bet · GF01KU30 · 1992-05-07 00:00:00 — Lagrummet och dess tilläggsbestämmelse återger ihuvudsak vad som föreskrevs i den äldre riksdagsordningen (jfrgrundlagberedningens förslag, SOU 1972:15, s. 287).Riksdagsskrivelserna innehåller en hänvisning tillutskottsbetänkandet i ärendet samt en anmälan om hur riksdagenhar ställt sig till utskottets hemställan.En redovisning av historik samt uppgifter omregeringsskrivelsens utformning m.m. finnsi 1989/granskningsbetänkande (1989/90:KU30 s. 24 f.).I förra årets betänkande avseende regeringens skrivelse medredogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen (1990/91:KU43) lämnade utskottet synpunkter om ennågot ändrad utformning av redogörelsen.Årets redogörelseRegeringens redogörelse har överlämnats till den 3februari 1992.Konstitutionsutskottet har erhållit uppgift om visskorrigering av uppgifter lämnade i redogörelsensavsnittavseende . Korrigeringen anges nedan ikonstitutionsutskottets redogörelse för de riksdagsskrivelsersom är en följd av utskottets betänkanden.De synpunkter på redogörelsens utformning somkonstitutionsutskottet framförde i förra årets betänkande(1990/91:KU43 s. 7) har beaktats i årets redogörelse. Ärendenaredovisas numera i kronologisk ordning, och i redogörelsensregister görs en uppdelning på beredande utskott, med uppgift omhuruvida ärendet är slutbehandlat eller inte.Utskottet har, som föregående år, berett övrigariksdagsutskott tillfälle att yttra sig över de delar avskrivelsen som har samband med respektive utskottsberedningsområde. , skatteutskottet,utrikesutskottet, socialförsäkringsutskottet, kulturutskottetoch utbildningsutskottet har -- genom särskilda yttranden ellerprotokollsutdrag -- yttrat sig. , lagutskottet,försvarsutskottet, socialutskottet, trafikutskottet,jordbruksutskottet, näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottetoch bostadsutskottet har -- genom protokollsutdrag eller underhand -- förklarat sig avstå från att yttra sig överregeringsskrivelsen.Inom har företagits en främststatistisk genomgång av regeringsskrivelsen. Regeringsskrivelsenavser åtgärder --den 30 juni 1991.Den omfattar 565 riksdagsskrivelser. /riksmöteavläts 396 riksdagsskrivelser, varav 388 till regeringen. Deövriga 8 är ställda till talmanskonferensen (1), till (1), till fullmäktige i (1) respektive tillriksdagens förvaltningskontor (5). Regeringens sammanställningomfattar samtliga till regeringen ställda riksdagsskrivelser för1990/91. Av övriga redovisade riksdagsskrivelser är 105 från1989/och 72 från tidigare riksdagar, s.k. äldreskrivelser. För de två senaste riksmötena gäller,departementsvis, vad som anges i bilaga A 15, tabellerna 1och 2. För de 72 äldre riksdagsskrivelserna gäller enligtregeringens redogörelse på motsvarande sätt vad som framgår avbilaga A 15, tabell 3.Det äldsta inte slutbehandlade ärendet är (LU1975:10, rskr. 1975:66) och gäller ersättning till yrkesfiskareför skada genom oljeutsläpp. Av regeringsskrivelsen kan utläsasatt överläggningarna inom ochövervägandena inom fortsätter. Vad gällermöjligheterna till ersättning för oljeskador som orsakas avokända skadevållare pågår överläggningar medförsvarsdepartementet med syftet att finna en lösning på frågan(Ju p. /är ett ärende inteslutbehandlat. Det gäller en begäran om enöversyn av reglerna för ersättning utöver löseskilling ochintrångsersättning vid expropriation, s.k. annan ersättning (CU1979/80:10, rskr. Enligt regeringsskrivelsen har detansetts att frågan bör bedömas i anslutning till andrafastighetsrättsliga ersättningsfrågor, som varit föremål förutredning . Frågan kommer att behandlas isamband med en proposition om ändringar ifastighetsbildningslagen m.m., som avses bli avlämnad undervåren 1992 (Ju p. 3).