bet · GG01KrU7 · 1992-11-24 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1992/93:10 om film- och videoavtalet ochstatens stöd till filmkulturell verksamhet samt tre motioner som väckts medanledning av propositionen.Utskottet tillstyrker med vissa mindre kompletteringar förslagen ipropositionen.Det nya sexåriga film- och videoavtalet, som träffats mellan staten, olikabranschföreträdare, och träder ikraft . Avtalet innebär att parterna i fortsättningen skalllämna bidrag till ändamål, nämligen för biograf- ochvideoverksamhet på mindre och medelstora orter, för samarbete mellan film- ochvideobranschen och TV-bolagen, för internationellt samarbete samt förproduktionsstöd. Sammanlagt beräknas de avtalsenliga intäkterna uppgå till 190miljoner kronor för /94, varav ca 169 miljoner kronorberäknas gå till filmproduktion. Av beloppet föreslåsstaten bidra med , vilket är en ökning med 31,9miljoner kronor i förhållande till vad som anvisats för innevarande budgetårtill insatser enligt det nu gällande avtalet. Enligt det nya avtalet skallstödet till svensk filmproduktion i fortsättningen uppdelas på ett förhandsstödoch ett efterhandsstöd. Beslut om förhandsstöd fattas av Filminstitutetsstyrelse efter förslag av konsulenter. Efterhandsstödet skall utgå i proportiontill hur många besökare filmen får.Filminstitutets filmkulturella verksamhet föreslås i fortsättningen bli etthelt statligt ansvar. Helårskostnaden för denna verksamhet föreslås sammanlagtuppgå till , vilket innebär en förstärkning med 32,3miljoner kronor i förhållande till vad beslutat anvisa förinnevarande budgetår. Slutligen föreslås en mindre ökning av anslaget tillKonstnärsnämndens stöd för kortfilmsproduktion m.m. så att anslaget kommer attuppgå till årligen.Sammanlagt innebär de av utskottet tillstyrkta förslagen att helårskostnadenför staten kommer att uppgå till . Detta innebär en ökningmed i förhållande till vad anvisat förinnevarande budgetår.Med anledning av ett motionsyrkande behandlar utskottet en bestämmelse ifilm- och videoavtalet, som innebär att förhandsstöd endast skall kunna utgåtill producenter som kan redovisa en ambitiös plan för filmens spridning.Utskottet anger att bör utfärda närmare anvisningar för hur ensådan redovisning bör göras.Vidare föreslår utskottet med anledning av ett motionsyrkande att privatafilmimportörer i fortsättningen skall ges garantier på årsbasis i stället försom nu garantier avseende enskilda filmer.Utskottet anser att viss flexibilitet mellan anslagposterna Främjande avspridning och visning av värdefull film och Bidrag till filmkulturella insatserför barn och ungdom är önskvärd och föreslår därför att ifortsättningen skall få möjlighet att omfördela belopp mellan de nämndaanslagsposterna.Utskottet utgår från att flera förslag på det filmkulturella området som försfram i motionerna ligger inom ramen för den översyn av Filminstitutetsfilmkulturella verksamheter som institutets styrelse skall göra. frågor som rör filmens roll i det lokala kulturlivet och möjligheternaför privata och föreningsdrivna biografer på små och medelstora orter att visaaktuell film.Till betänkandet har fogats fem reservationer och en meningsyttring. Regeringen har i proposition 1992/93:10 om film- och videoavtalet och statensstöd till filmkulturell verksamhet () föreslagit riksdagenatt1. godkänna de ekonomiska förpliktelser som följer av det nya film- ochvideoavtalet (avsnitt 5.1),2. bemyndiga regeringen att medverka vid bildandet av i enlighet med särskilt avtal (avsnitten 5.5),3. godkänna att staten övertar ansvaret för finansieringen av olikafilmkulturella verksamheter hos (avsnitten 6.1--6.4),4. godkänna grunderna för bidragsgivning till finansieringen avFilminstitutets styrelse och ledning samt administrativa service (avsnitten 6.5och 6.6),5. till Stöd till svensk filmproduktion m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under elfte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag på (avsnitt 7),6. till Stöd till filmkulturell verksamhet på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under elfte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag på (avsnitt 7). 