bet · GF01NU18 · 1992-03-12 00:00:00 — 1991/92NU18ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1991/92:100 bilaga 13() littera D (mineralförsörjning m.m.),dels nio motioner från allmänna motionstiden ommineralförsörjning.Skrivelser i fråga om den statliga prospekteringen harinkommit från länsstyrelserna i och Norrbottenslän, samt , . Upplysningar ochsynpunkter i anslutning till samma fråga har inför utskottetlämnats dels av företrädare för och vissa kommuneri , dels av styrelseordföranden direktör och direktören , . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om avveckling av denstatliga prospekteringsverksamheten och om nedläggning (). Kritik mot förslagenframförs i motioner (s; v); det är angeläget att staten även ifortsättningen bidrar finansiellt till landetsprospekteringsverksamhet, sägs det där. Motionerna följs upp ien reservation (s). Utskottet tillstyrker även förslaget ibudgetpropositionen att den statliga gruvegendomen, som förnärvarande förvaltas av NSG, skall avyttras. Även detta förslagmöter invändning i en motion (v), som får stöd i en reservation(s).Också regeringens förslag om medel till geologiskaundersökning (SGU) godtas av utskottet. För att möjligheternaför prospektering ytterligare skall förbättras föreslårutskottet därutöver ökade insatser när det gäller de tidigareleden i prospekteringskedjan. Utskottet förordar sålunda delssärskilda medel till SGU så att baskarteringstakten kanpåskyndas i malmregionerna, dels inrättande av ett mineralkontorinom SGU med lämplig placering i . Sammanlagtberäknar utskottet 18 milj.kr. för de utökade insatserna. I enreservation (s) tillstyrks regeringens förslag om medel tillSGU. Däremot anser reservanterna att utökad baskartering inte ären tillräcklig åtgärd för att prospekteringen skall stimuleras.De föreslår i stället att en ny organisation förprospekteringsverksamheten skall utredas och vill samtidigtanslå medel för att en sådan organisation skall kunna träda ifunktion under nästkommande budgetår. I proposition 1991/92:100 bilaga 13 ()framlägger regeringen -- efter föredragning av näringsministerPer -- förslag om anslag m.m. under tolftehuvudtiteln för /93. Under här angivna rubrikerföreslås:D 1. geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. (s.45--49)att till geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. för /93 anvisar ettramanslag på 118085000 kr.D 2. geologiska undersökning: Geovetenskapligforskning (s.49)att till geologiska undersökning:Geovetenskaplig forskning för /93 anvisar ettreservationsanslag på 5000000 kr.D 3. Statens gruvegendom: Prospektering m.m. (s.50--52)att riksdagen1. till Statens gruvegendom: Prospektering m.m. för budgetåret1992/93 anvisar ett reservationsanslag på ,2. godkänner vad i propositionen anförts dels om ändraderiktlinjer för den statliga prospekteringsverksamheten, dels omändrade riktlinjer för verksamheten vid ,3. godkänner vad i propositionen anförts om avyttring av denstatliga gruvegendomen.D 4. Statens gruvegendom: m.m.(s.52f. )att till Statens gruvegendom: Egendomsförvaltningm.m. för /93 anvisar ett förslagsanslag på7671000 kr. De motioner som behandlas här är följande:1991/92:N215 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens huvudansvar för och medverkan iprospekteringen i Sverige.1991/92:N218 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av statligt engagemang iprospekteringen,2. att hos regeringen begär en utredning ommöjligheterna dels att sammanföra de enheter som arbetar medmineralfrågorna inom NSG, SGAB och SGU till ett bolag, dels attkoncentrera bergmästeriet till en enhet,3. att beslutar att det nya bolagets verksamhetinleds och koncentreras till en ort inomverksamhetsområdet,4. att beslutar att inkomsterna av statenskronoandel samt arrendeintäkter som kommande gruvrätter kommeratt ge, av nu och utarrenderade gruvrätter viabergmästeriet, tillförs det nya bolaget,5. att beslutar att för