bet · GF01JoU12 · 1992-03-19 00:00:00 — Utbetalningarna under anslaget förnästa budgetår beräknas till knappt 40 milj.kr.MotionernaI flera motioner riktas kritik mot regeringens förslag attstatsbidragen till byggande av skogsvägar skall upphöra. Imotion Jo307 (s) framhålls att från samhällsekonomisk synpunkt,och inte minst av natur- och kulturminnesvårdsskäl, är ettfortsatt statligt stöd till skogsvägbyggande lönsamt både församhället och skogsbruket. I avvaktan på den skogspolitiskakommitténs ställningstagande bör vägstödet för budgetåret1992/93 vara oförändrat. I sak motsvarande yrkanden framställs ide socialdemokratiska motionerna Jo308 och Jo314. I motion Jo315(c) betonas angelägenheten av att påbörjade projekt fullföljs.Enligt motionerna Jo301 (s) och Jo306 (s) bör skogsvägbyggandeti resp. prioriteras.Enligt motionerna Jo310 (m) och Jo313 (m) bör statsbidrag tillskogsvägar kunna finansieras med medel från deinfrastrukturpengar som frigörs vid försäljning av statligaföretag. I fyrpartimotionen Jo316 (kds, m, fp, c) lämnas förslagom vägnätsplanering och samordning vid byggande avskogsbilvägar. Motionärerna anser att sådan samordning kanåstadkommas om kostnadsfri hjälp kan erbjudas markägarna vidprojektering m.m. (yrkande 1) samt direktavdrag medges förinvesteringar i skogsvägar (yrkande 2; bereds avskatteutskottet).Enligt motion Jo304 (v) bör statsbidragsreglerna ligga kvar.Riksdagen bör besluta om fortsatt och ökad bidragsram /93 (yrkande 1) och en motsvarande ökning avanslaget (yrkande 2). bör som sin mening ge regeringentill känna att bidraget bör kvarstå även kommande år (yrkande3).Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att frågan om fortsatt statsbidrag tillskogsvägbyggande varit föremål för debatt under en följd av år.När frågan behandlades av utskottet reserveradesig en stor minoritet för att dessa bidrag borde avvecklas(prop. 1990/91:100 bil. 11, JoU22, rskr. 202).Utskottet delar regeringens mening att förutsättningar saknasför fortsatta statsbidrag till skogsvägbyggande sedanskogsvårdsavgiften avskaffats. Med hänsyn till den ansträngdabudgetsituationen bör möjligheten att lämna nya bidrag för dettaändamål upphöra redan nästa budgetår. Med det anförda avstyrksmotionerna Jo301, Jo306, Jo307 i denna del, Jo308, Jo314 ochJo315.Av det anförda framgår att utskottet avstyrker även motionJo304. Regeringens förslag tillstyrks alltså.Utskottet är icke berett att i detta sammanhang förorda bifalltill förslaget att eventuella intäkter från försäljning avstatliga företag skall kunna utnyttjas för att finansieraskogsvägar. Motionerna Jo310 och Jo313 avstyrks således.Det torde ligga inom den skogspolitiska kommitténs mandat attundersöka frågan hur en önskvärd samordning av skogsvägarnaskall åstadkommas. Enligt utskottets mening kan därvid bl.a. detförslag som framställs i motion Jo316 om vägnätsplanering ochsamordning av skogsvägar i samband med föreslagen avdragsrättför investeringar i skogsvägar vara värt att uppmärksamma.Utskottet är dock icke berett att förorda någotriksdagsinitiativ med anledning av motion Jo316 yrkande 1.15. Främjande av skogsvård m.m. (C 6) och (D 1)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under C 6 och D 1(s. 46--48).16. Främjande av fiskerinäringen (D 2)PropositionenAnslaget används för bidrag till främjande av fiskerinäringenoch för att betala kostnader för forskning, utvecklingsarbeteoch försöksverksamhet på fiskets område.Jordbruksministern föreslår att anslaget minskas med 2,5milj.kr. I enlighet med vad som redovisades i proposition1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken börbidragen till fiskeorganisationer halveras /92och avvecklas helt fr.o.m. /94.MotionernaFörslaget om avveckling av bidragen till fisketsorganisationer har kritiserats i en rad motioner. I motion Jo406(c) yrkas att begär en utredning av de framtidaförutsättningarna för fiskets organisationer. Motionärenframhåller att bidragsbeloppet