internationell fred och säkerhet samtatt handskas med mera långsiktigt globala frågor, som miljövård,utvecklingsbistånd och nedrustning.Enligt propositionen inger säkerhetsrådets beslutsammauppträdande under kriget vid förhoppningar om attbåde folkrätten och FN:s förmåga att hantera politiska kriserhar stärkts. Verksamheten i har präglats av ensamarbetsanda, som gjort det möjligt för FN att verksamt bidratill att lösa ett antal långvariga regionala konflikter. Sverigekandiderar för en plats i säkerhetsrådet under mandatperioden1993--94.Sverige arbetar tillsammans med de andra nordiska länderna föratt ytterligare utveckla FN:s fredsskapande och fredsbevarandeverksamhet. presenterade de nordiskaländerna i generalförsamlingen konkreta förslag på detta område,med tonvikt på förebyggande åtgärder i syfte att förhindra attväpnade konflikter bryter ut.Förändringarna i och i världenMotionernaI den socialdemokratiska partimotionen U401 föreslås iyrkandena 1 och 2 att regeringen med kraft och konkretion skallverka för ett förnyat internationellt samarbete i syfte attfrämja gemensam säkerhet och globalt ledarskap. Motionärernahänvisar bl.a. till dokumentet , vilket antogs vid ett möte i iapril 1991 med ledare från ett trettiotal länder. måste sträva efter att stärka ochreformera FN-systemet och ge det en central roll i en nyvärldsordning. En unipolär världsordning präglad av de rikaländernas intressen saknar moralisk och demokratisk grund ochkommer aldrig att accepteras av det etthundrafemtiotal ländersom då ej skulle komma till tals.Reformerna av FN-systemet bör gälla såväl förstärkning avgeneralsekreterarämbetet som av säkerhetsrådet och FN:sfredsbyggande och fredsbevarande arbete. De förslag som lagtsfram inom ramen för det nordiska beträffande FN:sarbete på det ekonomiska och sociala området bör också drivasvidare av . Det gäller särskilt bättre styrformer förFN:s olika organ, t.ex. genom ett förstärkt ECOSOC eller ettInternationellt utvecklingsråd som skulle kunna fastställa deövergripande politiska riktlinjerna för FN-organens arbete.Regeringen bör enligt motionärerna verka för sammankallandettill ett världstoppmöte liknande dem som hölls i på l940-talet om globalt ledarskap ochbeslutsfattande.I den socialdemokratiska partimotionen U402 En fredlig världföreslås i berörd del i yrkande 1 att regeringen skall fortsattaktivt arbeta för internationell fred och nedrustning inom FNoch på grund. Konflikter måste enligt motionärernaföregripas och förebyggas genom nya kollektivasäkerhetsförfaranden inom FN:s ram och genom en förbättring avde fredsbevarande åtgärderna. förslag omgemensam säkerhet åsyftade just detta och har i praktikenfått genomslag i internationell politik och givit ett viktigtbidrag till den internationella nedrustningen. Sverigesmedverkan i det internationella nedrustningsarbetet bör utgåfrån en syn på säkerhet och samarbete som betonar det gemensammaintresset för fred och överlevnad och en rättvissocial och ekonomisk utveckling.I yrkande 4 i motion U404 (s) framhålls att Sverigessäkerhetspolitik även måste innehålla en tredjevärlden-dimension. Ledstjärnan för svensk tredje världen-politikbör vara att motverka militarisering och stödja demokratisering.Sverige bör också verka för avskrivande av tredje världensskuldbörda, minskade handelshinder och utökade flyktinginsatser. Utskottet konstaterar att de senaste årens genomgripandeomvälvningar har lett till ett i grunden förändratsäkerhetspolitiskt läge i . Den sovjetiska kontrollen överCentral- och har avvecklats. Dess ideologiska bas,kommunismen, har raserats. Fria stater har uppstått inom denforna område. har upplösts och dentidigare militära kapaciteten att genomföra ett massivt ochöverraskande militärt angrepp mot likaså.Risken för ett krig mellan stormakterna i vår del av världenmåste bedömas mycket avlägsen. I stället håller en ny europeiskfreds- och säkerhetsordning på att byggas upp. har ettstarkt nationellt intresse av att delta i detta arbete. Genomatt kontinenten inte längre domineras av ideologiska ochsäkerhetspolitiska motsättningar mellan två rivaliserandemaktblock har nya