bet · GG01KU5 · 1992-11-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas 22 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden , vilka rör olika författningsfrågor. Utskottethar tillstyrkt två motioner angående grundlagsfästande avutlandssvenskarnas rösträtt. Övriga motioner avstyrks. Tillbetänkandet har fogats 4 reservationer, 2 meningsyttringar avv-suppleanten och 4 särskilda yttranden. Framställningen hardisponerats enligt följande:1. Längre mandatperioder m.m.6. Folkomröstningar i enskilda frågor10. Etiska regler i politiken 1991/92:K201 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas att beslutar att 3 kap. 2 § regeringsformenskall ha följande lydelse: Rösträtt vid val till riksdagentillkommer svensk medborgare som är eller varitbosatt i riket. Den som inte har uppnått ålder harej rösträtt.1991/92:K202 av () vari yrkas att riksdagenantar i motionen intaget förslag till ändring av 3 kap. 1 § och3 kap. 6 § regeringsformen.1991/92:K205 av och () variyrkas att begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk kommitté med uppgift att ge förslag till ettomarbetat statsskick i enlighet med vad som i motionen anförtsom demokratiska val av statsöverhuvud i Sverige.1991/92:K206 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om allmän översyn av grundlagen,folkomröstningar, regeringens upplösningsrätt, beslutsformerna iregeringen samt fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar förkommunal- och riksdagsval.1991/92:K208 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en jämnare fördelning av samhällets"politiska resurser",1991/92:K217 av (-) och m.fl. (nyd)vari yrkas1. att med stöd av 8:4 regeringsformen beslutar omen rådgivande folkomröstning i flyktingfrågan ,2. att , om yrkande 1 avslås, hos regeringen begäratt en opinionsundersökning genomförs med sådant upplägg atttendensen i svaren icke kan ifrågasättas,3. att med stöd av 8:4 regeringsformen beslutar omen rådgivande folkomröstning i biståndsfrågan ,4. att , om yrkande 3 avslås, hos regeringen begäratt en opinionsundersökning genomförs med sådant upplägg atttendensen i svaren icke kan ifrågasättas.1991/92:K219 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att enförfattningspolitisk utredning tillsätts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om längre mandatperioder,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om personval,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skilda valdagar.1991/92:K221 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konsultativa folkomröstningar.1991/92:K222 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att som vilande anta följande lydelse av 3 kap. 2 §regeringsformen: Rösträtt vid val till tillkommersvensk medborgare som är eller har varit bosatt iriket. Den som icke har uppnått ålder senast påvaldagen har ej rösträtt. Fråga huruvida rösträtt enligt förstastycket föreligger avgöres på grund av en före valet upprättadröstlängd.1991/92:K227 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att inleda ett meromfattande och långsiktigt reformarbete med sikte på att låtasvenska folket i folkomröstning ta ställning till en samlad nygrundlag för 2000-talet.1991/92:K311 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att ett förslag om rösträtt för invandrarei riksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggsriksdagen.1991/92:K319 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom det önskvärda i skapande av etiska regler för politiker.1991/92:K322 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om personval,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskning av riksdagsledamöternas antal.1991/92:U534 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkomröstning om medlemskap i separat från ordinarie riksdagsval, med endast tvåalternativ, ja och nej, och där omröstningens utfall skall varaavgörande.1991/92:U545 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla analyser som görs införfolkomröstningen skall göras avseende på kvinnor och män. StatsskicketMotionenI motion K205 av och ()föreslås att statsöverhuvudet bör tillsättas genom valförfarandei direkt eller indirekt form. Det kan ske genom att förläggariksmötenas invigning efter varje allmänt val till olika delarav landet där man sedan under högtidliga former kan välja ellerstadfästa ett tidigare val av statsöverhuvud. I motion K219 avMartin () berörs också krav på införande av republiksom bakgrund till krav på ny författningsreform (p. 2 nedan).BakgrundI motionen uttrycks kravet på införande av republik imodifierad form, närmast genom att beteckningarna kung/drottningföreslås bibehållas som liktydiga med president. Motionärernaerinrar om svenskt statsliv före l544 års arvsförening, dvs. denursprungliga traditionen att välja kung/hövding, om än iodemokratiska former. Statsöverhuvudets i motionen föreslagnatitel innebär att förslaget kan ses som ett yrkande omvalmonarki. Av preciseringen framgår att ett nysammansattriksmöte utgör elektorsförsamling. Valhandlingens innebörd kanenligt motionen vara av två slag. I fall av regelrätt valföreligger viss överensstämmelse med ålderdomligförfattningstradition; erinras kan om den äldre västgötalagenslagbud att "Svearna äga att taga konung och likaså att vräka".Är det enbart fråga om stadfästande förutsätts att statschefensmandatperiod och ställning reglerats i annan ordning.Förslaget berör stadgandena såväl i 1 kap. 3 § som i 5 kap. RFoch successionsordningen, där den kvinnliga tronarvingens rättär stadfäst. Parentetiskt bör upplysas om att prejudikat saknasfrån valkungadömets tid då ingen kvinna nådde valdkunga/drottningvärdighet; titulerades "riketsfullmyndiga fru och husbonde".Utskottets bedömningUtskottet har behandlat statschefens ställning i motioner omövergång till republik under senare år.Hösten l989 (l989/90:KU12) och vid /91 (l990/91:KU1 och 32) avstyrkte utskottet motionsyrkanden med hänvisningtill den ståndpunkt angående statsformen som intogs vid l974 årsförfattningsreform. Utskottet finner inte nu anledning att göraannan bedömning. Motionen l991/92:K205 avstyrks.2. FörfattningsreformMotionernaI flera motioner behandlas förslag till störreförfattningsreformer. I K206 av m.fl. (c) yrkasen allmän översyn med beaktande av vissa speciella ändringar; iK219 av () yrkas att skall begära enförfattningspolitisk utredning, och i motion K227 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) föreslås att ett långsiktigtreformarbete skall inledas i syfte att underställa folket en nysamlad grundlag inför 2000-talet. I motion K208 av . (v) begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om en jämnare fördelning avsamhällets "politiska resurser".Motionerna skiljer sig åt avseende vilka frågeställningar ochsamband som bör utredas. I motion K201 föreslås följande: engenomgång av sådana bestämmelser i grundlagen som givit uppphovtill tvist om deras rätta innebörd; ett stärkande avfolkomröstningsinstitutets ställning; en översyn av reglerna omupplösningsrätten och extra val till samt fyraårigamandatperioder och skilda valdagar. I sak överensstämmer de tvåsista förslagen med yrkandena 2 och 6 (punkterna 3 och 5) imotion K 219 nedan. I motion K208 framhålls deförfattningspolitiska reformer i svensk historia som tryggadeden lika rösträtten och den parlamentariska demokratin. Ettantal nya hot i samhällsutvecklingen gör det enligt motionärernaangeläget att stärka demokratin. I motion K219 hemställs dels omen författningspolitisk utredning, dels också i separatayrkanden om tre specifika reformer. De gäller en förlängning avmandatperioden till , en ökad möjlighet till personvalsamt skilda valdagar. Yrkandena behandlas vart och ett för sigunder punkterna 3, 4 och 5 nedan. Även motion K227 föreslår ettökat utrymme för personval i nomineringsprocessen. Motionenbehandlar därutöver medborgerliga fri- och