trots sin ringa storlek är avbetydelse. Medlemmarna i yrkesfiskets fackliga organisation i landets glesbygder. Radikala åtgärder måstevidtas om organisationen skall kunna verka i fortsättningen. Imotion Jo421 (c, fp) begärs förslag till åtgärder för attstimulera kust- och insjöfisket. I motion Jo407 (s) hävdas attdet från sysselsättningssynpunkt är oacceptabelt att inte även ifortsättningen ge stöd till fiskarorganisationerna, som ett ledi främjande av fiskerinäringen (yrkande 1). Motionärerna erinrarom att det i kust- och insjöfisket används bensindrivna motorer,och att det under en följd av år lämnades restitution av skattenpå bensin som användes för yrkesmässigt fiske. När systemetavskaffades kompenserades yrkesfisket på så sätt att ett bidragtill fiskets organisationer infördes. Vi anser det inte rimligtatt de yrkesfiskare som måste använda bensindrivna motorer skallbelastas med högre skatter på bränslet än de som använderdieselmotorer, anför motionärerna (yrkande 2). Motsvarandeyrkanden framställs i motionerna Jo420 (kds) yrkande 2, Jo425(m) yrkande 1 och Jo428 (nyd) yrkande 1. Enligt motionerna Jo420yrkande 1, Jo425 yrkande 2 och Jo428 yrkande 2 börfiskarorganisationerna erhålla oförändrade anslag under nästabudgetår genom omfördelning av budgeterade medel inom anslaget D2. Enligt motion Jo423 (v) bör en diskussion föras om hurvillkoren inom yrkeskåren på annat sätt kan bli mer jämställda,innan anslaget till organisationerna avskaffas. börenligt motionen för kommande budgetår anvisa det avfiskeristyrelsen äskade beloppet vilket är nära 3 milj.kr. högreän vad regeringen föreslagit (yrkande 3).Utskottets övervägandenAv det sammanlagda anslaget på ca 7,5 milj.kr. underinnevarande budgetår får drygt 6 milj.kr. användas förutvecklings- och försöksverksamhet på fiskets område.Delanslaget för bidrag till fiskarorganisationer uppgår till914000 kr. beslöt i enlighet medregeringens förslag i proposition 1991/92:38 om inriktningen avden ekonomiska politiken att bl.a. bidragen tillfiskarorganisationerna bör avvecklas (FiU10). Som skäl härföranfördes i propositionen bl.a. att kravet på besparingar inomstatsbudgeten ökade genom de skattesänkningar som samtidigtföreslogs.Utskottet utgår från att berörda myndigheter följeravvecklingen av organisationsbidraget och analyserar desskonsekvenser. Någon särskild åtgärd från sida medanledning av motionerna Jo406 och Jo421 synes icke påkallad. Medmotsvarande motivering avstyrks motion Jo407 yrkande 1.Som framgår av flera motioner infördes organisationsbidragensamtidigt som bensinskatterestitutionen avvecklades föryrkesfiskarena. Sedermera har systemet ändrats vid olikatillfällen. Kopplingen mellan bensinskatterestitution ochorganisationsbidrag har upphört. Utskottetavstyrker därför motionerna Jo407 yrkande 2, Jo420 yrkande 2,Jo425 yrkande 1 och Jo428 yrkande 1.Utskottet erinrar om att främjandeanslaget till större delenanvänds för FoU-verksamhet inom fiskets område. Denna del avanslaget får i regeringens förslag vidkännas den störstabantningen. Utskottet är icke berett att ytterligare skära nerdenna anslagspost som bedöms som synnerligen angelägen. Mot denbakgrunden avstyrks motionerna Jo407 yrkande 1, Jo420 yrkande 1,Jo425 yrkande 2 och Jo428 yrkande 2.Av det anförda framgår att utskottet även avstyrker motionJo423 yrkande 3 om bibehållet anslag. bör bifallaregeringens förslag.17. Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen (D 3) och Bidrag tillfiskets rationalisering m.m. (D 4)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna D 3och D 4 (s. 48--49).18. Lån till fiskerinäringen (D 5)Propositionen Från anslaget beviljas fiskerilån enligt förordningen(1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m.m.Jordbruksministern förordar att anslaget förs upp med oförändratbelopp.MotionenI motion Jo423 (v) yrkas att anslaget höjs med 20 milj.kr.till 60 milj.kr. (yrkande 4).Utskottets övervägandenUtskottet finner regeringens förslag väl avvägt. börsåledes besluta i enlighet med detta och avslå motionsyrkandet.19. Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiskem.fl. anslag (D 6--D 8)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna D6--D 8 (s.50--51).20. Bidrag till fiskevård m.m. (D 9)PropositionenFrån anslaget lämnas bidrag bl.a. till fiskevård och tillkostnader för bildande av fiskevårdsområden enligt förordningen(1985:440) om statsbidrag till fritidsfisket.Jordbruksministern hänvisar till att enligt proposition1991/92:38 om den ekonomiska politiken bör detta anslag halverasför nästa budgetår. Anslaget bör sålunda föras upp med4174000kr. Det innebär bl.a. att kostnaderna förförrättningar vid bildande av fiskevårdsområden får täckas avvattenägarna i större utsträckning än . Vidare börbidraget till fiskeorganisationerna halveras för att avvecklashelt fr.o.m. /94.Av propositionen framgår vidare att frågan om en allmänfiskevårdsavgift utretts. Utredaren föreslår att det införs enallmän fiskevårdsavgift för att finansiera bl.a.förrättningskostnader för bildande av fiskevårdsområden,fiskevård och fisketillsyn. Enligt jordbruksministernsuppfattning bör någon allmän avgift inte införas.MotionernaI motionerna Jo413 (s) och Jo432 (m) framhålls att en enigriksdag beslöt om höjning av anslaget förfiskevård. Enligt beslutet skulle de som före den 1 september1990 ansökt om ombildning av fiskevårdsförening tillfiskevårdsområdesförening även omförrättningen inte var avslutad vid utgången av år 1990.Motionärerna anser att villkoren för bidrag inte bör ändras. Detär viktigt att tidigare utfästelser fullföljs. Enligtmotion Jo423 (v) bör under anslaget anvisa 3 150 000kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således 8 324 000 kr.vilket motsvarar det av äskade beloppet(yrkande5).Enligt motionerna Jo423 (v) yrkande 1, Jo424 (nyd) och Jo438(s) bör begära att regeringen framlägger förslag ominförande av allmän fiskevårdsavgift.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att neddragningen av fiskevårdsanslagetliksom avvecklingen av bidragen till fiskets organisationer ären konsekvens av det statsfinansiella läget. Utskottet biträdermot den bakgrunden regeringens förslag och avstyrker motionJo423 yrkande 5.Som redovisats i motionerna Jo413 och Jo432 beslöt riksdagenför att de som före ansökt omombildning av fiskevårdsförening till fiskevårdsområdesföreningskall medges statsbidrag även om förrättningen inte var avslutadvid utgången av (prop. 1990/91:100 bil. 11, JoU22 s. 48f, rskr. Utskottet delar motionärernas mening attvillkoren för bidrag inte bör ändras. Det är viktigt attriksdagens utfästelser fullföljs. För den händelse bidrag enligtgällande regler inte skulle rymmas för utbetalning inom ramenför anslaget bör regeringen därför återkomma med förslag omytterligare anslag. bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört med anledning av motionerna.Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att någonallmän fiskevårdsavgift inte bör införas. bör såledesavslå motionerna Jo423 yrkande 1, Jo424 och Jo438.21. (--)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF1--(s.56f).22. : Uppdragsverksamhet m.m.(--F 4)PropositionenUnder anslaget tas upp ett formellt belopp på 1000kr.till uppdragsverksamhet vid för djurenshälso- och sjukvård. Under anslaget F 4 anvisas medel för bidragtill distriktsveterinärorganisationen, viss veterinärutbildningsamt stöd vid inrättande av flerveterinärstationer.Statens jordbruksverk är chefsmyndighet fördistriktsveterinärorganisationen och skall bl.a. säkerställagenomförandet av skärpta djurskyddskrav och verka för ett gotthälsotillstånd bland husdjuren. svarar fördistriktsveterinärorganisationen i länet och utövar tillsyn överandra praktiserande veterinärers verksamhet samt leder ochsamordnar åtgärder mot djursjukdomar.Distriktsveterinärorganisationen är avpassad främst för atttillgodose behovet av sjukvård och hälsovård hos djur