verksamheten anvisa ettanslag på 30milj.kr. att beslutar att Norrlandsfonden ges ettsamordnande ansvar för mineraljakten.1991/92:N219 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statlig prospektering och om NSG.1991/92:N221 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avveckling av den statliga prospekteringenoch nedläggning av , NSG.1991/92:N228 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brytning av vanadinfyndigheten i Sumåssjön.1991/92:N230 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår förslaget om en avveckling av den statligaprospekteringen och av /92:N236 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen1. till Prospektering m.m. för /93 anvisar60000000 kr. utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes ,2. avslår regeringens förslag om ändrade riktlinjer för denstatliga prospekteringsverksamheten,3. avslår regeringens förslag om ändrade riktlinjer förverksamheten vid ,4. avslår regeringens förslag om att avyttra den statligagruvegendomen,5. hos regeringen begär att frågan om ny organisation för denstatliga prospekteringen utreds i enlighet med vad som anförts imotionen och att förslag till ny organisation utifrån dettaföreläggs riksdagen.1991/92:N283 av och (bådanyd) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla NSG,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att med avvecklingen av NSG medverka tillbildandet av ett privatägt eller fortsatt statligt bolag medkommersiell inriktning för prospektering,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att SGU bör vara kärnan i ett sådant bolag och flyttatill ,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att till statlig berggrundskartering avsätta50milj.kr. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att resultatet öppet redovisas för alla intressenter,såväl svenska som utländska.1991/92:N284 av m.fl. (kds, m, fp, c) variyrkas att hos regeringen begär förslag till en samladpolitik för en långsiktig prospektering i i enlighet medvad som anförts i motionen.Vissa uppgifter i anslutning till propositionen och motionernaAllmänt om prospektering m.m.Mineral indelas vanligen i metallbärande ,industrimineral och andra tekniskt användbara . Bildadegenom olika geologiska processer förekommer de i berggrunden ochi de lösa avlagringarna (jordarterna). Prospektering innebär ettyrkesmässigt och systematiskt sökande efter sådanamineralråvaror som är ekonomiskt lönsamma att utvinna (malmerm.m.). Prospekteringsinsatserna sträcker sig vanligen över enlängre tid. Perioden från det att en fyndighet har upptäcktstill att en gruva har etablerats uppgår inte sällan år. Närprospektering innebär att sökandet efter malmergörs i anslutning till redan kända malmbaser, dvs. i befintligagruvors närområden. Fältprospektering är sådan prospektering somgenomförs på grundval av geologisk kunskap utanför kändamalmbaser; denna typ av prospektering innebär därför ett störremått av risktagande när det gäller möjligheten att hittafyndigheter jämfört med närprospektering.Prospekteringskedjan innefattar olika led. Grundläggande ärmalmgeologisk forskning och utveckling. Ett viktigtbeslutsunderlag inför den egentliga prospekteringen erhållsgenom kartering, varigenom geologisk basinformationinförskaffas; detta material presenteras huvudsakligen i form avkartor eller i digital form. I första hand är tre slagsinformation aktuella för prospektering, nämligen geofysisk,geokemisk och geologisk information. De båda förstnämnda typernautgör sammanställningar av mätvärden; de har därmed längrelivslängd än geologisk information, som baseras på subjektivaobservationer. Uppgifter som används för mineralprospekteringhämtas från olika typer av karteringar. Tre sådana kan nämnas.Den mest detaljerade karteringstypen är berggrundskarteringresp. Denna typ avses ge en allmängeologiskbild. Förutom för prospekteringsändamål kan den användas församhällsplanering