1992/93:Kr1 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommedel till regional filmproduktion.1992/93:Kr2 av m.fl. (s, c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av attstyrelsen för Stiftelsen får direktiv avseendefördelningen av medel enligt film- och videoavtalet på sätt som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna att av medlenför filmkulturell verksamhet fördelas såsom anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna attvisarorganisationerna och andra från friståendeintressenter ges möjlighet till ett långsiktigt ekonomiskt planerings- ochverksamhetsmönster enligt vad som anförts i motionen.1992/93:Kr3 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om film- och videoavtalet då det gäller minimivillkor för spridningenoch visningen av den film som får förhandsstöd samt regional filmproduktion,2. att uttalar att import av film för vuxenpublikeninte bör avvecklas,3. att hos regeringen begär förslag till formerna förfinansieringen efter /93 av import av vuxenfilmi enlighet med vad i motionen anförts,4. att till Stöd till filmkulturell verksamhet, anslagspostenFrämjande av spridning och visning av värdefull film, för Filminstitutetsimport av vuxenfilm, på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1992/93 anvisar utöver vad regeringen har föreslagit eller således16285000 kr,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till sådana förändringar att den film som får importstöd kannå en större publik,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till sådana förändringar att möjligheterna för privata ochföreningsdrivna biografer på små och medelstora orter att visa aktuell filmökar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att stärka filmens roll i det lokala kulturlivet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändrade regler för importstöd åt privata distributörer,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete med de organisationer som sökerimportstöd.Ärendets beredningUnder ärendets beredning har företrädare för , och vid uppvaktningar införutskottet framfört synpunkter på propositionens förslag främst när det gällerfrågan om avveckling av import av vuxenfilm. har även framfört allmänna synpunkter på filmens betydelse ikulturlivet.Vissa bakgrundsuppgifter samt propositionens huvudsakliga innehållÅr 1963 träffades det första filmavtalet mellan staten och filmbranschen,vilket bl.a. innebar att biograferna skulle erlägga avbruttobiljettintäkterna från biografföreställningar till den genom avtaletbildade Stiftelsen (betr. stiftelsefrågan se s. 6).Stiftelsens ändamål skulle bl.a. vara att främja svensk filmproduktion, attsprida kunskap om filmen samt att bevara filmer och material av filmhistorisktintresse. Avgiftsintäkterna fördelades på olika ändamål enligt procentsatsersom angavs i filmavtalet. av intäkterna skulle användas förproduktionsstöd och återstoden till övriga ändamål.År 1982 omförhandlades avtalet och videobranschen tillkom som ny avtalspart.Avtalets benämning ändrades till film- och videoavtalet. Videobranschenaccepterade att betala en avgift till hyr- resp.köpkassett i omlopp.I december 1990 beslutade parterna att förlänga film- och videoavtaltill att gälla till utgången av år 1992.Under det senast avslutade verksamhetsåret, vilket sammanfaller /92, uppgick externa intäkter till ca 196miljoner kronor. Av beloppet härrörde ca från biograf- ochvideoavgifterna. Ca utgjorde medel som anvisats överstatsbudgeten. Vidare utgjorde ca filmintäkter. Slutligenmedförde ett separat avtal mellan institutet och attbolaget lämnade ett bidrag till institutet om ca . externa intäkter, ca , användes sammaverksamhetsår ca för produktionsstöd, ca 74 miljoner kronorför filmkulturell verksamhet och resterande andel för biograf-, bransch- ochvideostöd