inomanimalieproduktionen och hästar som används i jordbruket ochskogsbruket. Om djurskyddsskäl föreligger eller där annanveterinärvård inte kan anvisas är distriktsveterinär skyldig attäven utöva djursjukvård för övriga husdjur. Iveterinärtaxeförordningen (1975:539) föreskrivs att vid varjeförrättning som utförs av en distriktsveterinär utgår ensärskild djursjukvårdsavgift, vars storlek bestäms avregeringen.Enligt jordbruksministern bör djurägare som utnyttjarorganisationens tjänster stå för en större andel av kostnadernaän vad de gör. Djursjukvårdsavgifterna bör därförhöjas till . för djur inom animalieproduktionen och 150kr. för övriga djur. Detta beräknas medföra ökade intäkter på ca16 milj.kr. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen (F 4)beräknas till 74637000kr. Föreslagen reservation innebäratt anslaget minskas med 9595000kr. i förhållande tillinnevarande budgetår.MotionernaEnligt motion Jo523 (s) kan den nu föreslagna höjningen avdjursjukvårdsavgiften innebära att det blir mer lönsamt attövergå till privat verksamhet. Den nuvarande organisationen fördistriktsveterinärer riskerar därmed att slås sönder. Dettakommer att drabba tredje part och då särskilt djurägare iglesbygd. De viktiga delarna inom distriktsveterinärensverksamhet som smittskydd, djurskyddstillsyn, förebyggandedjursjukvård och besättningsutredningar kommer knappast att geekonomiskt underlag för den privatpraktiserande veterinärensverksamhet. Sådan verksamhet kommer därför att minska iomfattning. I avvaktan på resultatet av utredningen omveterinärväsendet bör djursjukvårdsavgiften inte höjas. Etttillskott motsvarande den uteblivna höjningen bör finansierasgenom en omfördelning av de medel som föreslås avsättas förbekämpande av leukos hos nöt, AD hos svin eller djursjukvård.Detta hindrar inte att bekämpningsprogrammen ändå kangenomföras. bör således avslå regeringens förslag omen höjning av djursjukvårdsavgiften. Även i motion Jo207 (v)yrkas att avslår regeringens förslag om höjdadjursjukvårdsavgifter. I motion Jo517 (v) framhålls attanimalieproducenterna befinner sig i ett ekonomiskt pressatläge. En ökning av avgifterna blir därför kännbar. Denföreslagna höjningen riskerar dessutom att försämra djurskyddet.Enligt motionärerna är det märkligt att regeringen inte avvaktarden pågående utredningen om veterinärväsendet innanfinansieringen av djursjukvården förändras.Djursjukvårdsavgifterna bör inte höjas nu (yrkande 2).Motionärerna föreslår i enlighet härmed att ytterligare 16milj.kr. utöver regeringens förslag anvisas tilldistriktsveterinärorganisationen (yrkande 3).Utskottets övervägandenRegeringen har tillsatt en utredning med uppgift att se överveterinärväsendet (dir. 1991:35). Översynen innebär att ävendistriktsveterinärorganisationen utreds. Utredningen skall varaavslutad den 1 juli 1992.I utredningsdirektiven framhålls bl.a. att de övergripandemålen för den veterinära verksamheten skall vara en goddjurhälsa och en väl fungerande hälso- och sjukvård för djur ihela landet, en djurhållning i enlighet med djurskyddslagenskrav och en livsmedelskontroll så att konsumenternatillförsäkras livsmedel som är säkra från hygienisk synpunkt.Införselkontrollen av levande djur och livsmedel skall bedrivasså att den gynnsamma hälsosituationen och den högalivsmedelshygieniska nivån bibehålls i eller om möjligtförbättras. Såväl de personella som de ekonomiska resursernaskall användas på ett optimalt sätt.Utskottet konstaterar att utredningen har till syfte attlångsiktigt garantera bl.a. en god djurhälsa och en välfungerande hälso- och sjukvård för djur i hela landet samt enfungerande livsmedelskontroll. Härvidlag råder således enbetydande samstämmighet mellan den nu redovisade ambitionsnivåni dessa frågor och de krav som förs fram i motionerna Jo207,Jo517 yrkande 2 och Jo523. Som redovisats i propositionen fårdistriktsveterinärorganisationen i avvaktan på utredningensresultat till stor del finansieras över statsbudgeten. Utskottetgör här samma bedömning som jordbruksministern när det gällermöjligheterna för djurägare som utnyttjardistriktsveterinärorganisationens tjänster att stå för en störreandel av kostnaderna än vad de gör. Utskottetutgår från att en måttlig kostnadsökning som det här är fråga ominte får så långtgående konsekvenser som motionärerna befararunder det kommande budgetåret. När det gäller effekterna pånågot kan det förutsättas att veterinärutredningensarbete ger underlag för fortsatta överväganden omkostnadsansvaret för djursjukvården. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motionerna Jo207, Jo517 yrkande 2 och Jo523.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningunder punkterna och F 4 samt avstyrker motion Jo517 yrkande3.23. Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvårdm.m. (F 5--F 6)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF5--F 6 (s.59f).24. (F 7)PropositionenEnligt jordbruksministern är övergripande mål för centralaförsöksdjursnämnden att inrikta verksamheten mot åtgärder som ärägnade att minska försöksdjursanvändningen och främja attalternativa metoder till djurförsök utvecklas och används. Underbudgetperioden /93--1994/95 bör därför inte den andel avanvisade medel som används till forskningsändamål understiga vadsom använts under /91. Nämnden bör i sinanslagsframställning redovisa försöksdjursanvändningen i landetoch därvid om möjligt ange på vad sätt och i vilken omfattningcentrala försöksdjursnämnden påverkat försöksdjursanvändningen.Planeringsramen för perioden /93--1994/95 har beräknatstill 15322000kr., vilket motsvarar en real minskning med5% . För /93 föreslårjordbruksministern ett ramanslag på 5370000kr.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 7samt föreslår att godkänner den i propositionenföreslagna målsättningen för verksamheten inom centralaförsöksdjursnämnden (s. 61--63).25. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar (F 8)PropositionenAnslaget är avsett för kostnader och ersättningar i sambandmed bekämpande av eller beredskap mot smittsammahusdjurssjukdomar. Från anslaget utbetalas också ersättning förkostnader som uppkommit genom beslut om förintande avbisamhällen, för bitillsynsmännens arvoden m.m. Vidare anvisasunder anslaget medel för bekämpande av leukos och Aujeszkyssjukdom som tidigare bekostats inom ramen förregleringsekonomin. Jordbruksministern föreslår att anslagetförs upp med 51766000kr.MotionernaEnligt motion Jo220 (m, c) är biodlarna mycket oroade övervarroasmittans spridning och många talar om en hotandekatastrof. Om man inte lyckas stoppa smittspridningen kan mångaodlare komma att sluta med sin verksamhet. Detta skulle innebärastora förluster för folkhushållet. Pollineringen av fruktträdoch andra växter kan försämras och produktionen av ren honungmed hög kvalitet äventyras. Det är förvånande att man inteförintat alla smittade samhällen. I stället tycks manha gett upp och gått in för att göra sig beroende av kemikalieroch gifter för att om möjligt hålla tillbaka smittspridningen.Enligt motionärerna bör åtgärder sättas in , och regeringen bör omgående vidta de åtgärder som krävsför att effektivt slå ut varroakvalstret. Kostnaderna kan täckasgenom omprioriteringar av anslaget till binäringen. Enligtmotion Jo503 (s) fanns en katastrofplan för bekämpningav varroa. Planen reglerade även ersättningsfrågorna vidinträffad smitta. finns inte någon plan ellermarknadsmässig ersättning åt drabbade biodlare. Detta kan ledatill att biodlare, som fått smittan i sin bigård, inte vidtarerforderliga åtgärder. Härigenom sprids varroakvalstret vidare.