och för miljö- och hälsoskyddsändamål. Enandra typ är den s.k. baskarteringen, som även den genomförs försåväl berg- som jordarter. Baskartorna är i första hand avseddasom temakartor för mineralprospektering men kan även utnyttjasvid andra behov av geologisk information. Geofysisk information,som har en framträdande roll vid baskartering, inhämtas bl.a.genom flygmätning. Tiden mellan de första mätningarna ochpublicering av den färdiga baskartan är . Dentredje typen representeras av s.k. översiktlig berggrunds- resp.jordartskartering, som resulterar i läns- och översiktskartor.Också kartor av annat slag än de som har nämnts, främstgeokemiska och geofysiska, används för prospekteringsändamål.Kartering genomförs av geologiska undersökning (SGU).Egentlig prospektering innebär undersökning, bl.a. genomprovborrningar, i områden som på basis av olika slagsbeslutsunderlag bedöms intressanta. Inför ett beslut omexploatering av en fyndighet krävs slutligen enbrytvärdighetsundersökning. Dokumentering avprospekteringsinsatser görs genom att analysresultaten och -- iförekommande fall -- proverna från borrningar (s.k. borrkärnor)förtecknas, organiseras och arkiveras. I den mån som materialetinte är utvärderat kan "vidareförädling" bli aktuell. Materialethar i varierande grad ett kommersiellt värde. Prospekteringgenomförs i huvudsakligen av företag i mineralbranschenmen också av staten. , som är det dominerandeföretaget i branschen, prospekterar för omkring 50 milj.kr. perår.Rätten att undersöka och därefter exploatera en fyndighetregleras i minerallagstiftningen, främst genomgruvlagen (1974:342) och lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter. Inmutningsrätt innebär tillstånd att utföraundersökning inom det inmutade området. För att därefter fåbearbeta fyndigheten, dvs. bedriva gruvdrift, krävs attinmutaren får sig tilldelad ett arbetsområde, ett s.k. utmål.Sådant medges mot avgift för av bergmästaren i detberörda distriktet. Staten har rätt till en andel med hälften,s.k. kronoandel, i utmål som meddelas någon annan än staten. Denyssnämnda lagarna ersätts med minerallagen(1991:45). I budgetpropositionen aviserar regeringen en översynav vissa bestämmelser i den nya lagen. Syftet är attprospektering efter och bearbetning av nya fyndigheter skallstimuleras ytterligare.Ur svensk berggrund utvinns sex olika metaller,nämligen basmetallerna järn, koppar, zink och bly samtädelmetallerna guld och silver. Inhemsk produktion avlegeringsmetaller förekommer däremot inte. Industrimineralutvinns i endast begränsad omfattning.Den statliga organisationen för mineralfrågorSveriges geologiska undersökningSveriges geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiskabeskaffenhet och mineralhantering (utom såvitt gällerförvaltning och upplåtelse av statens gruvegendom). Huvuddelenav SGU:s verksamhet är förlagd till . SGU är ocksåchefsmyndighet för bergsstaten, som är regionalförvaltningsmyndighet för mineralhanteringen. Bergsstaten ärindelad i två distrikt: det norra bergmästardistriktet med sätei och det södra med säte i olika ändamål genomför SGU, som har nämnts, karteringav . antog på regeringens förslag(prop. 1990/91:100 bil. 14, bet. NU23) riktlinjer för SGU:sverksamhet. De innebär bl.a. att den systematiska geologiskaundersökningsverksamheten skall prioriteras inom ramen för denanslagsfinansierade verksamheten. För den landbaserade delengäller att skall ha undersökts på ett sådantsätt att geologisk information finns tillgänglig för de avlandets yta där behoven är störst. Den maringeologiskakarteringen skall vara färdigställd år 2050.SGU:s uppgifter i fråga om mineralhantering avser sålunda dennyssnämnda systematiska undersökningsverksamheten men ocksåinsamling och bearbetning av egna och externa uppgifter ommineralförekomster. De externa uppgifterna erhålls exempelvisfrån prospekterings- och gruvföretag, byggentreprenörer,universitet och högskolor samt