samt till internationella samproduktionsfonder (se bil. 2).Efter 1982 års revidering av filmavtalet har uppgifterna att främja intressethos allmänheten för film och även att stödja visning och spridning av värdefullfilm fått en mer framskjuten ställning i verksamhet. Institutetfördelar genom sin stöd till visningsorganisationernas centralaverksamhet och till filmfestivaler samt till lokalt filmkulturellt arbete ochlokalt arbete med video. Bland stödmottagarna märks de folkrörelseanknutnavisningsorganisationerna med BioKontrast-verksamheten, och . Bland övriga stödmottagare märks t.ex. filmstudiorörelsen och FolketsBio.Propositionen innehåller främst förslag som rör dels det nya film- ochvideoavtalet, som avses träda i kraft , dels Filminstitutetsfilmkulturella verksamhet.En utgångspunkt för regeringens förslag har varit att inom sittbegränsade språkområde skall kunna uppehålla en filmproduktion av en sådanomfattning att landet kan behålla en egen filmidentitet. En annan utgångspunkthar varit att främja en aktiv filmkultur samt att bevara och levandegöra detfilmkulturella arvet.Förhandlingar har förts mellan staten, film- och videobranschen samtTV-företagen och om ett nytt film-och videoavtal. Parterna enades om att träffa ett nyttavtal. I propositionen redovisas innebörden av det nya avtalet, som är avsettatt träda i kraft och gälla eller såledest.o.m. Avtalet innebär bl.a. att parterna ifortsättningen skall lämna bidrag till olikastödändamål. Enligt avtalet skall staten lämna ett årligt bidrag tillinstitutet med . Staten har för avsikt att räkna uppbidraget enligt de regler som gäller för statliga bidragsanslag. Enligtberäkningarna i propositionen kommer institutets totala avtalsenliga intäkteratt uppgå till ca för /94. De totalaintäkterna skall enligt avtalet fördelas enligt följande.1. skall användas för stöd till biograf- och videoverksamhet på mindreoch medelstora orter.2. skall användas för stöd till samarbete mellan film- och videobranschensamt och Nordisk Television AB.3. Ett belopp -- beräknat till -- skall avsättas förinternationellt samarbete.4. Återstående medel skall användas för stöd till svensk filmproduktion.I propositionen framhålls att konstruktionen av det nu gällande filmavtaletinnebär att institutets intäkter varierar över tiden, eftersom intäkterna ärberoende av film- och videobranschens intäkter. Regeringen anser det inteskäligt att institutets filmkulturella verksamhet bedrivs under sådanainstabila finansiella premisser. Mot denna bakgrund anser regeringen att det ärlämpligare att den filmkulturella verksamheten i fortsättningen behandlasutanför avtalet och att staten tar hela det finansiella ansvaret för dennaverksamhet (prop. s. 10).Staten föreslås för tiden --bidra med16035000 kr för arkivverksamhet, publikationer och information, styrelseoch ledning samt administrativ service. har regeringenunder anslaget Filmstöd beräknat för anslagsposten Främjandeav spridning och visning av värdefull film och föranslagsposten Bidrag till filmkulturella insatser för barn och ungdom.Sammanlagt innebär förslagen i propositionen att statens kostnader förFilminstitutets filmkulturella verksamhet för kommer attuppgå till ca , vilket motsvarar en helårskostnad på ca 66miljoner kronor. Därutöver föreslås under anslaget Filmstöd anslagspostenBidrag till projekt på filmområdet uppgå till för , vilket motsvarar på helårsbasis. Densistnämnda anslagsposten disponeras av Konstnärsnämnden.Under beredningen av frågan om ett nytt film- och videoavtal harFilminstitutets juridiska status granskats inom . Enligt vadsom framkommit kan det ifrågasättas om är en stiftelse. Motdenna bakgrund har svenska staten, parterna i det nu gällande film- ochvideoavtalet samt och i ett principavtalbeslutat att bilda en stiftelse, Stiftelsen . Detta avtalär träffat under förbehåll av att fattar erforderliga beslut och avregeringens godkännande. InledningFörslagen i propositionen innebär att förutsättningarna