bet · GF01FiU21 · 1992-05-19 00:00:00 — Enligt 3 §förslaget till lag om pensionsanknutet premiegrundandeallemanssparande får en sparare överföra behållningen från enallemansfond till en annan bara omden allemansfond där sparandet sker upphör, eller omspararen till följd av att han slutar sin anställning i ettvisst bolag eller inom en viss koncern saknar möjlighet attfullfölja sparandet i en företagsanknuten allemansfond.Vid en sådan påtvingad överföring bör enligt beskattning inte utlösas.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. I de tvåundantagsfallen ter det sig befogat att kompletteraskattebestämmelserna med en regel om att överföringen inte skallutlösa någon reavinstbeskattning. Regeln bör dock avse endastden del av överföringen som är spärrad till 1997, dvs. andelarsom utgjort minsta underlag för sparpremie och andelar sommottagits som premie. Denna del som omfattas av uttagsspärrenbör behålla sitt anskaffningsvärde (i normalfallet 2400 +1200 kr.) även efter överföringen. Ändringen bör komma tilluttryck som ett tillägg till fjärde stycket i 2§ lagen omändring i lagen (1988:847) om skattelättnader förallemanssparande och ungdomsbosparande. Ett tillägg bör i dettasammanhang också göras med anledning av vad utskottet tidigareföreslagit i fråga om uttagsavgift. Med dessa jämkningarbiträder utskottet lagförslaget.Den tekniska utformningen av det premiegrundande sparandetberörs inte närmare i någon motion. I motion Fi33 (s) begärsdock att sparande inom kooperativa organisationer skalljämställas med sparande i allemansfonder och således berättigatill en lika stor sparpremie.Utskottet vill med anledning härav erinra om att detpremiegrundande sparandet knutits till allemansfonderna, dvs.till riskkapitalsparandet. Allemanssparandet -- dvs. sparandet iriksgäldskontoret -- eller annat banksparande avses inte blipremiegrundande. Sparande på räntebärande konto i de kooperativaorganisationerna måste betraktas på samma sätt.Kooperativa företag kan, liksom andra företag som bidragittill uppbyggnaden av löntagarfonderna, som utskottet tidigareberört, komma i fråga som delägare i det nya riskkapitalbolaget.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion Fi33 (s).Utdelning till andra än sparare i allemansfondSom utskottet tidigare berört betonas i propositionen att detär angeläget att alla har möjlighet att få del avfondtillgångarna, dvs. även de som av olika skäl inte vill ellerinte kan spara i allemansfonderna. Tillgången till egnaekonomiska resurser bör enligt föredraganden således inte varaett kriterium för om en enskild person skall få del avfondförmögenheten.Utskottet delar denna uppfattning. Det är, som utskottet serdet, av stor vikt att alla medborgare blir delaktiga iutskiftningen av löntagarfonderna och att man på ett lämpligtsätt innefattar även dem som inte deltar i det premiegrundandesparandet. En sådan möjlighet öppnas, som utskottet redanantytt, i samband med privatiseringen av det av utskottetföreslagna riskkapitalbolaget. Det bör ankomma på regeringen attnärmare pröva denna fråga och till återkomma med ettförslag. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringenockså deklarerat sin avsikt att förfara på detta sätt.Stöd till forskning för långsiktig kompetensutvecklingGenom propositionen bereds tillfälle att ta del aven redogörelse för hur regeringen avser att utnyttjalöntagarfondernas tillgångar som stöd för forskning förlångsiktig kompetensutveckling. Av redogörelsen framgår attarbetet med att närmare precisera insatsområden,verksamhetsformer, riktlinjer för medelsanvändning och kostnadernu har inletts. Detta arbete skall ligga till grund för ettförslag om forskningsstödets utformning som statsrådet räknar med att kunna lägga fram för underhösten 1992.Utskottet har inledningsvis slagit fast att en del avlöntagarfondernas tillgångar bör avdelas för att främjaforskning. Utskottet delar således inte den i motion Ub805(s) framförda uppfattningen att tillgångarna inte