rättigheter. Bäggefrågorna anförs som bakgrund till förslaget om ett bredare ochlångsiktigt reformarbete i syfte att nå fram till en samladförfattningsreform med sikte förhållanden i ettmåhända federalt Europa.BakgrundDet kan erinras om att författningspolitiska reformer brukargenomföras under bred enighet och lång tidsutdräkt. Sedangrundlagsreformerna genomfördes l969--1970 (enkammarriksdagen,förändrat valsystem och gemensam valdag) samt l974 (RF m.m.)har vissa partiella utredningar om valsystemet och fri- ochrättigheters status genomförts. Avseende det senare områdettillkom klarlägganden i 2 kap. RF i slutet av 1970-talet.Inslaget av personval i valsystemet berördes bl.a. avPersonvals- och valkretsutredningen (SOU l977:94). Utredningensförslag ledde emellertid inte till någon lagstiftning.Under innevarande valperiod har tillsatts en kommitté somutreder frågor om utvidgat skydd för grundläggande fri- ochrättigheter samt ökade möjligheter till domstolsprövning avnormbeslut och förvaltningsbeslut (dir. l991:119). Regeringenhar vidare tillsatt en utredning med uppdrag att lägga framförslag som medför ett ökat inslag av personval till riksdagenoch kommunala beslutande församlingar. I samband därmed skallockså den fria nomineringsrätten ses över (dir. l991:121).Vad avser andra grundläggande författningsfrågor somtraditionellt behandlas i ett sammanhang har nödvändigaförutsättningar för beslut inte förelegat trots flerautredningar. Till dessa frågor hör mandatperiodens längd,gemensamma eller skilda valdagar, valsystemets utformning,upplösningsinstitutet m.m. Den senaste författningsutredningen,, avslutade sitt arbete l987. Dess förslagavseende förlängning av mandatperioden för ledamöter i valdaförsamlingar samt förslag till ökat inslag av personval erhöllinte en sådan uppslutning att regeringen ansåg det meningsfulltatt lägga fram ett förslag till . Utskottet uttryckteemellertid det angelägna i att den författningspolitiskadebatten fortsätter i syfte att uppnå breda politiska lösningar(l990/91:KU1 och KU32).I regeringsförklaringen av berördesförfattningsfrågorna. Statsministern deklarerade bl.a. att"frågorna om bland annat mandatperiodens längd och ökade inslagav personval i valsystemet är också under beredning genom samtalmed partier. Avsikten är att på grundval av enkonstruktiv dialog med dessa finna en samlande lösning somvitaliserar vårt folkstyre. "Utskottets bedömningDet författningspolitiska arbetet fortgår på två parallellavägar. Dels har politiska samtal mellan partierna inletts, delsär viktiga författningsfrågor föremål för behandling i fleraseparata utredningar.När författningsfrågor utreds föreligger alltid en strävan attuppnå breda och samlande lösningar. Regeringen har förklarat attdetta är avsikten med partisamtalen. Utskottet avvaktar därfördenna beredning. Med hänvisning härtill avstyrks motionernaK206, K219 yrkande 1, K208 yrkande 1 samt K227.3. Skilda valdagarMotionenI motion K219 yrkande 6 av () föreslås, motbakgrund av andra i motionen upptagna förslag tillförfattningsändringar, att skilda valdagar införs vid val tillriksdagen å ena sidan och till regionala och lokalasjälvstyrelseorgan å den andra. Enligt motionen finns vissanackdelar med skilda valtillfällen, men i den utsträckning somden lokala självstyrelsen stärks så kan dessa nackdelar uppvägasav två valtillfällen . Ett liknande förslagberörs i motion K206 av m.fl. (c).BakgrundOrdningen med treåriga mandatperioder och gemensam valdag förriksdags-, landstings- och kommunalval infördes genom denpartiella grundlagsreformen l968--1969. enligt den nyaordningen ägde rum l970. Utredningsarbete påförfattningsområdet fortsatte även efter antagandet av den nyaregeringsformen l974. Den borgerliga majoriteten iGrundlagskommittén från l980 föreslog att skilda valdagar skulleinföras. De socialdemokratiska ledamöterna ansåg emellertidkritiken mot den gemensamma valdagen som överdriven. togsfrågan ånyo