Även /är ett ärende inte slutbehandlat(LU 1980/81:4, rskr. har i ett momentvisdelbeslut givit regeringen till känna vad lagutskottet anfört omnödvändigheten av en översyn av koncernbegreppet inomarbetsrätten. Av redogörelsen framgår att ärendet bereds och attskrivelsen kommer att överlämnas till en kommitté med uppgiftatt göra en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen(Ap.2).De 42 inte slutbehandlade riksdagsskrivelserna som, räknat perden , är äldre än fördelar sig och åttaav departementen enligt bilaga A 15, tabell 4.Yttrandena m.m.Yttrandena från finansutskottet, skatteutskottet,utrikesutskottet, socialförsäkringsutskottet, kulturutskottetoch utbildningsutskottet utgör bilagorna A 16--A 21.Konstitutionsutskottet får först för egen del konstateraatt redogörelsen omfattar 46 riksdagsskrivelser till följd avkonstitutionsutskottets betänkanden, fördelade på fyradepartement. Nio av skrivelserna anges vara inte slutbehandladeden , däribland fyra av de nio skrivelser som avlätsföre 1990/. Vid kontakt med kulturdepartementethar framkommit att vad avser redogörelsens avsnitt förutbildningsdepartementet skall p. 64 mom. 20 ha följandelydelse: "beslutade regeringen om bemyndigandeatt säga upp respektive förlänga vissa avtal röranderundradioverksamhet" och mom. 23 skall ha följande lydelse: "Den13 beslutade regeringen om bemyndigande att träffaavtal om ändring av avtal rörande verksamhet ochom godkännande av vissa ändringar i bolagsordningarna förprogramföretagen inom . Ärendet beredsvidare vad avser ansvarsförhållandena mellan moderbolaget ochprogrambolagen. Slutbehandling i proposition ".Närmare uppgifter om de slutbehandlade riksdagsskrivelsernafinns regelmässigt. För del kan noterasatt de 21 slutbehandlade ärendena innefattar utfärdande av lagarom ändring i riksdagsordningen (3), utfärdande av lagar eller avlagar om ändring i lagar (4), utfärdande av regleringsbrev (3),ändring i instruktionen för ombudsmän (1) ochbemyndigande att tillkalla en särskild utredare (1). I tre fallhar hänvisats till redovisning i proposition. Fyrariksdagsskrivelser har i sin helhet lagts till handlingarna. Enriksdagsskrivelse (Ju p. 74, 1990/91:KU11 om offentlighet,integritet och ADB) har lagts till handlingarna vad avser mom. 2om ändring i tryckfrihetsförordningen och i övrigt har utfärdatsde lagar som antagit. Slutligen har enriksdagsskrivelse (Ju p. 78, 1990/91:KU22 om ändring iregeringsformen med anledning av ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde) lagts till handlingarna vad avser mom. 1 omändring i regeringsformen, men bemyndigande har även givits atttillkalla en kommitté med uppdrag att lägga fram förslag tillgrundlagsförändringar m.m. inför ett svenskt EG-medlemskap. Förcivildepartementets del kan noteras att av de 13 slutbehandladeärendena innefattar sju utfärdande av lagar och lagar om ändringi lagar. I två fall har hänvisning gjorts till proposition, ochett fall omfattar såväl utfärdande av lag som hänvisning tillproposition. Två skrivelser har lagts till handlingarna, och ettärende innefattar utfärdande av regleringsbrev. I de fall därdet anges att regeringen har utfärdat den eller de lagar somriksdagen antagit har inte angivits vilka lagar det är menSFS-numret har satts ut.Till följd av betänkanden finns enligtredogörelsen -- räknat per -- tre inteslutbehandlade riksdagsskrivelser som är gamla.Det är C p. 2 (), C p. 1 () och Ju p.4 ().Ju p. 4 (1984/85:KU4 om samhällsinformation m.m., mom. 1 omkungörandeannonsering m.m.) övervägs inom justitiedepartementetoch beträffande kungörandereglernasutformning. Tänkbara förenklingar i kungörandereglerna harkartlagts inom för eventuellredovisning i en departementspromemoria.C p. 1 (1987/88:KU30 om organisation m.m.,mom. 3 om församlingars rätt att disponera enskilda medel ochgåvor m.m.) anges i redogörelsen att regeringen avsåg attåterkomma till i samband med förslag till en nykyrkolag, m.m. . Proposition 1991/92:85 om en nykyrkolag har förelagts riksdagen.C p. 2 (1988/89:KU6 om förlängning och utvidgning avfrikommunförsöket, mom. 1 b om försöksverksamhet i fråga omtandvård) anges i redogörelsen att