bet · GF01SkU22 · 1992-03-17 00:00:00 — (v)7. beträffande kilometerskattenatt avslår motionerna 1991/92:Sk636 i denna del och1991/92:Sk641,res. 4 (nyd)8. beträffande miljöklasser för bensinatt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande 38,res. 5 (s)9. beträffande skatten för blyad bensinatt avslår motion 1991/92:Sk636 i denna del,10. beträffande en regionalt differentierad bensinskattatt avslår motionerna 1991/92:Sk351 yrkandena 53och 54 och 1991/92:Sk609,men. (v)11. beträffande motorsågsbränsleatt avslår motion 1991/92:Sk601,12. beträffande beskattningen av flygetatt avslår motion 1991/92:Sk351 yrkandena 55 och56,men. (v)13. beträffande militära flygplan och fordonatt avslår motionerna 1991/92:Fö304 yrkande 2,1991/92:Fö313 yrkande 6, 1991/92:Fö323 yrkande 3 och1991/92:Fö330 yrkande 2,s.y. (s)men. (v)14. beträffande miljöklasserna för nya fordonatt avslår motionerna 1991/92:Sk655, 1991/92:Sk674,1991/92:Jo612 yrkande 36, 1991/92:T212 yrkande 3 och1991/92:T220 yrkande 3,res. 6 (s)res. 7 (nyd)men. (v)15. beträffande en elitklass för särskilt miljövänligafordonatt avslår motion 1991/92:Sk634,men. (v)16. beträffande veteranbilaratt avslår motionerna 1991/92:Sk615 yrkandena 2 och3 och 1991/92:T429 yrkande 5,res. 8 (nyd)men. (v)17. beträffande amatörbyggda fordonatt avslår motion 1991/92:Sk615 yrkande 1,res. 9 (nyd)men. (v)18. beträffande jordbrukstraktoreratt avslår motionerna 1991/92:Sk603 och1991/92:T402 yrkande 1,19. beträffande betalningsskyldigheten för fordonsskattatt avslår motion 1991/92:Sk643,20. beträffande avgiften på handelsgödselatt avslår motionerna 1991/92:Jo203 yrkande 8 och1991/92:Jo612 yrkande 49,res. 10 (s)21. beträffande avgiften på bekämpningsmedelatt avslår motionerna 1991/92:Jo203 yrkande 7 och1991/92:Jo612 yrkande 48,res. 11 (s)22. beträffande förpackningsskatten, m.m.att avslår motionerna 1991/92:Sk614 och1991/92:Jo612 yrkande 24,res. 12 (s)23. beträffande en skatt på mjuka freoneratt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande 23,res. 13 (s)24. beträffande den särskilda varuskatten, m.m.att avlsår motionerna 1991/92:Sk351 yrkande28 och 1991/92:Sk620,res. 14 (nyd)men. (v)25. beträffande reklamskattenatt avslår motionerna 1991/92:Sk351 yrkande43 och 1991/92:Sk631,men. (v)26. beträffande reseskattenatt avslår motion 1991/92:Sk604,27. beträffande hundskattenatt avslår motionerna 1991/92:Sk607, 1991/92:Sk610,1991/92:Sk611 och 1991/92:Sk613,28. beträffande stämpelskatten på fastigheteratt med anledning av motion 1991/92:Sk650 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en särskild regel för de överföringar som har sambandmed den s.k. Ädel-reformen,29. beträffande stämpelskatten på aktieratt avslår motion 1991/92:Sk652.Stockholm den 17 mars 1992På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), AnitaJohansson (s), (), (), HarryStaaf (kds), (), (), SverrePalm (s), (), (), () och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Energibeskattningens inriktning (mom. 1)(nyd) hardels anfört följande:Ny demokrati vill utveckla samhället så att miljön i vidbemärkelse blir den bästa möjliga. Givetvis måste miljökravenvara realistiska, men god arbetsmiljö, ren luft, friska vattenoch en grönskande natur är självklara önskemål. Dessa önskemålmåste dock kunna förenas med den ekonomiska verkligheten. Vimåste skapa de resurser som är en absolut förutsättning för attfå råd att förbättra miljön.Principen bör vara att svenskarna, näringslivet och samhälletfår så billig och säker energi som möjligt. Detta har en direktinverkan på sysselsättningen, på internationell konkurrenskraft,på utländska företags benägenhet att investera i , liksompå allas vår livskvalitet. Det bästa sättet att nå detta mål äratt avreglera och avmonopolisera energisektorn. Vi anser attSverige skall utnyttja kärnkraftverken, förbättra säkerheten ochvidareutveckla kärnkraftsteknologin som är en av Sverigesspetsteknologier. Över hälften av elproduktionen kommer i dagfrån kärnkraftverken! I ett längre perspektiv