upp av vars slutbetänkande(SOU l987:6) avgavs i början av l987. De fyra största partiernaenades om en förlängning av mandatperioden till fyra år.Samstämmigheten innefattade emellertid icke frågan om valenskulle äga rum eller ej. Mot denna bakgrund avstodregeringen från att lägga fram förslag i frågan.Utskottet har i flera betänkanden hävdat att det är viktigtatt lösningar i författningsfrågor åtnjuter brett politisktstöd. Mot den bakgrunden har ett antal motioner om skildavaldagar avvisats.Utskottets bedömningUnder innevarande år har samtal mellan de politiska partiernaom bl.a. förlängd valperiod inletts. Frågan om skilda valdagarsammanhänger med de frågor som är föremål för dessa samtal. Medhänvisning härtill avstyrks motion K219 yrkande 6.4. PersonvalMotionenI motion K219 yrkande 3 av () hemställs omökade möjligheter till personval inom det starka partisystemetsram. Ett ökat inslag av personval skulle enligt motionären gynnadebattglädje och idérikedom i politiken. Dessutom skulleriksdagens anseende höjas. I motion K322 yrkande 1 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) anförs att valsystem med personval ochfärre folkvalda ombud till skulle stärka kontaktenmellan folket och de folkvalda. En ny valordning bör enligtmotionärerna ge utrymme för att fritt föra fram personer ellernya grupperingar i riksdagen.BakgrundInslaget av personval i svenska riksdagsval har behandlats avflera utredningar. Senast genomlystes frågan avFolkstyrelsekommittén (SOU l987:6). Förslaget erhöll ett svaltmottagande. I sina yttranden över motioner angående enförstärkning av personvalsinslaget hösten l989 och underriksmötet /91 bedömde utskottet läget så att det inteförelåg ett tillräckligt politiskt intresse förpersonvalsfrågan. Ytterligare utredningar föreföll intemeningsfulla vid de aktuella tidpunkterna (l989/90:KU12;l990/91:KU1 och KU32).Den l9 december l991 beslöt regeringen att tillsätta enutredning för att lägga fram förslag som medför ett ökat inslagav personval. Det kan också erinras om att enligtregeringsförklaringen av förs samtal mellan depolitiska partierna i bl.a. personvalsfrågan.Utskottets bedömningMed hänvisning till arbete samt pågåendesamtal mellan de politiska partierna avstyrks motion K219yrkande 3 och motion K322 yrkande 1.5. Längre mandatperioder m.m.MotionenI motion K219 yrkande 2 av () hemställs omförlängning av mandatperioden till och om en översyn avreglerna för fasta eller rörliga mandatperioder. Enligtmotionären är de treåriga mandatperioderna för korta för atttillåta långsiktighet i det politiska handlandet. Vidare yrkasatt upplösningsinstitutet bör delas mellan regering och riksdag.En ordning med rörliga mandatperioder skulle ge regeringen etttaktiskt överläge. Dess rätt att utlysa nyval borde av dettaskäl inskränkas till att enbart avse återstoden av deninnevarande perioden. Kallelse till val för ny fastfyraårsperiod borde enligt motionären däremot endast beslutas aven kvalificerad majoritet (tre fjärdedelar) av riksdagensledamöter. Frågorna om såväl mandatperiodens längd somupplösningsinstitutet berörs också i motion K206 av BertilFiskesjö m.fl. (c).BakgrundDen nuvarande författningen stadgar treåriga mandatperiodersamt gemensam valdag till de tre politiska nivåerna. Uppgörelsenvar en kompromiss. Den gemensamma valdagen söker främsttillgodose två synpunkter. Den ena är att i sin helhetskall förnyas vid ett och samma tillfälle, den andra att detskall finnas ett valtekniskt samband mellan riksdagsval ochkommunalval. Den treåriga mandatperioden är resultatet av enavvägning mellan önskemålen att inte alltför skallförflyta mellan de allmänna valen och att de politiska organenskall ha tillräcklig tid att verka mellan valen.Beslut om att utlysa ett extra val fattas av regeringen.Enligt gällande regler (RF 3:4) får en regering (om den inte ären s.k. expeditionsregering) när som helst förordna om extra valutom efter det att en tidigare nyvald