för statens medverkani filmpolitiska sammanhang delvis förändras. Ett nytt sexårigt film- ochvideoavtal har träffats mellan staten, olika branschföreträdare, och . Avtalet avses träda i kraft den 1 januari1993. En konsekvens av det nya avtalet är att staten ökar sitt ekonomiskaåtagande med ca och i fortsättningen föreslås bidra med61,för filmproduktion. Beloppet skall enligt avtaleträknas upp enligt de regler som gäller för statliga bidrag. En annan väsentligförändring som föreslås är att filmkulturella verksamhet ifortsättningen blir ett statligt ekonomiskt ansvar. Regeringen föreslår attstatens stöd till denna verksamhet förstärks med ca till66,. En begränsad ökning med till 2,2miljoner kronor föreslås också av stöd förkortfilmsproduktion m.m. Sammanlagt leder förslagen i propositionen -- om manutgår från beloppen för -- till en helårskostnad förstaten på , vilket innebär en ökning med ca 64,3 miljonerkronor i förhållande till vad anvisat för innevarande budgetår.I bilaga 1 redovisas regeringens förslag till medelsanvisning för . I bilaga 2 redovisar utskottet en sammanställning avFilminstitutets intäkter och kostnader för senast avslutade hela verksamhetsår,/92, samt som jämförelse motsvarande intäkter och kostnaderberäknade för närmast kommande hela verksamhetsår, vilket sammanfaller /94.Det nya filmavtalet m.m.Statens stöd till svensk filmproduktionI propositionen återges finansieringsavtal för , ävenbenämnt filmavtalet eller film- och videoavtalet (prop. Avtaletreglerar finansieringen av stöd till svensk filmproduktion,visst stöd till biograf- och branschfrämjande verksamhet samt avgifter tillinternationellt samarbete.I propositionen anförs bl.a. att externa intäkter minskatfrämst beroende på videomarknadens tillbakagång (prop. s. 7). Vidare framhållsatt den breddade momsen slagit hårt mot filmbranschen (prop. s. 10). Regeringenanser det därför nödvändigt med ett kraftigt finansiellt tillskott tillfilmproduktionen från statens sida för att därmed bibehålla intresset hos deövriga avtalsparterna för att delta i ett nytt film- och videoavtal (prop. Därför föreslås en ökning med ca av statsbidraget förstöd till svensk filmproduktion m.m., vilket innebär att staten skallbidra med till de ändamål som anges i film- ochvideoavtalet. Enligt film- och videoavtalet skall statsbidraget räknas uppenligt de regler som gäller för statlig bidragsverksamhet. Regeringen föreslåratt skall godkänna de ekonomiska förpliktelser som följer av detnya film- och videoavtalet.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att kan bibehålla enfilmkulturell identitet. Det är därför positivt att ett nytt filmavtal harkunnat förhandlas fram med parter som representerar många olika intressen. Detväsentligt ökade bidrag som föreslås från statens sida bör tillsammans medövriga intäkter som filmavtalet genererar kunna möjliggöra en satsning påsvensk film i den rådande starka internationella konkurrensen. Utskottet anserockså att det är glädjande att filmproduktionen får ökat stöd även frånTV-bolagen.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen i denna del.Innan utskottet tar upp frågor som uppmärksammats motionsvägen vill utskottetsärskilt nämna följande. I propositionen redovisas hur avtalet reglerarfördelningen av produktionsstödet. Enligt avtalet skall styrelsen anlitakonsulenter för bedömningen av vilka filmprojekt som skall erhållaförhandsstöd. Styrelsen bör i regel följa konsulenternas bedömning. Omstyrelsen inte beviljar stöd till en film som rekommenderats av en konsulentskall detta särskilt motiveras (24 §). Konsulenterna, som skall ha etttidsbegränsat uppdrag, kommer att ges en ekonomisk ram inom vilken de tillstyrelsen kan rekommendera produktionsstöd för filmproduktion och stöd förutarbetande av underlag för filmproduktionsprojekt (25 och 26 §§).Utskottet konstaterar att konstruktionen med filmkonsulenter innebär någothelt nytt för svenska förhållanden. En snarlik modell förekommer i , därman