regeringen avsåg att behandlafrågan i en samlad redovisning av frikommunförsöket m.m. förriksdagen . I proposition 1991/92:13 omfrikommunförsöket har regeringen (s. 19) uttalat sig i dennafråga.Finansutskottet (bilaga A 16) kommenterar tidpunkten föröverlämnandet av redogörelsen till och ävenutformningen av regeringsskrivelsen. Utskottet anser attredogörelsen bör vara så aktuell som möjligt när den överlämnastill . Redogörelsen i sin nuvarande utformning ansesinte vara lättillgänglig, även om flera förbättringar skettjämfört . Utskottet anser därför att det börövervägas om redogörelsen skulle kunna ges en annan form ellerutformas efter andra principer än , framför allt dåavseende de ärenden som anses vara slutbehandlade. Enutförligare redovisning vad avser de slutbehandlade ärendena ochde ärenden där själv tagit initiativ framförs som ettsätt att öka informationsvärdet i redogörelsen. Vad avser defall då beslutat om vissa riktlinjer för en vissverksamhet eller ett politiskt område, anser finansutskottet attdet närmare bör övervägas på vilket sätt regeringen skall beaktariksdagens riktlinjebeslut och på vilket sätt detta börredovisas för . Utskottet kommenterar fyra inteslutbehandlade ärenden.Skatteutskottet (bilaga A 17) har inte funnit skäl attrikta någon anmärkning mot behandlingen av de riksdagsskrivelsersom utskottet givit upphov till. Suppleanten från Vänsterpartiethar i meningsyttring funnit det betänkligt att flera viktigariksdagsskrivelser och ännu intebehandlats av regeringen, och i samband härmed har gjortserinran avseende fyra ärenden.Utrikesutskottet (bilaga A 18) kommenterar en punkt iskrivelsens avsnitt om och utgår här frånatt en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledningav utskottets tillkännagivande i aktuellt betänkande görs inästa års budgetproposition. Utskottet har ingen erinran motregeringens redogörelse beträffande övriga punkter i skrivelsen.Socialförsäkringsutskottet (bilaga A 19) har antecknat attriksdagsskrivelse 1990/91:200 delvis åtgärdats av påförslag av utskottet i ett initiativärende, men har i övrigtingen erinran mot regeringens skrivelse.Kulturutskottet (bilaga A 20) kommenterar utformningen avregeringsskrivelsen och anser att de ändringar av redogörelsensom gjorts i detta avseende underlättar läsningen ochförståelsen. Utskottet konstaterar att det i redogörelsen i storutsträckning angivits vilka åtgärder som planeras beträffandeskrivelser som ännu inte slutbehandlats. Utskottet har noteratnågra få fall av smärre oklarheter, men dessa har klarats ut vidunderhandskontakt med kulturdepartementet.Utbildningsutskottet (bilaga A 21) finner inte anledningtill någon erinran i ärendet. Utskottet har tidigare (KU 1987/88:43 s. 17) framhållit attriksdagen och särskilt dess utskott bör ägna mer uppmärksamhetåt att utvärdera resultaten av beslut.Regeringens årliga skrivelse med en redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen harsärskild betydelse som ett instrument såväl vid ochdess utskotts utvärdering av beslut som i övrigt förden som vill följa och utvärdera den politiska beslutprocessen.Av skrivelsen kan utläsas vilka åtgärder regeringen har vidtagitmed anledning av beslut. Skrivelsens departementsvisasammanställning är omfattande. Årets skrivelse omfattar mer än500 riksdagsbeslut och i många fall innehåller dessa momentvisadelbeslut. I redogörelsen lämnas uppgifter om t.ex.medelsanvisningar, utfärdade författningar och tillsattautredningar. Det framgår också bl.a. att beredning ochöverväganden alltjämt pågår i frågor som har fattatbeslut om. Utskottet vill, som föregående år (1990/91:KU43 s.7), framhålla den viktiga funktion som regeringsskrivelsenfyller.Konstitutionsutskottet har fr.o.m. /90 berettövriga riksdagsutskott tillfälle att avge yttranden överregeringsskrivelsen med en redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. I syfte att förbättraförutsättningarna för detta förordade