landets organiserademineraljakter. Uppgifterna -- om t.ex. malmfyndigheter -- lagrasi en fyndighetsdatabas hos SGU; databasen kan användas även inomområdena fysisk planering, miljövård m.m.Det centrala borrkärnearkivet, som ännu är under uppbyggnad,ingår organisatoriskt i SGU. Det är beläget i iVästerbottens län. En viktig del i uppbyggnadsarbetet ärgallring av borrkärnor hämtade från hela landet.Till SGU är också ett prospekteringsråd knutet. Det inrättadesi anslutning till tillskapandet av den nya mineralpolitiskaverksorganisationen (prop. 1980/81:130, bet. NU43).Rådets uppgift är att samordna olikaprospekteringsorganisationers verksamheter. Rådet skall ocksålämna förslag på geografiska områden som bör prioriteras när detgäller kartering m.m. för prospekteringsändamål. Ordförande ärSGU:s generaldirektör. Utöver ytterligare en företrädare för SGUingår i rådet representanter för gruvindustrin (fem ledamöter)och (en ledamot)för statens gruvegendom (NSG) bildades för attförvalta den statliga gruvegendomen. Denna verksamhet hadetidigare ombesörjts av kommerskollegium. utvidgadesNSG:s uppgift till att även omfatta ansvaret för statensprospektering, en uppgift som övertogs från SGU. blev NSG i samband med att nämnden gavs iuppdrag att administrera statligt stöd enligt ett femårigtprogram för utökad prospektering (prop. 1982/83:50, bet. NU18).Detta program förlängdes med (prop. 1986/87:74,bet. Inom ramen för programmet anslogs totalt 396milj.kr. Programmet upphörde i och med utgången av budgetåret1990/91 och har inte ersatts med något nytt långsiktigt program.Prospektering utgör den helt dominerande delen av NSG:sverksamhet. För innevarande budgetår har 53 milj.kr. anvisatsför detta ändamål. Prospekteringen bedrivs huvudsakligen i egnaprojekt men i viss utsträckning också i samarbetsprojekt medsvenska och utländska företag, länsstyrelser m.fl. Uppdragenläggs ut på olika konsulter och entreprenörer. Konkret består NSG:sprospekteringsmaterial av dokument med information som är knutentill enskilda prospekteringsinsatser. Materialet omfattar såvälallmänt statistiska uppgifter som uppgifter om förhållanden somhar karaktären av affärshemligheter. En viss del avinformationen finns upplagd i en databas. I någon mån ingår ävenborrkärnor i materialet; merparten av dessa förvaras hos SGAB iMalå.Statens gruvegendom omfattar hel- eller delägda statligafyndigheter. Vidare förvaltar NSG statens kronoandelar.Förvaltningen innebär bl.a. att NSG arrenderar ut statliga utmål(fjorton) och kronoandelarna för reguljärbrytning. Denna verksamhet ger intäkter på 20--30 milj.kr.årligen. De redovisas under en särskild inkomsttitel istatsbudgeten och disponeras sålunda inte av NSG. Till nämndenskostnader för administration m.m. för förvaltningen anvisas NSGsärskilda medel; för innevarande budgetår har ca 7 milj.kr.(exkl. mervärdesskatt) anslagits.Sveriges Geologiska ABSGAB, är ett helägt statligt bolag, sombildades genom att konsultverksamheten bröts ut ur SGU.Efter omorganisering omfattar SGAB:s verksamhet olika områdenmed prospektering som det dominerande. Relaterade tillprospekteringen är även borr- och flygverksamheterna. Dessa ärstarkt beroende av uppdrag från NSG och av statligt stöd tillprospektering. Andra verksamhetsområden gäller t.ex.laboratorieanalyser och tillverkning av geofysiska instrument.Antalet anställda uppgick till totalt ca 240. Av dessavar omkring hälften verksamma med uppgifter för prospektering,varav i sin tur omkring hälften med placering i Malå.Hösten 1991 bemyndigades regeringen (prop. 1991/92:69, bet.NU10) att sälja statens aktier i 34 angivna bolag. Bland dessaingår SGAB. I budgetpropositionen sägs att en intern utredningpågår inom SGAB om de kommersiella förutsättningarna förbildande av ett särskilt prospekteringsbolag.Tidigare förslag rörande prospekteringFörslag av revisorerRiksdagens revisorer överlämnade ett förslag(1988/89:17) angående statliga