riksdagbörjat sammanträda. En regering som drabbats av enmisstroendeförklaring har på sig att bestämma om denvill använda nyvalsvapnet. Gör den inte det, entledigas den avtalmannen (RF 6:5).Frågan om övergång från fasta till rörliga mandatperioderövervägdes av (SOU l981:15 s. 37).Motiveringen till att frågan prövades var att den kortavalperioden i kombination med att valdagen för ordinarie valligger fast minskar upplösningsinstitutets användbarhet. Tilldetta bidrog också det ofta utdragna genomförandet av självavalet. Majoriteten förordade emellertid inte någon ändring.Senare har tidsfristen på förslag av Folkstyrelsekommitténmellan beslut om val och själva valet förkortats till högst 35dagar.Med statsministerns ord i regeringsförklaringen till riksdagenden är frågor om valperiodens längd föremål förberedning genom samtal med partierna.Utskottets bedömningMot bakgrund av att motionärens förslag om förlängdavalperioder ingår i de samtal som förs i författningsfrågormellan de politiska partierna avstyrks motion K219 yrkande 2.6. Riksdagsledamöternas antalMotionernaI motion K202 av () hävdas att "vi är förmånga". Yrkandet gäller en ändring av relevanta delar av RF. Detnya antalet ledamöter föreslås uppgå till 299. I motion K322 avIan m.fl. (nyd) nämns antalet 151 ledamöter. Ettvalsystem med färre ombud och personval skulle enligtmotionärerna stärka kontakten mellan folket och derasförtroendevalda, bl.a. genom att varje enskild representantskulle bli mer synlig.BakgrundDet lämpliga antalet ledamöter i har behandlats aven rad författningsutredningar, bl.a. ,Grundlagberedningen och . Det gällandeantalet mandat härrör från den partiella författningsreformen1969/70, 1974 modifierat till 349 för att undvikaparlamentariska dödlägen. Antalet avspeglar den strävan somfanns att minska antalet ledamöter jämfört medtvåkammarsystemet. En redovisning av förslag och debatt ges iutskottets betänkande l989/90:KU12.Motioner från den allmänna motionstiden om minskat antalledamöter har avstyrkts avutskottet. Utskottet har instämt i den bedömning somFolkstyrelsekommittén presenterade i sitt betänkande SOU l987:6,nämligen att antalet ledamöter i inte gärna kanminskas, om man vill behålla en rimlig representation för renaglesbygder.Utskottets bedömningFrågan om riksdagsledamöternas antal kan komma att beröras ipågående samtal mellan de politiska partierna. I avvaktan på attdessa samtal slutförs finns inte anledning för utskottet att tanågot initiativ med anledning av yrkandena. Motionerna1991/92:K202 och K322 yrkande 2 avstyrks.7. RösträttsreglerMotionernaGrundlagsreglering av svenska medborgares i utlandet rösträttföreslås i motionerna K201 av m.fl. (c) och K222av (). I bägge motionerna föreslås att rösträttvid val till enligt RF skall tillkomma svenskmedborgare som är eller varit bosatt i riket. Imotion K201 åberopas dels den generellt ökandeinternationaliseringen, dels den ökade internationellarörligheten, bl.a. som en effekt av svensk EG-anslutning, sommotivering till grundlagsändringen.I motion K311 av m.fl. (v) förordas att riksdagenbegär förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval.BakgrundBestämmelser om rösträtt i riksdagsval framgår av RF 3:2. Därstadgas att rösträtt tillkommer svensk medborgare som är bosatti riket. Förutom att villkoren om medborgarskap, ålder ochbosättning i riket skall vara uppfyllda får rösträtt utövas omden röstande finns uppförd i röstlängd.Utlandsboende medborgare som varit folkbokförd iriket och som uppfyller röstsrättsvillkoren utombosättningskravet får själv anmäla sig till svensk myndighet(centrala valmyndigheten) för uppförande i röstlängd. Denanmälde ingår i den valkrets där han senast varit folkbokförd.Reglerna om upprättande av särskild röstlängd återfinns ivallagen (ValL 4:12).I fråga om reglering av utlandssvenskars rösträtthar lagstiftaren fäst vikt vid den grad av anknytning som denutlandsboende har till riket. I tre etapper