utskottet i 1989/90års granskningsbetänkande (1989/90:KU30 s. 31) dels attredovisningsperioden skulle omfatta ett budgetår, dvs. tiden den1 juli--, dels att regeringsskrivelsen skullesammanställas i sådan tid att den kunde avges till riksdagenredan i anslutning till början, normalt någon veckain . Årets redogörelse har överlämnats tillriksdagen först . Härigenom har tiden förgenomgång och granskning av regeringsskrivelsen blivit betydligtkortare än föregående år. Såsom framgått av finansutskottetsyttrande innebär detta även att regeringsskrivelsens redovisningav vissa ärenden blivit inaktuell. Konstitutionsutskottetvidhåller tills vidare sin uppfattning att redovisningsperiodenför redogörelsen bör omfatta ett budgetår. Utskottet villframhålla att det är angeläget att regeringsskrivelsen lämnas iså nära anslutning som möjligt till början. Härigenomunderlättas utskottens uppföljning och genomgång av redogörelsenoch deras möjlighet att kunna avge yttrande överregeringsskrivelsen.Vad gäller utformningen av regeringsskrivelsen har två avriksdagens utskott framfört synpunkter härom. Finansutskottethar inte funnit den nuvarande utformningen särskiltlättillgänglig och har framfört önskemål om ett övervägande aven annan utformning. har däremot funnit attredogörelsens nya utformning innebär en förbättring.Konstitutionsutskottet har med tillfredsställelse noterat attvid utformningen av årets redogörelse har beaktats de synpunktersom framfördes av utskottet i förra årets betänkande.Redogörelsen är i sin nya utformning mer lättillgänglig äntidigare.Såsom ett sätt att öka redogörelsens informationsvärde harframförts möjligheten att göra en utförligare redovisningavseende slutbehandlade ärenden och de ärenden där riksdagensjälv tagit initiativ. En utförligare redovisning vad avser deslutbehandlade ärendena skulle kunna göras genom en redogörelseför regeringsbeslutens materiella innebörd. Frågan om enfylligare information i detta avseende behandlades avkonstitutionsutskottet i 1989/granskningsbetänkande(1989/90:KU30 s. 31). Utskottet fann då att detta skulle ledatill att den redan omfattande skrivelsen byggdes ut ytterligareoch konstaterade att det kan finnas fall där det inte utanvidare låter sig göras att kortfattat ange innebörden i detbeslut regeringen har fattat. Det ansågs dock kunna varavärdefullt om en med beslutets innehåll utbyggd redovisningförsöksvis kunde prövas för något eller några departement.Konstitutionsutskottet finner att det inte kananses föreligga något behov av en förändrad utformning avredogörelsen. Sedan ytterligare erfarenheter vunnits avredogörelsens nya utformning kan det finnas anledning att pånytt överväga denna fråga. De synpunkter som finansutskottetframfört om utformningen av redogörelsen bör beaktas vid ettsådant övervägande.Från finansutskottet har även framförts önskemål om att detbör övervägas på vilket sätt regeringen skall beakta riksdagensriktlinjebeslut och hur detta bör redovisas för riksdagen.Konstitutionsutskottet förutsätter att dessa överväganden görsinom departementen, samt att det kan finnas anledning attåterkomma till denna fråga.Vad gäller de enskilda inte slutbehandlade ärenden somfinansutskottet och utrikesutskottet kommenterar i sinayttranden finner -- som inte företagitnågon närmare granskning av dessa ärenden för egen del -- inteskäl till annan bedömning än den respektive utskott gjort.Beträffande det av finansutskottet kommenterade ärendet omstatliga myndigheters telefonservice, får det mot bakgrund avatt handläggningen pågått förhållandevis ansesangeläget att frågan tas upp till behandling.När det gäller mer än riksdagsskrivelser som intehar slutbehandlats framhöll ånyo iföregående års betänkande vikten av att orsaken till detta samtvidtagna och planerade åtgärder regelmässigt anges iregeringsskrivelsen. Utskottet noterar även här medtillfredsställelse att redogörelsen i detta avseendeförbättrats.Granskningen i denna