insatser för prospektering.Förslaget var baserat på en granskning av den statligaprospektering som hade genomförts åren 1975--1987. Under dennaperiod anslog staten totalt tillprospektering. Enligt revisorernas uppfattning hade utfallet avden statliga prospekteringen inte varit tillfredsställande. Deframförde en rad förslag för att en ökad effektivitet skulleåstadkommas. Ett grundläggande förslag gick ut på atttyngdpunkten för de samlade statliga insatserna skulleförskjutas mot tidigare led i prospekteringskedjan.Näringsutskottet (bet. 1988/89:NU21) delade inte helt kritikenmot den statliga prospekteringen men tog fasta på revisorernasförslag om att vissa frågor skulle utredas vidare av den dåverksamma mineralråvarukommittén.Förslag av mineralråvarukommitténMineralråvarukommittén lade fram sitt betänkande (SOU1989:92 och 93) Prospekteringspolitik. I detta redovisadekommittén -- i enlighet med sitt uppdrag -- sin bedömning avmarknadsförutsättningarna för olika mineralråvaror. överväga lämpligheten att lägga fast enövergripande strategi för prospekteringsverksamhetens inriktningi . Kommittén uppskattade det totala behovet avprospektering i landet till en nivå om ca 250 milj.kr. per år.Två organisatoriska alternativ diskuterades. Det ena, somförordades av en majoritet inom kommittén, förutsatte utökadeuppgifter för NSG. Det andra gick ut på att ett statligtprospekteringsbolag på kommersiell grund skulle tillskapas.Mineralråvarukommitténs förslag har remissbehandlats. Verksamheten vid , m.m.Statlig prospekteringsverksamhetNämndens för statens gruvegendom (NSG) uppgifter harsuccessivt vidgats. En uppgift består i att förvalta statensmineralfyndigheter och annan gruvegendom som tillhör staten; NSGskall svara för att gruvegendomen tillvaratas på bästa möjligasätt. En annan uppgift för NSG är att -- när så är lämpligt --genom prospektering söka utöka statens egendom. Konkret innebäruppgiften en beställarfunktion så till vida att NSG upphandlarprospekteringstjänster hos konsult- och entreprenadföretag.Ytterligare en uppgift gäller prospektering, nämligen att beredaärenden om statligt stöd till enskilda företag förprospektering. Detta uppdrag har dock varit begränsat tilllöptiden för programmet för utökad prospektering (se s.7).Slutligen har NSG i uppgift att besluta i frågor om kronoandel,dvs. den hälft av en gruvfyndighet som staten har rätt till.I budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 13 s. 50)föreslåsändrade riktlinjer för den statligaprospekteringsverksamheten och avveckling av . Förslaget innebär att prospektering inte längreskall äga rum i statlig regi eller med statliga medel. Vidareföreslås att NSG skall upphöra som myndighet, vilket förutsättsske . NSG:s huvudsakliga uppgift /93 bör därför -- enligt regeringens förslag --vara att koncentrera insatserna på att öka utbytet av denhittills genomförda prospekteringen.Som övergripande motiv för sitt förslag anför regeringen bl.a.att statens roll på det näringspolitiska området skall vara attskapa generellt goda förutsättningar för näringslivet. Såvittgäller gruvnäringen innebär detta att staten skalltillhandahålla en för prospektering efterfrågad och adekvatbasinformation. Däremot, menar regeringen, bör staten inte lämnasärskilt stöd till prospektering; stödet till såväl enskildaföretag som prospekteringsinsatser som utförs i statlig regiskall sålunda upphöra. Regeringen riktar kritik motden statliga prospekteringsverksamhet som har bedrivits i NSG:sregi. Denna verksamhet har inte varit tillfredsställande medavseende på tillskapande av nya exploaterbara fyndigheter, sägsdet.Regeringens förslag i denna del har föranlett yrkanden i sjumotioner.En positiv inställning till förslaget om en avveckling av detstatliga engagemanget i prospekteringen och en därav föranleddnedläggning av NSG är innebörden i motion 1991/92:N283 (nyd), ivilken motionärerna begär ett tillkännagivande härom