och med kändteknologi är det kärnkraft och vattenkraft som måstesatsa på. Det är den enda realistiska vägen som inte ökarutsläppen av växthusgaser.Miljöfrågorna är internationella för att inte säga globala.Till de stora frågorna hör bl.a. uttunningen av ozonskiktet ochförsurningen av mark och vatten. Miljövänliga bränslen harfördelar som måste tas till vara genom en ökad användning.Punktskatterna på miljövänliga bränslen bör därför sänkas.Jag anser att som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad som anförts om sänkta skatter på miljövänliga bränslenoch tillstyrker därför motion Jo645.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande energibeskattningens inriktningatt med bifall till motion 1991/92:Jo645 yrkande 16,och med avslag på motionerna 1991/92:Sk351 yrkandena 44--52,1991/92:Sk639 och 1991/92:Jo646 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts om sänkta punktskatter påmiljövänliga bränslen.2. Industrins nedsättning (mom. 2)(nyd) hardels anfört följande:Sveriges industri bär på en extra energiskattebörda pådrygt . Den höga svenska energibeskattningenär ett av de allvarligaste hemmagjorda och kostnadsfördyrandehindren för särskilt den energiintensiva industrinskonkurrenskraft.Vi kan läsa om neddragningar och permitteringar inomstål- och skogsindustrin på grund av vikande marknader ellerkostnadsproblem. Svensk skogs- och kemiindustri har under senareår gjort stora investeringar utomlands. Med ett bättrekostnadsläge i skulle investeringarna i flera fall istället ha kunnat komma till del. Även omenergibeskattningen endast utgör en bland flerakostnadsfaktorer, utgör den ett speciellt svensktkostnadsförhöjande inslag, som medför minskade investeringar iSverige och förlust av arbetstillfällen.I betänkandet Konkurrensneutral energibeskattning (SOU1991:90) föreslås att den svenska industrins energiskatter sänkstill Europanivå. Sänkningen föreslås för att de svenskaföretagen skall kunna konkurrera på mer lika villkor med sinautländska konkurrenter. Utredningen redovisar undersökningar somvisar att ett slopande av industrins energiskattebelastningskulle kunna medföra en ökning av industrins årliga produktionmed ca och av antalet arbetstillfällen iindustrin med ca 10 000 -- mest i de sysselsättningssvaga länen.Därtill kommer de indirekta effekterna i bl.a.servicenäringarna. De kan vara lika stora.Det är viktigt att undanröja den extra skattebörda somsvensk basindustri har jämfört med konkurrenterna inom EG och ibl.a. Förslaget om en Europaanpassning av densvenska industrins energiskatter bör därför genomföras snarastoch senast . Vi anser att som sin meningbör ge regeringen det anförda till känna och tillstyrker såledesmotion Sk624.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande industrins nedsättningatt med bifall till motion 1991/92:Sk624 och medanledning av motion 1991/92:Sk647 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts om industrins energiskatter.3. Effekten av miljöklasserna för oljor, m.m. (mom. 5), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Riksdagens beslut om miljöklassindelning och differentieradbeskattning av brännoljor har i stort haft den avsedda effekten.Renare dieselbränslen har varit en effektiv väg för att snabbtnedbringa utsläppen av framför allt cancerframkallandepartiklar.Bränslen som är väsentligt renare introduceras nu påmarknaden. Regeringen bör, som det uttalades imiljöpropositionen, noga följa utvecklingen på marknaden ochåterkomma till med förslag, om vissa regler i systemetbehöver omprövas. I det sammanhanget bör miljöeffekterna av denslopade skatten på motoretanol bedömas.Vi anser att bör understryka betydelsen av ennoggrann uppföljning genom att som sin mening ge regeringen detanförda till känna och tillstyrker således motion Jo612 yrkande37.dels vid moment 5 hemställt5. beträffande effekten av miljöklasserna för oljor, m.m.att med bifall till motion 1991/92:Jo612 yrkande 37som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts ombehovet av att noga följa effekten av miljöklassningen av oljoroch av den slopade skatten på etanol för motordrift.4. Kilometerskatten (mom. 7)(nyd) hardels anfört följande:När det gäller transporter lever industri med ettnaturligt geografiskt handikapp. Transportavståndet mellankunder och leverantörer är ofta 70 längre för densvenske tillverkaren än för konkurrerande företag påkontinenten. ökar transportintensiteten på grund avsnabbare och mindre leveranser, eftersom detta ger en mindrekapitalkrävande lagerhållning.Till det geografiska handikappet kommer bördan av extra tungaskatter och avgifter. Skattebelastningen för svenska tungafordon är mer än dubbelt så hög som för EG-genomsnittet(ca . för ett 40-tons ekipage). Dettasammanhänger med den för (och ) unikakilometerskatten, som inte finns inom EG. Vad detta betyder urkonkurrenssynpunkt för svensk industri och svenska åkerier äruppenbart. Enligt industrins beräkning skulle ett slopande avkilometerskatten innebära lägre vägtransportkostnader --motsvarande ca 2,5--. Att ta bortkilometerskatten skulle stärka den svenska industrinskonkurrenskraft.Regeringen har tillsatt en utredare som ser över dessa regler,men uppgiften är inte att befria svensk industri från dennabelastning utan att hitta en annan form för beskattningen!Vi anser att målsättningen bör vara att kilometerskattenslopas och föreslår därför att med bifall till motionSk641 hos regeringen begär en utredning om ett successivtborttagande av kilometerskatten för tunga lastfordon.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande kilometerskattenatt med bifall till motion 1991/92:Sk641 och medavslag på motion 1991/92:Sk636 i denna del hos regeringen begären utredning om successivt slopad kilometerskatt.5. Miljöklasser för bensin (mom. 8), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Trafiken är en av de största källorna till miljöförstöringen.Det är därför viktigt att systemet med skatterabatter fördrivmedel med goda miljöegenskaper används på de områden därmiljövinster kan göras.Miljöklassningen av oljor har, som vi framhållit ovan, i storthaft avsedd effekt. Miljöklassningen har bl.a. den fördelen attkraven kan utformas i nära anslutning till vad miljöhänsynenkräver.När det gäller bensin har skatterabatten för blyfri bensinfått avsedd verkan genom att användningen av blyad bensinminskar. En ännu bättre miljöanpassning kan emellertid uppnås ommiljöklasser införs också för bensin. Utgångspunkten för ensådan klassindelning bör vara bensinens miljöegenskaper, t.ex.innehållet av aromater.Vi föreslår att med bifall till motion Jo612 yrkande38 som sin mening ger regeringen det anförda till känna.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande miljöklasser för bensinatt med bifall till motion 1991/92:Jo612 yrkande 38som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts ommiljöklasser för bensin.6. Miljöklasserna för nya fordon (mom. 14), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Sverige var först i med att införa skärpta krav påpersonbilar. Motståndet mot skärpta avgaskrav har varithårt i men framför allt i vissa delar av Västeuropa.Utvecklingen har därför varit glädjande. EG:sbeslut att införa i stort sett de svenska kraven ochatt man uttalat en vilja att ytterligare skärpa dessa krav ärett exempel på detta.Det är också glädjande att den borgerliga regeringen har givitut en förordning för miljöklassindelning av fordon fr.o.m. 1993års modeller, trots att moderater och folkpartister så sent somvåren 1991 var emot detta beslut.Sverige bör spela en fortsatt aktiv roll i detta arbete. Nästakravnivå måste vara minst lika sträng som de kommandeUSA-kraven. Utvecklingen av mer miljöanpassade fordon måstepräglas av långsiktighet. Kraven måste också omfattas av såmånga länder som möjligt. De bör vidare vara teknikneutrala.Hittills har kväveoxider, kolväten, kolmonoxid och partiklarreglerats. I nästa steg bör även krav på energieffektivitet ochflerbränsledrift ingå.Regeringen bör förbereda nästa