bet · GF01FiU19 · 1992-04-28 00:00:00 — Konsumentprisindex (KPI)(förs. 1991/92:16) Utskottet behandlar i detta betänkande revisorersförslag angående konsumentprisindex (KPI). Utskottet delarrevisorernas uppfattning att det är av stor vikt att ettutvecklingsarbete för att förbättra kvaliteten hos KPI bedrivskontinuerligt. Utskottet förutsätter att regeringen och berördamyndigheter kommer att delta i arbetet med att utarbeta ettframtida KPI gemensamt för hela EG.Revisorerna föreslår att också skallutarbeta och redovisa alternativa KPI-beräkningar. Ettmotsvarande förslag framförs i en motion från allmännamotionstiden. Utskottet delar på denna punkt inte revisorernasuppfattning.I tre motioner föreslås att tobaks- och alkoholpriserna ellerhithörande indirekta skatter bör exkluderas från KPI. Utskottetavstyrker motionerna.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels revisorers förslag angåendekonsumentprisindex (förs. 1991/92:16),dels den med anledning av förslaget väckta motionen1991/92:Fi31 av (),dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1991/92:So291 av m.fl. (c, s, fp, kds),yrkande 5,1991/92:Fi404 av och (),1991/92:So502 av m.fl. (fp, s, m, c, kds,v),yrkande 4.FörslagetI förslag 1991/92:16 hemställer revisorer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna anfört om konsumentprisindex.Riksdagens revisorer föreslår i sin framställning attregeringen ger () i uppdragatt regelmässigt och i olika avseenden genomföra alternativaKPI-beräkningar. Resultatet av beräkningarna bör delgesregeringen och och även publiceras.att analysera de metoder för att beräkna KPI som används iolika länder. Resultatet av en sådan analys bör delgesriksdagen.att som komplement till de reguljära KPI-beräkningarnaredovisa KPI exkl. boendekostnader och exkl. kostnader förenergianvändning. Redovisningen bör ligga till grund för enjämförelse mellan svensk och internationell kostnadsutveckling.Resultatet av beräkningarna bör delges riksdagen.att analysera vilket utvecklingsarbete som kan komma attfordras för internationellt harmoniserade index och hur arbetetbör fördelas mellan olika myndigheter i . Även behovet avsvenskt deltagande i det internationella arbetet behöveranalyseras, liksom frågan om under en övergångstid kanbehöva flera mått på konsumentprisutvecklingen. Resultatet avSCB:s arbete bör delges riksdagen.att publicera aktuella uppgifter om hur KPI beräknas. SCB böräven analysera hur KPI används. Resultatet bör ligga till grundför en av regeringen initierad analys av KPI:ssamhällsekonomiska betydelse.Vidare bör regeringen enligt revisorerna ta initiativ till attforskning och metodutveckling med anknytning till indexstimuleras på olika sätt, exempelvis genom resestipendier,utbytestjänstgöring, stipendier och särskilda forskningsanslag.Regeringen bör i anslutning till den fördjupade budgetprövningenav SCB redovisa för vilka åtgärder som vidtagits meddetta syfte.Slutligen föreslår revisorerna att resultaten avkänslighetsanalyser och utvecklingsarbete med anknytning tillKPI delges . ledamöter bör iinledningen av varje mandatperiod beredas tillfälle att delta inågon form av utbildning kring indexfrågor. 1991/92:Fi31 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om exkludering av tobaks- och alkoholpriser iprisindex.1991/92:So291 av m.fl. (c, s, fp, kds) variyrkas5. att beslutar att alkoholskatten inte inräknas iunderlaget för beräkning av konsumentprisindex.1991/92:Fi404 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar av beräkningssättet avkonsumentprisindex (KPI),2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om komplettering av KPI med s.k.kategoriprisindex.1991/92:So502 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, v)vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om exkludering av tobakspriser i prisindex.Allmänt om konsumentprisindexKonsumentprisindex (KPI) beräknas för . Uppgifterom priserna på ett urval varor och tjänster samlas in avstatistiska centralbyrån (SCB) och statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) i mitten av månaden (den vecka där den 15infaller). Hänsyn till olika varors och tjänsters relativabetydelse tas genom att dessa viktas med utgångspunkt i sinvärdemässiga andel av den totala privata inhemska konsumtionenså som den mäts i nationalräkenskaperna. Då konsumtionen delasupp på mindre poster än vad som redovisas inationalräkenskaperna används bl.a. resultat från SCB:s senasteundersökning av hushållens utgifter samt uppgifter från statensjordbruksverk. Vägningstalen