del föranleder inte något ytterligareuttalande från utskottets sida. Regeringens skrivelse1991/92:15 bör läggas till handlingarna.9. Internationella överenskommelserMellanfolkliga överenskommelser -- bilaterala mellan tvåstater och multilaterala mellan flera stater -- kan slutas imånga olika former och under olika beteckningar, t.ex.traktater, konventioner och deklarationer.Folkrättens regler om internationella överenskommelser harkodifierats i två konventioner. Överenskommelser mellan staterbehandlas Wienkonvention, som trädde 1980.1986 års Wienkonvention avser överenskommelser mellan skildainternationella organisationer samt mellan internationellaorganisationer och stater. Denna konvention har ratificerats avSverige men har ännu inte trätt i kraft.Enligt Wienkonvention förstås med "traktat" eninternationell överenskommelse sluten mellan stater i skriftligform och underkastad internationell rätt, oavsett om denintagits i ett enda instrument eller i två eller flerasammanhörande instrument och oavsett dess särskilda beteckning.En internationell överenskommelse föregås som regel avförhandlingar. Den ingås eller tillträds i allmänhet genomundertecknande, följt av ratifikation (godtagande, godkännande).I vissa fall krävs dock inte ratifikation. I andra fall skertillträde utan föregående undertecknande genom anslutning tillöverenskommelsen. Internationella överenskommelser kan ocksåingås genom skriftväxling ("exchange of notes") eller i andraförenklade former.Enligt Wienkonvention äger statschefer,regeringschefer och utrikesministrar i kraft av sin ställningvidta alla åtgärder i samband med traktats ingående. Samma rätttillkommer i inskränkt mening beskickningschef och särskiltackrediterade personer. I övrigt krävs i princip fullmakt förbehörighet att företräda stater vid traktaters ingående.Regeringsformens reglerI 10 kap. 1 § regeringsformen stadgas att överenskommelse medannan stat eller mellanfolklig organisation ingås av regeringen.Riksdagens medgivande krävs dock enligt 10 kap. 2 § omöverenskommelsen fordrar lagstiftning eller eljest rör ämne ivilket har bestämmanderätt eller om överenskommelsenär av större vikt. Regeringen kan i det senare fallet underlåtaatt inhämta godkännande om rikets intresse kräverdet. I stället skall regeringen då överlägga med utrikesnämndeninnan överenskommelse ingås. godkännande behöversåledes inte inhämtas om det motsvarande riksdagsbeslutet redanär fattat såvida inte överenskommelsen som sådan är av störrevikt. I de senare fallen krävs godkännande även omöverenskommelsen ryms inom gällande lag eller av annan anledninginte ovillkorligen förutsätter ett särskilt beslut av riksdagen.Regeringen avgör under konstitutionellt ansvar om enmellanfolklig överenskommelse skall anses vara av större viktoch följaktligen underställas riksdagen.Enligt 10 kap. 3 § får regeringen uppdra åtförvaltningsmyndighet att ingå internationell överenskommelse ifråga där överenskommelsen ej kräver ellerutrikesnämndens medverkan. Av 10 kap. 8 § framgår dock attutrikesministern skall hållas underrättad, när fråga som är avbetydelse för förhållandet till annan stat eller tillmellanfolklig organisation uppkommer hos annan statligmyndighet.Vissa successionsfrågorRegeringsformen avgör inte vad som är att anse som annan stat.Varje territoriell förändring ger upphov till frågor om vad somhänder med rättigheter och förpliktelser i förhållande tillandra stater. I allmän folkrätt har utbildats några delvisomstridda grundsatser om statssuccession, som berör frågan omvad som sker med traktater, andra utfästelser eller s.k.orättshandlingar när en stat går under eller dess territoriumändras (se Eek m.fl. -- Folkrätten 4:e upplagan s. 65 f.).Enligt doktrinen kan sägas att en stat är bunden av sinaförpliktelser och behåller sina rättigheter så länge denbehåller sin identitet, dvs. så länge man kan säga att staten,trots att den avträtt ett område eller förvärvat ett