under ett flertal år haft konsulenter, som på konstnärliga grunder beslutarom vilka filmer som skall erhålla stöd. Utskottet utgår från att Filminstitutetnoga följer resultatet av konsulenternas arbete. Det framstår som naturligt atten redovisning av utfallet av det nya systemet redovisas i den årligaverksamhetsberättelsen.I detta sammanhang behandlar utskottet tre motionsyrkanden som samtliga rördet nya film- och videoavtalet.Enligt avtalet kan förhandsstöd utgå endast till producenter som kan redovisaen ambitiös plan för filmens spridning i olika visningsformer. Därvid skallbeaktas om visning förutsätts ske i de i avtalet medverkande TV-företagenskanaler (20 § tredje stycket).Motionärerna bakom motion Kr3 (s) anser att denna regel är utmärkt menföreslår -- i syfte att underlätta styrelsens bedömningar -- attFilminstitutets styrelse skall utarbeta minimivillkor för vad som skall ansesvara en ambitiös spridningsplan (yrkande 1 i motsvarande del).I likhet med motionärerna anser utskottet att det är välkommet attproduktionsstöd i fortsättningen endast kan utgå om en ambitiös spridningsplanför filmen kan uppvisas. Utskottet gör den bedömningen att det är motiverat attFilminstitutet utfärdar närmare anvisningar för hur en sådan redovisninglämpligen bör göras så att beslutsunderlaget blir så enhetligt som möjligt.Riksdagen bör med anledning av motion Kr3 yrkande 1 i denna del som sin meningge regeringen till känna vad utskottet sålunda anfört.Frågan om stöd till regional filmproduktion tas upp i två motioner,nämligen Kr1 (s) och Kr3 (s).I motion Kr1 redovisas att diskussioner om regionala satsningar på filmensområde pågår på flera håll i landet. Motionärerna lämnar ettexempel genom att hänvisa till den verksamhet som bedrivs i vidFilmpool Nord, där såväl regionala som lokala organisationer och myndighetersamverkar i syfte att stödja filmproduktion med anknytning till förnationell och internationell spridning. Enligt motionärerna bör regionalfilmproduktion få del av de produktionsmedel som avtalsenligt tillförsFilminstitutet. Liknande förslag förs fram i motion Kr3 yrkande 1 i motsvarandedel.Utskottet vill erinra om att merparten av de medel som tillförsFilminstitutet enligt film- och videoavtalet är avsedd att användas förproduktionsstöd till svensk film. I avtalet preciseras i vissa avseenden vadsom skall gälla i fråga om inriktningen av stödet, bl.a. att styrelsen skallansvara för att tillgodose behovet av värdefull svensk filmproduktion genom attstöd ges till såväl långfilm som kortfilm. Styrelsen skall också beakta behovetav dokumentärfilm och film för barn och ungdom. Vidare skall styrelsen tillseatt stödet ger yngre och nya filmskapare möjlighet att utveckla sinafärdigheter, främst genom stöd till kortfilm (23 §). Stöd kan -- som framgår avett tidigare avsnitt i detta betänkande -- utgå endast till producenter som kanredovisa en ambitiös plan för filmens spridning (20 §). I avtalet reglerasdäremot inte frågan om regional spridning av stödet till filmproduktion.Enligt utskottets mening görs värdefulla regionala insatser på filmområdet.Den verksamhet som bedrivs vid Filmpool Nord i och som nämns i en avmotionerna är ett gott exempel på vad som kan åstadkommas regionalt. Filmpoolensom bildades /92 på initiativ av i Norrbottenslän, skall ge tekniskt, ekonomiskt, administrativt, juridiskt och konstnärligtstöd till i första hand Norrbottensfilmare och filmer som harNorrbotten/som utgångspunkt. Filmpoolen har redan hunnit medverkai ett trettiotal produktioner, främst kort- och dokumentärfilm men även i någralångfilmer. och m.fl. deltar iFilmpoolens arbete.Utskottet konstaterar att frågan om fördelningen av produktionsstödet ienlighet med film- och videoavtalet ankommer på efterförslag från konsulenterna. Avtalet ger inte utrymme för en fördelning avproduktionsstöd där produktionsorten tillmäts betydelse för beslut om stöd.Mot bakgrund av vad som i det föregående redovisats om regionalfilmproduktion är det enligt utskottets mening angeläget att det finns godaförutsättningar för filmproduktion i regioner utanför Stockholmsregionen.Utskottet förutsätter att möjligheterna till sådan produktion tas till vara.