steg i miljöklassningssystemet.I samband med att en ny obligatorisk nivå -- vilken i stortmotsvarar miljöklass II -- införs 1996 bör klassningssystemettillföras en ny klass med en mer avancerad kravprofil enligtovan. På så sätt kan de skärpta krav som bör införas förberedas och dessutom få genomslag tidigare.Det anförda bör med bifall till motion Jo612 yrkande36 som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 14 hemställt14. beträffande miljöklasserna för nya fordonatt med bifall till motion 1991/92:Jo612 yrkande 36,med anledning av motionerna 1991/92:Sk674 och 1991/92:T212yrkande 3 och med avslag på motionerna 1991/92:Sk655 och1991/92:T220 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts om en skärpning av miljökraven år 1996.7. Miljöklasserna för nya fordon (mom. 14)(nyd) hardels anfört följande:Som jag anfört i min reservation beträffande kilometerskattenlever industri med både ett naturligt geografiskthandikapp och bördan av extra tunga skatter och avgifter.Skattebelastningen för svenska tunga fordon är mer ändubbelt så hög som för EG-genomsnittet (ca . per årför ett 40-tons ekipage).Fr.o.m. skall alla nya lastbilar varautrustade med avgasreningssystem. träder en nymiljöskatt i kraft som innebär att varje ny lastbil äver 7 tonstotalvikt skall betala 63 000 kr.Det kan inte vara rimligt att en köpare både skall betalaextra för att få en bil som är utrustad med avgasreningssystemoch betala en straffskatt för miljön. Som anförs imotion T220 bör denna straffskatt tas bort redan innan denhunnit träda i kraft.När det gäller miljöklasserna för tunga lastbilar är detviktigt att dessa verkligen anpassas till de krav som uppställsinom EG. De nuvarande klasserna avviker på flera punkter.För att harmonisera svenska miljökrav med EG:s, måstemiljöklasserna ändras enligt följande: EG-certifikat måste utgöra tillräcklig grund för godkännandeäven i . EG-certifikat som visar att fordonen uppfyller Euro 2 måsteutgöra tillräcklig grund för godkännande enligt miljöklass 2 iSverige. Ovanstående certifikat kompletterat med EG-certifikat somvisar uppfyllda bullerkrav enligt EG-norm måste utgöratillräcklig grund för godkännande enligt miljöklass 1 i Sverige.Jag föreslår att med anledning av motionerna Sk655och T220 dels hos regeringen begär ett skyndsamt förslag omslopad miljöaccis för tunga fordon, dels som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om en EG-anpassning av desvenska kraven.dels vid moment 14 hemställt14. beträffande miljöklasserna för nya fordonatt med anledning av motionerna 1991/92:Sk655 och1991/92:T220 yrkande 3 och med avslag på motionerna1991/92:Sk674, 1991/92:Jo612 yrkande 36 och 1991/92:T212 yrkande3 dels hos regeringen begär ett förslag som innebär att accisenför tunga fordon slopas, dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts om en EG-anpassning av de svenska kraven.8. Veteranbilar (mom. 16)(nyd) hardels anfört följande:Upp emot 2 miljoner människor i är intresserade avhobbyfordon i någon form. Alla som håller på med hobbyfordon börstödjas och uppmuntras i sin hobby. Här frodas kreativitet ochteknisk uppfostran på ett naturligt sätt.Vad är då ett hobbyfordon? Det kan vara: veteranfordon --ombyggda eller hembyggda -- tävlingsfordon eller på annat sättudda fordon.Ett problem för dem som sysslar med motorhobby är de skatteroch avgifter som är avsedda för fordon i bruk. Äldre bilar är ioch för sig befriade från fordonsskatt men gränsen går vid 1950års modell.Jag anser att man bör införa en flytande 30-årsgräns och attdenna skall gälla generellt. Detta innebär att man tar bort allaskatter och införselavgifter för fordon som är äldre än 30 år.När införselavgifterna innebär pålägg på köpeskillingen på50--är det inte så många som har råd att ta hem historisktintressanta fordon.Jag stöder de yrkanden med denna inriktning som väckts imotionerna T429 och Sk615 och föreslår därför att somsin mening ger regeringen det anförda till känna.dels vid moment 16 hemställt16. beträffande veteranbilaratt