revideras ochanpassas då till konsumtionens sammansättning under det år somjust avslutats. Det innebär att det s.k. korttidsindexetberäknas utifrån ett genomsnittligt konsumtionsmönster undernärmast föregående kalenderår, vars värde mäts i det åretsdecemberpriser.För december månad beräknas också ett s.k. långtidsindexmed utgångspunkt i konsumtionens fördelning under det gångnaåret (faktisk konsumtion under de tre första kvartalen, prognosför ), värderad till de priser som gällt idecember närmast föregående år. I långtidsindex kan ävenprisförändringar som av olika skäl inte kunnat införas iberäkningarna under det löpande året beaktas. I vissa fallbeaktas metodändringar och justeringar föranledda av säkrarestatistisk information m.m.KPI används främst för följande tre syften:som allmänt inflations- och prisändringsmått i samband medekonomiska analyser av olika slag,för att räkna om olika uppgifter i nationalräkenskaperna tillfasta priser,för att räkna upp sociala förmåner, såsom pensioner, till fastpenningvärde.Den särskilda består sedan1988 av ordförande och sex andra ledamöter. Nämnden har en högvetenskaplig kompetens. ärbeslutande i frågor av principiell natur vad gäller hur KPIskall tillämpas och beräknas. Vad gäller utvecklingen av metoderför beräkningarna har nämnden en rådgivande funktion. Metodutveckling och framtagning av internationelltharmoniserade indexI revisorernas förslag framhålls att inför ett ochen EG-anslutning krävs sannolikt ett betydandeutvecklingsarbete. Även om några slutliga beslut om krav på ettframtida EG-index ännu inte har fattats, bör SCB enligtrevisorernas mening redan nu analysera vilket utvecklingsarbetesom kan komma att fordras och hur det bör fördelas på SCB ochandra myndigheter, såsom universitet och högskolor. Även behovetav svenskt deltagande i arbetet bör analyseras. SCB bör även taställning till om ett EG-harmoniserat index också tillgodosersvenska krav, eller om -- kanske under en övergångstid -- ett"svenskt" och ett "EG"-index kan behöva beräknas parallellt.I sitt förslag förordar revisorerna att SCB bör genomföra ochredovisa en studie av hur KPI i andra länder beräknas. Vidarebör SCB löpande publicera uppgifter om hur KPI beräknas och ävenstimulera metodutveckling och sådan forskning som har anknytningtill detta ämnesområde.För att kunna uppnå en bättre jämförelse mellan svensk ochinternationell utveckling föreslås även att de reguljäraKPI-beräkningarna kompletteras med ett KPI som exkluderarboendekostnader och kostnader för energianvändning.Utskottet delar den uppfattning som förs fram i revisorernasförslag att det är av stor vikt att ett utvecklingsarbete föratt förbättra kvaliteten hos KPI bedrivs kontinuerligt. Det äroch bör också fortsättningsvis vara en av de viktigasteuppgifterna för att initiera ettsådant utvecklingsarbete och forskning rörande KPI-frågor.Utskottet har heller ingen annan uppfattning än revisorerna vadgäller deltagande i arbetet med att utarbeta ettförslag till ett framtida EG-index. Utskottet förutsätter attregeringen och berörda myndigheter följer den fortsattautvecklingen inom detta område.Den granskning som revisorerna genomfört har inte omfattatprioriteringar mellan KPI och annan statistikproduktion. Ejheller anges i revisorernas granskning vilka resurser som krävsför att genomföra de framförda förslagen. Som utskottet ser detbör regeringen med beaktande av de synpunkter som framförs irevisorernas förslag pröva huruvida KPI-området i relation tillden övriga statistikproduktionen bör tillföras ytterligareresurser. Denna prövning kan lämpligen ske i anslutning till denpågående fördjupade budgetprövningen av SCB:s verksamhet.Revisorerna föreslår också att det utvecklingsarbete somgenomförs av SCB med anknytning till KPI redovisas förriksdagen. Vidare anförs att ledamöter i inledningenav varje mandatperiod bör beredas tillfälle att delta i någonform av utbildning kring indexfrågor.Finansutskottet vill här framhålla att utskottet varjemandatperiod besöker SCB för en diskussion om aktuella frågorrörande den offentliga statistiken. Huruvida utbildningsnivånhos ledamöter i andra utskott eller hos revisorerna börförbättras vill finansutskottet låta vara osagt.Vad utskottet här anfört om metodutveckling och framtagning avinternationellt harmoniserade index bör med anledningav revisorernas förslag som sin mening ge regeringen till känna.I motion Fi404 yrkande 1 av och () framhålls betydelsen av att också tjänster avolika slag -- t.ex. finansiella