nytt,alltjämt är samma stat. Skulle en ny stat ha bildats av ettområde som frigjorts från en bestående stat (som behåller sinidentitet) har den nya staten i princip inte några rättighetereller förpliktelser utanför dem som följer av allmän folkrätt.Om en stat upphör att existera faller enligt samma principtidigare rättigheter och förpliktelser helt bort.Doktrinen har dock uppställt vissa modifikationer av dennaprincip. Det sägs bl.a. att rättigheter och förpliktelser som ärdirekt knutna till ett visst territorium följer territoriet. Detkan t.ex. vara fråga om gränsbestämningar, genomfartsrätt elleranvändandet av ett internationellt vattendrag.Beträffande internationella överenskommelser med f.d.Sovjetunionen har rättschefen vidutrikesdepartementet under utfrågning inför utskottet bilaga B3 angett att man från svensk sida betraktar den som successor eller huvudarvtagare tillSovjetunionen. Emellertid anser man också att övriga tidigaresovjetiska stater succederar och således också ärarvtagare. Man fortsätter att tillämpa de avtal som ingåtts medSovjetunionen. Ett arbete i syfte att modernisera avtal pågårockså. Bland de 50--60 avtal som slutits med ärett tiotal sådana som godkänt.Beträffande överenskommelser med f.d. DDR framgår aven promemoria upprättad av rättchefen att "Agreed Minutes" undertecknades efter förhandlingarmed medförteckning över de avtal mellan och DDR som upphört attgälla i samband med enande , överavtal som skall bli föremål för ytterligare granskning samt överavtal som upphört att gälla före . Med notetill den svenska ambassaden i harAuswärtiges Amt översänt en lista över de avtal mellan Sverigeoch f.d. DDR som upphört att gälla . Det rörsig om 22 avtal. Från tysk sida avser man senare offentliggöraatt dessa avtal har upphört att gälla.Enligt promemorian behövs på svensk sida ett regeringsbeslutsom med hänvisning till överläggningarna mellanFörbundsrepubliken och den 19--20 september1991 anger vilka avtal som upphört att gälla. Vidare framhållsatt offentliggörande härom bör ske i publikationen Sverigesinternationella överenskommelser (SÖ).PubliceringÄnda har gett ut publikationenSveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ), numerabenämnd internationella överenskommelser. Riktlinjerför vilka överenskommelser som skall publiceras och på vilketsätt publiceringen skall ske har utvecklats i praxis fram tillden , då förordningen (1990:1070) ompubliceringen av internationella överenskommelser, m.m.trädde i kraft. Enligt denna förordning skall i SÖ med undantagav sekretessbelagda överenskommelser publiceras alla för Sverigebindande internationella överenskommelser som har ingåtts avregeringen, jämte ändringar i dessa, alla av anmälda,ändrade eller återtagna reservationer och förklaringar, vilkarör en sådan överenskommelse samt uppgift om när enöverenskommelse upphört att gälla. Överenskommelser som är avmindre vikt behöver dock inte publiceras. I förordningsmotiven(1990:3) anges som exempel på sådana avtal av mindre vikt, avtalsom gäller begränsade biståndsinsatser som gåvobistånd ochkastrofhjälp samt avtal om FN-seminarier i . I SÖ fårockså om det finns särskilda skäl publiceras beslut avmellanfolklig organisation om beslutet är bindande för Sverigesamt överenskommelser som förvaltningsmyndigheter har ingått medutländska myndigheter.Enligt 13 § i förordningen skall varje förvaltningsmyndighetsom med stöd av 10 kap. 3 § regeringsformen ingår enöverenskommelse av offentligrättslig natur med en regering, enstatlig eller myndighet i ett annat land eller med enmellanfolklig organisation föra en förteckning över gällandesådana överenskommelser. Ett exemplar av förteckningen skallsenast lämnas till utrikesdepartementetsrättsavdelning.I förordningsmotiven hänvisas till att konstitutionsutskotteti sitt betänkande 1988/89:KU30 framhållit att även deinternationella avtal som ingås av förvaltningsmyndigheternaborde upptas i särskild förteckning.