förutsättningar skapats inte bara för Europasutveckling utan också för internationell politik i stort.Sveriges aktiva Europapolitik står inte i motsättning tillvårt engagemang i andra delar av världen. Vi kan inte avskärmaoss från förhållandena i andra länder, vare sig de geografisktbefinner sig nära eller långt borta. Tvärtom vill utskottet seett öppet som aktivt medverkar till bättreutvecklingsbetingelser för tredje världen. Världens länder ståri dag inför utmaningar av global räckvidd och har ett gemensamtansvar för att finna former att stimulera demokratisk ochekonomisk utveckling, minska klyftorna och avvärja de växandemiljöhoten.När den bipolära blockuppdelningen upphört har Förentanationerna avsevärt bättre möjligheter att genomföra stadgansprinciper och syften att skapa en säkrare värld. Säkerhetsrådetsökade intresse för att förhindra spridningen avmassförstörelsevapen visar att FN kan spela en fortsatt viktigroll i centrala nedrustningsfrågor, även om stormakternaskärnvapennedskärningar sker i bilaterala eller unilateralaformer. Ett svenskt medlemskap i säkerhetsrådet skulle ökaSveriges möjligheter att påverka nedrustnings- ochsäkerhetsfrågorna samt den fredsskapande verksamheten.Som en demonstration av FN:s ökade betydelse efter det kallakrigets slut samlades medlemmarna av till etttoppmöte i . Vid detta möte antogde en deklaration som betonade vikten av FN:s fredsskapandeverksamhet och uppdrog åt generalsekreteraren att undersöka hurvärldsorganisationens kapacitet på detta område kan stärkas.Många av deklarationens tankar kring stärkandet av FN:skonfliktförebyggande förmåga sammanfaller med vad de nordiskaländerna tidigare rekommenderat. Utskottet välkomnar attregeringen också aktivt verkar för ett stärkande av Förentanationerna på de ekonomiska och sociala områdena bl.a. enligt deförslag som presenterats i det nordiska FN-projektet.Det är emellertid naturligen i somöst--väst-konfliktens upphävande lett till de för Sverigessäkerhet mest genomgripande konsekvenserna. Trots storaosäkerheter om den framtida utvecklingen i och deländer som tidigare bildade är en återgång till desäkerhetspolitiska förhållandena som kännetecknade huvuddelen avefterkrigsperioden i ytterst osannolik. Den nyautvecklingsfasen har emellertid endast inletts. Fortsattabetydelsefulla förändringar kan väntas. Den formativa period somEuropa nu gått in i kan enligt utskottets mening pågå under långtid innan det nya samarbetet funnit mer bestående former.Med det anförda anser utskottet yrkandena 1 och 2 i motionU401 (s), berörd del av yrkande 1 i motion U402 (s) samt yrkande4 i motion U404 (s) besvarade.NedrustningsåtgärderMotionernaI berörd del i yrkande 1 i motion U402 (s) föreslås attförändringarna framför allt i , där nu i praktikengemensam säkerhet börjat tillämpas, också bör leda till engranskning av den svenska nedrustningspolitiken. Ensidiganedrustningsåtgärder är välkomna men har vissa begränsningar.Kärnvapenprovstopp, totalförbud mot kemiska vapen, marinkärnvapennedrustning, förlängning och stärkande avicke-spridningsavtalet, begränsning och kontroll av deninternationella vapenhandeln är alla frågor som kräverinternationella avtal och kontroll och som måste förhandlas inomFörenta nationernas och dess nedrustningskonferens ram. De kaninte lösas vare sig genom bilaterala avtal eller enbart inom eneuropeisk ram.I yrkande 2 i samma motion föreslås att skall ställasin förhandlings- och tekniska kompetens till förfogande i detinternationella freds- och nedrustningsarbetet.UtskottetDet nya samarbetsklimatet mellan stormakterna har på detmilitära området manifesterats såväl i åtaganden om enomfattande nedrustning i som i form av avveckling avmilitära baser. Sammantaget innebär de militära förändringar somföljt i spåren av den politiska utvecklingen och som delvis ävenregleras i åtaganden i att möjligheten tillinledande av större militära aktioner med kort förvarning iCentraleuropa elimineras. Unilateralt tillkännagivnareduktioner, som alltså genomförs vid sidan av ochsom avser både vapensystem och stående trupper inom NATO och iRyssland, förstärker detta