tjänster, avgifter för barn- ochäldreomsorg -- tas med i KPI-beräkningarna.Tjänstesektorn får allt större betydelse för den svenskaekonomins utveckling. Utskottet har från SCB erfarit att mantill hösten kommer att påbörja ett utvecklingsarbete som syftartill att inkludera de finansiella tjänsterna i KPI. Avsikten äratt även sådana tjänster som barn- och äldreomsorg skallinnefattas i KPI.Mot bakgrund av vad utskottet här anfört avstyrks motion Fi404(s) yrkande 1.Alternativa KPI-beräkningarEnligt nuvarande regler fastställer regeringen för varje månadKPI med en decimal (totalindex). Det sker vanligtvis en till tvåveckor efter det att månadsutfallet offentliggjorts av SCB ochSPK. I det underlag SCB lämnar till finns enuppdelning på olika varuhuvudgrupper. Det anses i praktikeninnebära att även delposter i KPI låses genom regeringsbeslutet.Revisorerna föreslår att SCB ges i uppdrag att regelmässigtoch i olika avseenden genomföra alternativa KPI-beräkningar, somsedan skall delges regering och riksdag och även publiceras.I revisorernas förslag framhålls att SCB:s principiellainställning har varit att sådana jämförelser inte bör göras,detta framför allt med hänsyn till KPI:s stora ekonomiska ochpolitiska betydelse. Det är emellertid en inställning som enligtrevisorernas mening kan diskuteras. Alternativa KPI-beräkningarkan ha ett värde både för att bedöma KPI:s allmänna stabilitetoch som information till användarna. Även information sombekräftar att tillämpade beräkningsmetoder ger i stort settsamma resultat som andra tänkbara metoder är därvidbetydelsefull.I motion Fi404 (s) yrkande 2 förordas att det nuvarandekonsumentprisindexet kompletteras med s.k. kategoriindex. De börenligt motionärerna utgå ifrån den konsumtion som finns i olikahushåll beroende på skilda bostadsorter, hushållssammansättningoch inkomstnivåer.Utskottet delar på denna punkt inte revisorernas uppfattning.Utskottet kan inte se några fördelar med att redovisaalternativa KPI som ett mått på osäkerheten i beräkningarna. Ettsådant tillvägagångssätt skulle endast skapa oklarhet ochosäkerhet om vilka regler som skall gälla vid t.ex. uppräkningenav pensioner och andra sociala förmåner. Utskottet avstyrkersålunda revisorernas förslag i här aktuell del.Med samma motivering avstyrker utskottet även motion Fi404 (s)yrkande 2.Tobaks- och alkoholpriserna i KPII motionerna Fi31 av (), So502yrkande 4 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, v) ochSo291 yrkande 5 av m.fl. (c, s, fp, kds)ställs krav på att dels tobakspriserna, dels alkoholprisernaeller hithörande indirekta skatter bör exkluderas i KPI.Utskottet har tidigare, , , ,och (jfr t.ex. 1990/91:FiU22 s. 10),behandlat motioner med liknande innehåll som i här berördamotioner.Det ankommer i inte i första hand på finansutskottetatt ta ställning till vilket underlag som bör användas för attjustera värdet av olika statliga förmåner och ersättningar. Detär naturligtvis tekniskt möjligt att konstruera index somexkluderar effekter av sprit- och tobakspriser liksom att beaktaolika hushålls konsumtionsmönster. Detta minskar emellertid intebehovet av ett nationellt enhetligt konsumentprisindex.Utskottet vill understryka att sammansättningen av KPI måstestyras av vad de svenska hushållen faktiskt konsumerar och avvad SCB:s nationalräkenskaper definierar som konsumtion.Sammansättningen av vilka varor som skall ingå i indexetomprövas löpande av . Detovillkorliga kravet att inte försämra möjligheterna att kunnagöra jämförelser av prisutvecklingen mellan olika länder innebäratt nämnden i sitt översynsarbete måste följa deninternationella överenskommelse som ger en övergripandedefinition av KPI (ILO-Recommendation No. 170).Utskottet avstyrker med det anförda här aktuella motioner. beträffande metodutveckling och framtagning avinternationellt harmoniserade indexatt med anledning av revisorersförslag 1991/92:16 i denna del och med avslag på motion1991/92:Fi404 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. beträffande alternativa KPI-beräkningaratt avslår revisorers förslag 1991/92:16i denna del och motion 1991/92:Fi404 yrkande 2,3. beträffande tobaks- och alkoholpriserna i KPIatt avslår motionerna 1991/92:Fi31, 1991/92:So291yrkande 5 och 1991/92:So502 yrkande 4.Stockholm den 28 april 1992På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), (), RolandSundgren (s), Per (), Tom (), LisbetCalner (s), (), Bo G Jenevall (nyd), ArneKjörnsberg (s), (), (), AlfEgnerfors (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.