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr1 och Kr3yrkande 1 i motsvarande del.Enligt 17 § i film- och videoavtalet skall varje räkenskapsårlämna stöd till biograf- och videoverksamhet på mindre och medelstora orter.Detta s.k. biografstöd skall fördelas av stiftelsens styrelse för upprustningav biografer, parallelldistribution av kopior etc. Enligt 18 § i avtalet skallstiftelsen varje räkenskapsår lämna stöd till samarbete mellan film- ochvideobranscherna samt TV-företagen. Detta s.k. branschstöd skall fördelas avFilm- och videobranschens samarbetskommitté för bl.a. spridning av värdefullavideogram och filmer.Motionärerna bakom motion Kr2 (s) tar upp en fråga som rör fördelningen avbiograf- och branschstödet. Motionärerna anför att bransch- ochvisningsorganisationerna torde ha bäst förutsättningar att avgöra hurbiografstödet skall utformas och fördelas för att få bästa effekt. I motionenföreslås därför att biografstödet och branschstödet skall fördelas isamförstånd med film- och videobranschens samarbetskommitté (yrkande 1).Eftersom den fråga som motionärerna tar upp är avtalsreglerad avstyrkerutskottet motionen i denna del. Utskottet vill tillägga att den omständighetenatt frågan är avtalsreglerad självfallet inte utgör något hinder för att ettsamråd sker med organisationerna; det framstår fastmera som en fördel om sådantsamråd kommer till stånd.Bildandet av en stiftelseI propositionen (s. 14) framhålls att det kan ifrågasättas om Filminstituteträttsligt sett är en stiftelse. Vid sina överväganden har regeringen kommitfram till att institutet är att betrakta som ett konsortium av sådantslag som rättsligt sett är ett enkelt bolag. Ett enkelt bolag är inte enjuridisk person. verksamhet bör emellertid bedrivas av enjuridisk person. Stiftelsen framstår som den mest ändamålsenligaorganisationsformen. Staten och parterna i nu gällande film- och videoavtalsamt TV-företagen och har därförträffat ett principavtal om att bilda en stiftelse (prop. Staten ochparterna i nu gällande film- och videoavtal anslår till stiftelsen detillgångar som finns i konsortiet . Staten anslår dessutom,liksom TV-företagen, medel till stiftelsen i enlighet med det nya film- ochvideoavtalet. Stiftelsens syfte skall enligt principavtalet vara att främjavärdefull svensk filmproduktion, spridning och visning av värdefull film ochbevarandet av filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse samtatt verka för internationellt samarbete i dessa avseenden. I propositionenföreslås att skall bemyndiga regeringen att medverka vid bildandet avStiftelsen i enlighet med nämnda principavtal.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Stöd till den filmkulturella verksamhetenI propositionen tas frågan upp om hur det statliga filmkulturella ansvaretbör definieras och utvecklas. Regeringen har för avsikt att ge Filminstitutetsstyrelse i uppdrag att i den fördjupade anslagsframställningen inför budgetåret1994/95 utvärdera den nuvarande verksamheten och mot bakgrund av en sådananalys lämna förslag till hur en framtida verksamhet skall definieras, utformasoch finansieras. Vissa utgångspunkter för ett sådant uppdrag om en översyn avden filmkulturella verksamheten anges även. Innan en sådan översyn har gjortsvill regeringen inte definiera det filmkulturella uppdrag regeringen har föravsikt att ge åt (prop. s. 15--17).I propositionen behandlas frågan om ett statligt övertagande av ansvaret förfinansieringen av olika filmkulturella verksamheter hos Filminstitutet.Regeringen föreslår att staten i fortsättningen skall ha ansvaret förarkivverksamheten, publikations- och informationsverksamheten, verksamheten somriktar sig till barn och ungdom samt verksamheten för främjande av spridningoch visning av värdefull film.