förhållande ytterligare. I Wieningicks ett nytt avtal om ytterligareskärpning av ESK:s förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder.Till denna utveckling i fråga om konventionella vapen skallockså läggas betydelsefulla minskningar på kärnvapensidan. har och åtagit sig att reduceraantalet strategiska vapenbärare med ungefär en tredjedel tillhögst 1 600 för vardera sidan. Antalet stridsspetsar skallenligt avtalet minskas med till högstvardera 6 000.I två omgångar l991 resp. har USAoch först och sedan härutöver gått vidaremed ensidiga men delvis ömsesidigt villkorade utspel om fortsattkärnvapennedrustning. Förslagen består av en rad komponenteravseende utveckling, tillverkning, utplacering och skrotning.Sammanlagt skulle härmed upp till ytterligare en tredjedel av dekvarvarande strategiska vapnen försvinna.Mest dramatiska har de annonserade åtgärderna varitbeträffande de taktiska kärnvapnen. För amerikansk del innebärde att samtliga landbaserade kortdistanskärnvapen i harförts tillbaka till och förstörts. Samtliga sjöbaseradetaktiska kärnvapen, inkl. kärnladdade flygbomber ombord påhangarfartyg, tas bort från ytfartyg och attackubåtar för attlagras på land. Alla sjöbaserade medeldistansrobotar(kryssningsmissilen Tomahawk) avlägsnas likaledes från ytfartygoch attackubåtar. Kärnvapen till sjöss kommer därmed endast attmedföras på de strategiska ubåtarna. När denna processfullbordats skulle därmed i fråga om taktiska kärnvapen i Europaendast återstå flygbomber på taktiskt flyg.Det sovjetiska resp. ryska svaret på de amerikanska utspelenhar i stort sett omfattat motsvarande vapenkategorier menhittills varit mindre preciserade.Utskottet behandlar i annat sammanhang i detta betänkande delsförhållanden i norra , vilka ännu inte berörts nämnvärt avde pågående nedrustningsprocesserna, dels de frågor som äraktuella i de internationella nedrustningsförhandlingarna.Utskottet välkomnar att regeringen, såsom tillkännagivits iutrikesdeklarationen, fortsätter att driva en aktiv politik pånedrustnings- och rustningskontrollområdet. Däri bör även iframtiden ingå att ställer sin förhandlingserfarenhetoch tekniska kompetens till det internationella arbetetsförfogande.Utskottet finner utvecklingen på nedrustningsområdeti glädjande och hoppingivande. En allvarlig källa tilloro utgör emellertid enligt utskottets mening spridningen avvapen och delar av vapensystem, såväl konventionella somnukleära. Ett särskilt problem gäller vapen från förband somavvecklas eller dras tillbaka inom i första hand OberoendeStaters Samvälde. Inte minst oroväckande är möjligheten attdessa vapen på olika sätt hamnar hos parter i öppna ellerpotentiella etniska konflikter, eller hos terrororganisationer.Det är tillfredsställande att tillsammans med andraländer och internationella organisationer medverkar till enavveckling av vapen i OSS. En expertgrupp medsekretariatsfunktion i bereder det svenskastödet, vilket även omfattar åtgärder för att öka den civilakärnkraftssäkerheten i och OSS. Det kommer att utgåbåde som finansiell hjälp och i form av expertis och materiel.Arbetet inriktas bl.a. på säkerhetsåtgärder vid kärnkraftverk,förbättrat strålskydd, kärntekniskt relaterade miljöfrågor,destruktion av kemiska vapen, nationell exportkontroll avmassförstörelsevapen, ett internationellt vetenskaps- ochteknologicenter, lagring av verifiering av anrikat uran ochplutonium från nedmonterade kärnvapen samt uppbyggnad avnationella kontrollsystem för klyvbart material.Med det anförda betraktar utskottet berörd del i yrkande 1samt yrkande 2 i motion U402 (s) som besvarade.Nya och gamla samarbetsmönster i EuropaMotionernaI yrkande 19 i den socialdemokratiska partimotionen U402föreslås att aktivt skall verka för att ESK:sinstitutioner stärks. ESK är enligt motionärerna den självklaragrunden för arbetet på att bygga en ny alleuropeisk säkerhets-och samarbetsordning. I yrkande 1 i motion U404 (s) föreslås attregeringen skall ge högsta prioritet åt arbetet inom ESK.I några motioner berörs allianspolitik. I motion U407(nyd) (delvis) förutsätts att kommer att växa in i denVästeuropeiska unionen.