skall fåanvändas för detta ändamål. Enligt utskottets mening börriksdagen därför avslå motion Ub805 (s) yrkande 20.I motion Fi204 (fp) föreslås att löntagarfondernastillgångar skall användas för att förstärka StiftelsenRiksbankens jubileumsfonds utdelningskapacitet. Frågan om att pådetta sätt förbättra jubileumsfondens utdelningskapacitet harunder föregående varit uppe till behandling både ifinansutskottet (1990/91:FiU20) och i utbildningsutskottet(1990/91:UbU14) varvid de borgerliga partiernas företrädare iutskotten reservationsvis resp. i ett särskilt yttrande ställtsig positiva till att jubileumsfonden förstärks med medel frånlöntagarfonderna. Eftersom regeringen avser att lägga fram ettsamlat förslag om forskningsstödets utformning redan till höstenbör inte nu ta ställning till enskilda insatsområden.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion Fi204 (fp).Utskottet avstyrker av samma anledning motion Ub711 (c) omstöd till i motion Fi36 föreslår () att någonvinstdelningsskatt inte skall tas ut vid taxering(yrkande 1) och att redan inbetalad vinstdelningsskatt avseende1991 års taxering skall återbetalas (yrkande 2).Utskottet får anföra följande med anledning av motionärensförslag. Vinstdelningsskatten avskaffades och uppbarsför sista gången vid taxering. Denna taxering haravslutats i den mån överklaganden inte skett. Även detuppbördsförfarande som skett i anslutning till taxeringen är nuslutfört.Om man skall kunna betala tillbaka den vinstdelningsskatt somuppburits vid taxering måste således samtligataxeringar till vinstdelningsskatt detta år rivas upp. Eftersomvinstdelningsskatten är en avdragsgill kostnad vid efterföljandeårs inkomsttaxering måste även dessa deklarationer ändras.Sammanlagt berörs därmed över 8000 taxeringar.Förhållandet kompliceras dessutom av att man vid 1991 årstaxering till vinstdelningsskatt tillämpade en särskildspärregel. som vinstdelningsskatten avskaffadesinfördes nämligen en ny bolagsbeskattning med lägre skatteuttag.Mellan inkomståren 1990 och 1991 sänktes bolagsskatten med 10procentenheter. För vinstdelningsskattepliktiga företag blevdock sänkningen större i och med att skatteuttaget sänktes frånungefär till . Spärregeln tillkom eftersom en så storskillnad i skattesats mellan inkomståren 1990 och 1991 kunde geföretagen ett incitament att tidigarelägga avdrag i enomfattning som annars inte skulle ha varit företagsekonomisktmotiverat. Innebörden av spärregeln var attvärdeminskningsavdragen för inventarier som anskaffats under år1990 halverades vid taxering till vinstdelningsskattoch särskild vinstskatt.Även om utskottet hyser sympati för motionärens förslag ärutskottet inte berett att biträda detta med hänsyn till dekomplikationer som det skulle kunna ge upphov till. Utskottetavstyrker således motion Fi36 (m).Ändringar i allemanssparandetI propositionen föreslås också vissa ändringar i de generellareglerna för allemanssparandet. Ändringarna är föranledda avförslaget om det premiegrundande sparandet men har inget direktsamband med detta. Ett av förslagen fanns för övrigt med iproposition 1991/92:6 om ändring i reglementet för allmännapensionsfonden m.m. som förelades före sommaren 1991men som återkallades av den nytillträdande regeringen. De nuföreslagna ändringarna innebäratt högsta tillåtna månadsbelopp i allemanssparandet höjs från1200 till ,att nuvarande tak vid . för de samladenettoinsättningarna i allemanssparandet slopas,att anställda som sparar i företagsanknutna allemansfonder fårfortsätta med detta sparande även efter pensioneringen,att nuvarande tak för antalet andelsägare i en allemansfondslopas.Frågan om taket för antalet andelsägare i en allemansfond tasockså upp i den under allmänna motionstiden väckta motionenFi604 av (). I motionen föreslås att taketskall sänkas från nuvarande 150000 till 50000 personer föratt ge delägarna möjlighet att ta sitt ansvar och bestämma iegna angelägenheter (yrkande 1). Motionären vill också införa entvingande regel