med bifall till motion T429 yrkande 5 och medanledning Sk615 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts om en flytande 30-årsgräns förinförselavgifter och fordonsskatt.9. Amatörbyggda fordon (mom. 17)(nyd) hardels anfört följande:Motorintresset förenar och engagerar många människor. Iföreningar och i kamratkretsen förenas tekniskt intresse medsocial samvaro. Människor med ett aktivt fritidsintresse löpermindre risk att hamna i drogberoende eller drabbas av andrasociala problem. Trots dessa positiva effekter avmotorhobbyverksamhet understöds den inte aktivt av samhället.Enligt vår uppfattning finns det några enkla förändringar idagens regelsystem som till ringa kostnader för statskassanskulle få stora positiva effekter. Antalet registreradeamatörbyggda fordon uppgår till cirka 10 000. Varje årtillkommer cirka 60 rena amatörbyggen.Enligt bilavgasförordningen (1987:586) skall bilar av olikaårsmodeller uppfylla vissa avgasreningskrav. Enligt 20 § fårnaturvårdsverket medge avsteg eller undantag från dessa krav "omdet är av ringa betydelse ur miljösynpunkt". I de fallnaturvårdsverket meddelar undantag från avgasreningskraven skallen dispensavgift tas ut. Olika avgifter för olika kategorier avfordon finns fastställda i författningssamling1988:4. En av kategorierna omfattar bl.a. amatörbyggda bilar av1989 och senare års modell. Om dessa fordon beviljas undantagfrån avgasreningskraven uttas en engångsavgift på . vidförsta registreringsbesiktningen.Denna avgift svarar i vissa fall för upp emot av dentotala utgift som bilbyggaren har för sitt fordon. Merparten av"kostnaden" för fordonet är ideellt hobbyarbete. Detta är heltorimligt. Denna avgift bör därför slopas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 17 hemställt17. beträffande amatörbyggda fordonatt med bifall till motion 1991/92:Sk615 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts omslopad dispensavgift för amatörfordon.10. Avgiften på handelsgödsel (mom. 20), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Det är ett miljömål att minimera användningen avväxtnäringsämnen och bekämpningsmedel. Växtnäringsläckaget frånjordbruket är ett akut problem, särskilt i de södra delarna avlandet. Jordbrukets kväveläckage till havet beräknas vara25000--per år.För att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan beslötriksdagen att halvera kväveläckaget fram till år 2000.Detta mål tidigarelades 1991 och skall nu nås till år 1995.Jordbruksverket har i uppdrag att utarbeta ett åtgärdsprogramför att minska kväveutsläpp till vatten och luft frånjordbruksföretag. Ammoniakutsläppen skall minska tillår 1995 i södra och . Möjligheten ochkonsekvenserna av en 50-procentig minskning av ammoniakavgångentill i samma områden skall också utredas.Mot den bakgrunden var regeringens förslag i tilläggsbudget I(prop. 1991/92:25) att sänka prisregleringsavgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel en felaktig signal tilljordbrukarna. Beslutet innebar ett steg bakåt i arbetet med attminska miljöskadorna från jordbruket.Riksdagen har också beslutat att införande av en miljöskattbör övervägas i samband med att prisregleringsavgifternaavskaffas. skall det utredas om en skatt är lämpligoch vilken nivå som är kostnadseffektiv för att få till stånd enminskning av kväveläckaget. Någon sådan utredning har inteföregått regeringens förslag.I avvaktan på ett förslag från regeringen om en miljöskatt påhandelsgödsel föreslår vi att miljöavgiften på handelsgödselhöjs så att sänkningen med 200 milj.kr. avprisregleringsavgiften kompenseras.Det anförda bör med bifall till motionerna Jo203yrkande 8 och Jo612 yrkande 49 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 20 hemställt20. beträffande avgiften på handelsgödselatt med bifall till motionerna 1991/92:Jo203 yrkande8 och:Jo612 yrkande 49 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts om en höjning av avgiften på handelsgödsel.11. Avgiften på bekämpningsmedel (mom. 21), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Riksdagen beslutade om en halvering avbekämpningsmedelsanvändningen mellan åren 1986 och 1990.Programmet har genomförts på ett framgångsrikt sätt dåanvändningen har halverats till 1990. Detta är en prestation somär unik internationellt sett.Riksdagen har härefter beslutat om en ytterligare halveringtill strax efter mitten av . Kemikalieinspektionen harfått uppdrag att i samråd med lantbruksstyrelsen ochnaturvårdsverket pröva möjligheten att införa differentierademiljöavgifter på bekämpningsmedel i förhållande till medlensfarlighet och risken med deras användning. Detta uppdrag skallredovisas senast den 1 juni 1992.När genomgången är klar anser vi att mycket talar för att man,efter beslut om vilka medel som skall förbjudas, för de medelsom återstår inför en miljöavgift i förhållande till medlensfarlighet och risken med deras användning.Vi föreslår att som sin mening ger regeringen detanförda till känna och tillstyrker således motionerna Jo612yrkande 7 och Jo203 yrkande 48.dels vid moment 21 hemställt21. beträffande avgiften på bekämpningsmedelatt med bifall till motionerna 1991/92:Jo203 yrkande7 och 1991/92:Jo612 yrkande 48 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts om en avgift på bekämpningsmedel somutgår efter medlens farlighet och risken med deras användning.12. Förpackningsskatten, m.m. (mom. 22), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Hanteringen av det avfall som uppkommer har successivtförbättrats genom hårdare miljökrav på såväl deponier somförbränningsanläggningar. Huvudmålet måste dock vara att så liteavfall som möjligt kommer till slutlig behandling. Källsorteringav avfallet är ett viktigt sätt att ytterligare förbättrabehandlingen och underlätta återanvändning och återvinning.Riksdagen uttalade att förbränning och deponering avosorterat avfall i allt väsentligt skall ha upphört vid utgångenav . Som en följd av riksdagsbeslutet skall kommunernaupprätta heltäckande avfallsplaner. Ett fullständigt kommunaltansvar skall införas för avfallet. Kommunerna har också fåttmöjlighet att differentiera avfallstaxorna för att kunnastimulera sortering. Den låga kostnaden för att lämna obehandlatavfall till slutbehandling är en viktig faktor som motverkarsortering. Även förhållandet att jungfruligt material ofta ärbilligare än återvunnet motverkar en från miljö- ochresurssynpunkt önskvärd hantering.Miljöavgiftsutredningen föreslog att en avgiftskall införas på osorterat avfall. Den socialdemokratiskaregeringen uttalade sig i samband med miljöpropositionen förökad användning av ekonomiska styrmedel inom avfallsområdet, menatt utformningen av den föreslagna avgiften behövde övervägasytterligare. Detta arbete bör nu vara slutfört.Vi föreslår att en avgift på osorterat avfall införs senastfrån och med 1994. Miljöfarligt och branschspecifikt avfall börundantas. Avgiftens storlek bör noga prövas så att den får enstyrande verkan. Nivån kan bedömas till i storleksordningen 200kr. per ton avfall. Regeringen bör återkomma till medett förslag.Det anförda bör med bifall till motion Jo612 yrkande24 som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 22 hemställt22. beträffande förpackningsskatten, m.m.att med bifall till motion 1991/92:Jo612 yrkande 24och med avslag på motion 1991/92:Sk614 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts om en skatt på osorteratavfall.13. En skatt på mjuka freoner (mom. 23), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Arbetet med att se till att hälso- och miljöfarliga ämnen intesprids i omgivningen måste fortgå på bred front. Vi måste setill att alla ämnen är kända till sin hälso- och miljöpåverkan.Hösten 1992 görs en ny revidering av det s.k.Montrealprotokollet som reglerar användningen av ozonnedbrytandeämnen, bl.a. CFCs, dvs. har varit mycketpådrivande i arbetet för en internationell avveckling av dessaämnen, inte minst i samband med revideringen 1990. börnu utarbeta ett nytt förslag för hur protokollet skall skärpas inästa steg.