tillregeringen.En helt motsatt uppfattning kommer till uttryck i motion1991/92:N230 (s). Om regeringsförslaget genomförs hotas denframtida gruvnäringen i , heter det. Motionärerna anseratt bör avslå förslagen beträffande den statligaprospekteringen resp. NSG. Avslag begärs också i motion1991/92:N236(v). I denna sägs att det svenska statliga stödettill prospektering är mycket blygsamt, såväl i förhållande tillden inhemska gruv- och stenindustrins produktionsvärde som viden internationell jämförelse när det gäller statligtprospekteringsstöd. Motionärerna varnar för att ettindraget stöd kommer att innebära att fältprospekteringenupphör, eftersom de privata bolagen inte vill ta på sig denekonomiska risk som är förenad med denna prospekteringsform.Även i motion 1991/92:N218 (s) framkommer en stark oro förkonsekvenserna för svensk gruvhantering om regeringens förslaggenomförs. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande tillregeringen om vikten av fortsatt statligprospekteringsverksamhet. Liknande yrkanden och motiveringarförs fram i motionerna 1991/92:N215 (s), 1991/92:N219(s) och1991/92:N221(s).Utskottet anser, liksom regeringen, att de statliga insatsernapå prospekteringsområdet bör upphöra och att NSG bör avvecklas.Förslagen i propositionen tillstyrks sålunda. I det följandeåterkommer utskottet till frågan om tillhandahållande avbasinformation för prospekteringsändamål. Med vad utskottet nuhar sagt blir motion 1991/92:N283 (nyd) tillgodosedd i härberörd del. Motionerna 1991/92:N230 (s), 1991/92:N236 (v),1991/92:N218 (s), 1991/92:215 (s), 1991/92:N219 (s) och1991/92:N221 (s) avstyrks däremot såvitt de gäller den nubehandlade frågan.Statens gruvegendomI anslutning till sitt förslag om ändrade riktlinjer för denstatliga prospekteringen och nedläggning av NSG föreslårregeringen en avyttring av den statliga gruvegendomen.Några fördelar med en sådan åtgärd kan inte upphovsmännen tillmotion 1991/92:N236 (v) se. De anser därför att regeringensförslag även i detta avseende bör avslås av . Enligt utskottets mening finns det inget självständigtintresse för staten att äga eller förvalta gruvegendom.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag om en avyttringav den statliga gruvegendomen.I sammanhanget vill utskottet betona vikten av att regeringentillser att förvaltningen av den del av statens gruvegendom someventuellt inte kan avyttras på kommersiella grunder ombesörjspå ett tillfredsställande sätt även efter det att NSG harupphört. Något uttalande av i detta avseende äremellertid inte erforderligt, anser utskottet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 1991/92:N236(v) i här aktuell del.AnslagsfrågorRegeringen föreslår att för nästa budgetår anvisar10 milj.kr. för stöd till prospektering m.m. För innevarandebudgetår har ca 53 milj.kr. anslagits för detta ändamål.Regeringen anmäler sin avsikt att uppdra åt NSG att redan nuanpassa verksamheten till ett beslut om myndighetens upphörandeden . Som har framgått i det föregående bör NSG,enligt regeringens mening, under /93 koncentrerasina insatser på genomförd prospekteringsverksamhet.Invändningar mot förslaget framförs i motion 1991/92:N236 (v).I konsekvens med sitt ställningstagande till riktlinjerna förden framtida statliga prospekteringsverksamheten ansermotionärerna att NSG bör ges ett anslag som uppgår till minstsamma nivå som för innevarande budgetår. De yrkar att 60milj.kr. utöver regeringens förslag skall tillföras nämnden,dvs. sammanlagt 70 milj.kr.Den av regeringen förespråkade anslagsnivån synes rimlig medhänsyn till den verksamhet som NSG förutsätts ha under detkommande budgetåret. Utskottet tillstyrker regeringens förslag idenna del och avstyrker motion 1991/92:N236 (v) såvitt dengäller anslag till NSG.I propositionen föreslås vidare ett anslag på 7,7 milj.kr.till förvaltning av statens gruvegendom m.m. För innevarandeår har ca 7,3 milj.kr. anvisats för detta ändamål.