för banker som förvaltar flera allemansfonderatt sprida ut fondbolagen på olika regionbanker/regionalkontor,t.ex. , , osv. (yrkande 2). Därigenomundviks den koncentration av antalet aktörer på marknaden somenligt motionären ger upphov till flera negativa konsekvenser.Som också framhålls i motionen höjdes /88gränsen för högsta tillåtna antalet andelsägare i enallemansfond från 75000 till 100000. hadesparandet i allemansfonder nått en sådan omfattning att man ivissa fonder börjat närma sig taket för antalet delägare. Föratt nya sparare skulle kunna få tillträde till allemansfondernamåste därför ytterligare fondbolag bildas och nya fonder sättasi gång, vilket skulle föra med sig kostnader föradministration och förvaltning. En höjning av gränsenför högsta tillåtna antalet sparare innebar emellertid att dessakostnader kunde undvikas. Den tillströmning av sparare somdärefter skedde gjorde att den övre gränsen för antaletandelsägare ånyo höjdes , till150000 personer.Erfarenheterna av de beslutade höjningarna av taket förantalet andelsägare har varit goda. Några påtagligainskränkningar i inflytandet från andelsägarna har intepåvisats. Höjningarna har medfört att kostnaderna föradministration och förvaltning har kunnat begränsas, vilketbidragit till att öka avkastningen på spararnas insättningar.Den av regeringen föreslagna och av utskottet förordadesparpremien kan dessutom väntas medföra att antalet sparare iallemansfonder kommer att öka kraftigt. För att inte framtvingaatt ett stort antal nya fonder måste tillskapas med åtföljandekostnader för administration och förvaltning är det motiveratatt gränsen för högsta antalet andelsägare tas bort. Därigenombehöver inte nya fondsparkonton med kanske lågt sparande ochliten kapitalbehållning belastas med alltför högaadministrations- och förvaltningskostnader.Utskottet avvisar också det förslag till organisatoriskaregleringar som motionären vill införa för allemansfondernasförvaltning.Regeringens övriga förslag till ändringar av de generellareglerna för allemanssparandet har inte berörts i någon motion.Utskottet delar föredragandens bedömning att det kan varamotiverat att kraftigt höja högsta tillåtna månadsinsättning iallemanssparandet med hänsyn till att denna sparform inte längreintar samma skattemässigt gynnade ställning som föreskatteomläggningen. Av samma skäl ter det sig motiverat attslopa nuvarande maximigräns på . för de samladeinsättningarna i allemanssparandet. Denna gräns har under årenslopp successivt flyttats uppåt i takt med att spararna närmatsig detta tak och har därmed i praktiken aldrig utgjort någonrestriktion för spararna. Den har dessutom medfört tekniskakomplikationer ur kontrollsynpunkt. Utskottet har inte hellernågot att erinra mot den föreslagna utvidgningen avmöjligheterna att spara i företagsanknutna allemansfonder.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi604 (m) yrkandena1 och 2 och tillstyrker det i propositionens hemställan under 2intagna förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande.Övriga sparförslagSkattefrihet för småräntor m.m.I två motioner från allmänna motionstiden aktualiseras fråganom skattefrihet för småräntor. och () vänder sig i motion Fi601 mot att barn och ungdomar medett ringa bosparande skall behöva betala skatt påränteinkomsterna. Detta ger, hävdar motionärerna, samhälletobetydliga skatteintäkter men kommer att ge fel signaler tillden berörda gruppen. De föreslår därför att skattefrihetåterinförs för barn och ungdom med ett bundet sparande avmåttlig omfattning. Enligt motionärerna bör även vuxnasmålinriktade bosparande ges en ställning som är minst likagynnad som övriga prioriterade sparformer, t.ex.pensionssparandet och allemanssparandet.