harkvalifikationskraven ändrats: l967 beslutades att införa ensärskild röstlängd där villkoret fastlades till kyrkobokföring iSverige , sedan till en sjuårsgräns ochfrån l976 utan tidsgräns (ValL 4:11).1983 års förslag (SOU 1984:11) om rösträtti riksdagsval för medborgare i övriga nordiska länder efter treårs kyrkobokföring föranledde ingen åtgärd, då någonöverenskommelse med andra länder avseende dubbel rösträtt ejkunde ingås. Beträffande utlandssvenskarnas rösträtt föreslogkommittén ett införande av en tidsgräns för tidigarekyrkobokföring. Ej heller detta förslag har lagts fram förriksdagen. Ett i diskuterat förslag om rösträttmen ej valbarhet för de medborgare som flyttat till nordisktgrannland vid val till det nationella parlamentet har ej förtsvidare.I västeuropeiska länder kan urskiljas olika doktriner ochnationella grundsatser avseende medborgarskapet och dessrelation till rösträtten. Variationerna kan i viss utsträckningavläsas i konstitutionella stadganden. En majoritet avEG-länderna betraktar medborgarskaps- ellernationalitetsbegreppet som överordnat. Inskränkningar, bl.a.bosättningsvillkor, regleras i lag (, ,, , , , , ).Samma gäller för . , , ochde skandinaviska länderna har författningskonstruktioner somliknar den svenska. Grundlagsstadgade hemvistvillkor knyts tillmedborgarskapet; undantag eller preciseringar regleras i lag.Medborgarbestämmelser och politiska rättigheter är underomprövning i flera länder, bl.a. som en följd avinternationalisering och den europeiska integrationen.Utskottet har tidigare behandlat frågan om grundlagsregleringav utlandssvenskars rösträtt liksom frågan om invandrarnasrösträtt i riksdagsval, (l990/91:KU32).Yrkandena avstyrktes med hänvisning till Medborgarskapskommitténsom undersökte sambandet mellan rösträtt och medborgarskap.Kommitténs arbete avslutades 1988.Utskottets bedömningEnligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskarrösträtt, men den är inte grundlagsreglerad. De senaste årensdebatt och utveckling har enligt utskottet visat att detta ärotillfredsställande. Genom ett enda riksdagsbeslut med enkelmajoritet kan svenska medborgare som vistas utomlands berövasrösträtt. Det är därför av stor betydelse att skyddet förrösträtten förstärks. Genom grundlagsreglering avutlandssvenskars rösträtt fastslås den grundläggande principenatt alla svenska medborgare skall ha rösträtt vid val tillriksdagen på ett enkelt och lättfattligt sätt. Detta bör enligtutskottets mening ske genom att nuvarande bestämmelser omutlandssvenskarnas rösträtt ändras i enligt med vad som framgårav motionerna. Utskottet bifaller således motionerna K201 ochK222.Förslag till lag om ändring i regeringsformen som finns ibilaga bör antas som vilande. Vid slutligt bifall till förslagetefter nästa riksdagsval avser utskottet ta initiativ tillföljdändringar i vallagen.Beträffande rösträtt i riksdagsval för invandrare noterarutskottet att utredningar om sambandet mellan medborgarskap ochrösträtt inte har föranlett någon åtgärd. Rösträtt vid val tillriksdagen tillkommer svenska medborgare. Genom lagstiftningen omnaturalisation har möjlighet för invandrare att erhållamedborgarskap successivt underlättats. Med hänvisning tillovanstående avstyrks motion K311.8. FolkomröstningsfrågorMotionenI motion K221 av m.fl. (nyd) yrkas attriksdagen, när det bland de folkvalda finns en tydlig opinionför att låta medborgarna ta ställning till viktiga förändringari vanlig lagstiftning, bör möjliggöra en opinionskontroll avfolkets direkta vilja genom en konsultativ folkomröstning.Tekniskt sett kan genomförandet underlättas genom användande avAxe-systemet.Förslag om stärkande av folkomröstningsinstitutets ställningframförs också i motion K206 av m.fl. (c).BakgrundDen svenska grundlagen baseras på den representativademokratins principer. Folkomröstningar kan dock genomföras.Beslutande folkomröstningar kan äga rum i grundlagsfrågor påvissa villkor (RF 8:15).