Även My () vänder sig i motion Fi602 mot attbarn- och ungdomssparande av måttlig omfattning beskattas.Motionären vill att man undersöker möjligheten att införa ettskattebefriat "veckopengssparande" för barn och ungdomar mellan5 och med förslagsvis ett insättningstak på . permånad och ett till sparandet fogat villkor om att det samladetillgodohavandet inte får överstiga maximalt sparande,dvs. 4800 kr.Utskottet får med anledning härav anföra följande. Nuvaranderegler för beskattningen av kapitalinkomster lades fast avriksdagen (prop. 1989/90:110, SkU30, rskr. Denförändring som då genomfördes fick bl.a. till följd attgrundavdrag inte längre medges från inkomst av kapital och attdet s.k. sparavdraget har slopats.Vid behandlingen av förslaget till skattereform gjordeskatteutskottet den bedömningen att något särskilt sparavdraginte skulle medges i fråga om kapitalinkomster. Kravet på enlikformig beskattning och avvägningen av skatteuttaget mellanarbetsinkomster och kapitalinkomster ledde skatteutskottet framtill denna slutsats. ansåg dock att obetydligaränteinkomster borde undantas från beskattning, och utskotteterinrade om att räntebelopp . från en och samma bankinte var skattepliktiga enligt bestämmelserna i 19 §kommunalskattelagen. Detta undantag kvarstår i det nyaskattesystemet och innebär att en sparare kan ha närmare 500 kr.i ränta utan att skatteplikt uppstår. Enligt skatteutskottetfanns det inte anledning att gå längre i detta avseende.Skatteutskottet tillstyrkte därför propositionen i denna del ochavstyrkte ett antal motionsyrkanden med krav på mer eller mindrelångtgående sparavdrag.Enligt finansutskottets mening finns det inte skäl att nuompröva detta beslut som för övrigt konfirmerats närriksdagen på förslag av skatteutskottet (1991/92:SkU20) i börjanav avslog två motioner med förslag av samma innebördsom de nu aktuella. Vad beträffar frågan om ett vuxenbosparandemed lika gynnade regler som t.ex. allemanssparandet villutskottet erinra om att nuvarande regler för allemanssparandetinte lägger hinder i vägen för att använda sparmedlen för egenbostad. Möjligheterna att på detta sätt bospara förbättrasdessutom med de förslag till ändringar av allemanssparandet somutskottet förordat.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaFi601 (s) och Fi602 (m).BosparandeIan m.fl. (nyd) föreslår i motion Fi603 attett särskilt, skattebefriat bosparande införs. Detta sparandeskall beskattas på vanligt sätt om de besparingar som gjortsanvänds till annat än egen bostad. Ett tak för sparandet kanenligt motionärerna också vara lämpligt men i övrigt börsystemet vara så enkelt som möjligt.Lars m.fl. (v) kommer i Vänsterpartietsbostadspolitiska motion Bo238 in på frågor rörandebosparandet. Motionärerna anser att befintliga bosparsystem förungdomar bör kompletteras och att det borde vara möjligt attstödja bosparande för barn eller vuxna även på annat sätt.Enligt Bofrämjandet finns ett väl utvecklat system i ,framhåller motionärerna som anser att hos regeringenbör begära att får i uppdrag att undersöka hur ettsådant system skulle kunna tillämpas i Sverige.Utredningsuppdraget bör enligt motionärerna också innefatta ettav Hyresgäströrelsen framlagt förslag som öppnar möjlighet förhyresgäster att bospara i det egna bostadsföretaget.Enligt utskottets mening är det angeläget att på olika sättstimulera till ett ökat bosparande. En sådan ev. statligstimulans bör dock inte gälla endast en begränsad del avbostadsbeståndet. Utskottet vill också erinra om att regeringenhar tillkallat en särskild utredare med uppgift att skyndsamtarbeta fram förslag om stöd för bostadsfinansieringen 1992. Utredaren har lagt fram förslag om ettnytt bosparsystem öppet för alla. Förslaget kommer efterremissbehandling att underställas för beslut.Utskottet är med hänsyn härtill inte berett att nu föreslåytterligare bosparstimulanser. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Fi603 (nyd) och Bo238 (v) yrkande 6.Bonusränta för ungdomsbosparandeUngdomar som sparar inom ramen för ett särskilt bosparsystemknutet till vissa banker och sparkassor är efter tre årssparande berättigade till en särskild bonusränta, förutsatt attdet sparade kapitalet uppgår till . Bonusräntanutgår och bekostas av staten.I årets budgetproposition (bil. 8 punkt G 12) beräknasmedelsbehovet för bonusränta för ungdomsbosparande till 2milj.kr. under /93. Föredraganden föreslår attdetta belopp skall anvisas på anslaget för nästa budgetår.Utskottet har inget att erinra utan biträder propositionensförslag i denna del. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1991/92:Fi32 yrkande 1,1991/92:Fi34 yrkande 1, 1991/92:Fi35 yrkande 1 och1991/92:Fi37 yrkande 1,res. 1 (s)2. beträffande alternativ användning av fondmedlenatt avslår motionerna 1991/92:Fi32 yrkande 2,1991/92:Fi34 yrkande 2 och 1991/92:Fi35 yrkandena 2 och 3,res. 2 (s) - villk. (v) - delvis - villk. 13. beträffande stödet till små och medelstora företagatt med anledning av motion 1991/92:Fi37 yrkande2dels antar följande av utskottet framlagtFörslag tillLag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfondenHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden att det iövergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring inämnda lag skall införas en ny punkt, 8, av följande lydelse.8. skall, efter beslut av regeringen,överföra 6 500 milj.kr. från avvecklingsstyrelsentill ett aktiebolag som regeringen bestämmer och som har tilluppgift att lämna stöd till små och medelstora företag,dels godkänner vad utskottet anfört om riktlinjer förverksamheten i det bolag som enligt utskottets lagförslag fårtill uppgift att stödja små och medelstora företag och som sinmening ger regeringen detta till känna,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om behovet av samordning av olika former avstöd till små och medelstora företag,res. 3 (s)men. (v) - delvis4. beträffande premiegrundande sparande m.m.att antar regeringens i proposition 1991/92:92bilaga 1 mom. 1 och 3 framlagda förslag tilldels lag om pensionsanknutet premiegrundandeallemanssparande med följande som Utskottets förslagbetecknade ändringar av 6 §Regeringens förslag Utskottets förslag 6 §Sedan sparpremien har Om spararen, efter det atttillförts det premien har tillförts detpremiegrundande kontot, får premiegrundande kontot meninte före utgången av före utgången av årår 1997 göras uttag , gör uttag frånfrån kontot så att kontot så att antaletantalet fondandelar fondandelar understiger summanunderstiger summan av det av det minsta antal andelarminsta antal andelar som som krävs enligt 4 § ochkrävs enligt 4 § och det det antal som har erhållitsantal som har erhållits genom premien, skall spararengenom premien. Regeringen av sitt tillgodohavande betalafår dock föreskriva att en avgift till statenuttag får göras för motsvarande värdet av detöverföring till antal fondandelar somindividuellt pensionssparande. erhållits genom premien. Detsamma gäller om spararenFörsta stycket första helt eller delvismeningen gäller inte om överlåter ellerspararen har avlidit. pantsätter sitt tillgodohavande. Fondbolaget skall betala in avgiften till staten. Avgift skall inte betalas om tillgodohavande på konto har betalats ut med anledning av kontohavarens död. Regeringen får föreskriva att uttag får göras för överföring till individuellt pensionssparande utan att avgift skall utgå. dels lag om ändring i lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande med följande som Utskottets förslag betecknade ändringar i 2 §Regeringens förslag Utskottets förslag 2 §Av ränta på sparmedel som satts in i allemanssparandetutgör endast fyra femtedelar skattepliktig inkomst vid taxeringenligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.Av realisationsvinst och utdelning på andel i allemansfondtas fyra femtedelar upp som skattepliktig inkomst. Avdrag förrealisationsförlust på sådan andel grundas på fyra femtedelar avförlusten.För utdelning enligt 18 § sista stycket lagen (1983:890) omallemanssparande skall gåvoskatt betalas i den månskattskyldighet föreligger enligt lagen (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt.Regeringens förslag Sparpremie enligt lagenUtskottets förslag (1992:000) om pensionsanknutet premiegrundandeSparpremie enligt lagen allemanssparande utgör inte(1992:000) om pensionsanknutet skattepliktig inkomst. Depremiegrundande fondandelar som erhållitsallemanssparande utgör inte som en sådan premie ansesskattepliktig inkomst. De anskaffade för sammanlagtfondandelar som erhållits . Skattepliktigsom en sådan premie anses inkomst skall inte helleranskaffade för sammanlagt anses uppkomma vid en sådan1200 kronor. överföring som avses i 3 § andra stycket sistnämnda lag till den del överföringen avser hela eller del av underlaget för en sparpremie eller andelar som erhållits som sparpremie. Denna del av de överförda medlen skall anses förvärvad till det anskaffningsvärde som gällde före överföringen. Om en avgift betalats enligt 6 § samma lag skall vid beräkning av realisationsvinst bortses från de andelar som erhållits som sparpremie.res. 4 (s) - villk. 15. beträffande kooperativt sparandeatt avslår motion 1991/92:Fi33,6. beträffande stöd till forskning för långsiktigkompetensutvecklinga) att avslår motion 1991/92:Ub805 yrkande 20,res. 5 (s) - villk. 1b) att avslår motionerna 1991/92:Fi204 och1991/92:Ub711,c) att lägger proposition 1991/92:92 bilaga 2till handlingarna,7. beträffande vinstdelningsskattatt avslår motion 1991/92:Fi36,res. 6 (s) - motiv.8. beträffande ändringar i allemanssparandetatt med avslag på motion 1991/92:Fi604 yrkandena1 och 2 antar regeringens i proposition 1991/92:92 bilaga 1 mom.2 framlagda förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande,res. 7 (s) - motiv.9. beträffande skattefrihet för småräntoratt avslår motionerna 1991/92:Fi601 och1991/92:Fi602,10. beträffande bosparandeatt avslår motionerna 1991/92:Fi603 och1991/92:Bo238 yrkande 6,res. 8 (nyd)11. beträffande bonusränta för ungdomsbosparandeatt med bifall till proposition 1991/92:100bilaga 8 punkt G12 till Bonusränta för ungdomsbosparandeför /93 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på 2000000 kr.Stockholm den 19 maj 1992På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit:Per-Ola (),(),(),(),(),(),Per (),Tom (),(),(),Bo G Jenevall (nyd),(),(),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Avslag på propositionen (mom. 1), , Per , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed rubriken och slutar med"Fi37 (nyd)" bort ha följande lydelse:I propositionen föreslås att ungefär en tredjedel avlöntagarfondernas tillgångar skall skiftas ut i form av ensparpremie. Den som sparar . i enallemansfond skall tilldelas en premie på . För varjeinsatt hundralapp får spararen alltså . I gengäld får han inte ta ut denbehållning som svarar mot minimiinsättningen och sparpremien.Självklart kommer en så kraftigt premierad sparform att dratill sig många sparare. Enligt utskottets uppfattning kommer denemellertid knappast att leda till något nysparande, och ipropositionen görs inte ens ett försök att beräkna nysparandetsomfattning. Premiesparandet kommer i stället att medföra attpengar förs över från en sparform till en annan. Det ärnaturligtvis inte rimligt att en skattefri sparpremie av dennaomfattning skall utgå bara för att någon flyttar sparmedelmellan olika konton och därefter avstår från att ta ut pengarnaunder . Lika orimligt ter det sig att man med sågenerösa villkor skall gynna en grupp på bekostnad av dem somsaknar ekonomiska förutsättningar att delta i sparandet. Ipropositionen görs visserligen gällande att även de som intedeltar eller inte fullföljer sparandet skall få del avlöntarfondernas medel. Något förslag av denna innebörd läggsemellertid inte fram i propositionen. Av den framgår bara attdessa grupper inte kan påräkna samma förmånliga tilldelning.För närvarande arbetar en parlamentarisk arbetsgrupp medutformningen av det framtida pensionssystemet. Det råder bredenighet om att detta system behöver förstärkas. Ledandeföreträdare för regeringen, bl.a. statsministern, har vid fleratillfällen framhållit det önskvärda i att få en bred uppslutningbakom ett framtida system.