Även när det gäller yngelröta får biodlarna vidkännas ekonomiskaförluster. Enligt motionärerna bör både varroa och yngelrötabekämpas på ett effektivt sätt. Detta kan låta sig göras blandannat om ersättningen till biodlaren står i rimlig proportiontill den kostnad som bisamhället betingar liksom den uteblivnavinsten för förlorad intäkt av försäljningen av produkten frånbisamhället.Utskottets övervägandenVid utskottets utfrågning i samband med behandlingen avmotionerna framkom bl.a. följande. När varroakvalstretpåträffades i beslutade dåvarande lantbruksstyrelsenatt smittförklara , , samt södraSmåland. Lantbruksstyrelsen meddelade härvid regler förflyttning av bin till och från berörda områden. Någrabekämpningsmetoder som var lämpliga att använda under våren 1991fanns inte att tillgå varför lantbruksstyrelsen beslutade attförinta samtliga berörda bisamhällen. Totalt avdödades 269bisamhällen. Målet var att sänka infektionstrycket i området ochdärmed fördröja kvalstrets spridning. Under hösten 1991påträffades ytterligare ett antal infekterade bisamhällen somantingen förintades eller förelades omedelbarabekämpningsåtgärder. Efter de analyser som kommer att ske undervåren 1992 kommer jordbruksverket, efter samråd med binämnden,att dels ta ställning till det smittförklarade områdets storlekoch dels till vilka åtgärder som skall vidtas med anledning avgjorda fynd. har dessutom utarbetat ett förslagtill ändrade regler för flyttning av bin till och frånsmittförklarat område. Förslaget innehåller även krav påbekämpningsåtgärder i smittade bisamhällen. De nya reglernaberäknas gälla från biodlingssäsongen 1992.Vid utfrågningen framkom vidare att ett fullständigtförintande av varroakvalstret förutsätter att det totala områdedär bina skall förintas fastställs. Området måste omfatta allabisamhällen inklusive vildbin där varroakvalster förekommer.Samtliga bin inom området måste slås ut. Därefter måste områdetförbli helt bifritt under för att samtligabisamhällen skall kunna lokaliseras. Kostnaderna för en sådaninsats omfattar ersättning till berörda biodlare,bitillsynsmännens arbete med lokalisering och förintande,produktionsbortfall och förluster pågrund av utebliven pollinering.Allmänfarliga djursjukdomar som kan spridas genom smitta blanddjur eller från djur till människor (epizootiska sjukdomar)omfattas av bestämmelserna i epizootilagen (1980:361). Enligtförarbetena till lagen syftar de åtgärder som från samhälletssida vidtas vid utbrott av epizootiska sjukdomar till att befrialandet från sjukdomen (prop. 1979/80:61). I bisjukdomslagen(1974:211) regleras bekämpningen av bisjukdomar. Enligt lagenankommer det på regeringen att föreskriva vilka bisjukdomar somskall bekämpas. Vidare ankommer det på regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer att meddela de ytterligareföreskifter som kan anses erforderliga för lagens tillämpning.Sådana föreskrifter (avseende bl.a. ersättningsfrågor) harmeddelats i bisjukdomsförordningen (1974:212) och i statensjordbruksverks föreskrifter om bekämpning av amerikanskyngelröta och varroasjuka hos bin (SJVFS 1991:113).Utskottet anser för sin del att varroakvalstret och andrabisjukdomar måste bekämpas på ett ändamålsenligt och effektivtsätt. förslag till ändrade regler för flyttningav bin till och från smittförklarat område samt krav påbekämpningsåtgärder i smittade bisamhällen innebär härvidlag enskärpning av nu gällande regler. Ändringarna beräknas gällafr.o.m. Utskottet förutsätter attregeringen uppmärksammar problemen med varroakvalstretsspridning och vid behov vidtar de ytterligare åtgärder som kananses erforderliga. Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att motion Jo220 lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet delar synpunkterna i motion Jo503 så till vida atten effektiv bekämpning av varroa och yngelröta inte låter siggenomföras utan att de därmed förenade ersättningsproblemenlöses på ett tillfredsställande sätt. Som utskottet anfört ovanankommer det på regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer att bl.a. meddela de ytterligare föreskrifter(avseende bl.a. ersättningsfrågor) som kan anses erforderligaför tillämpning av bisjukdomslagen. Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att även motion Jo503 lämnas utan vidareåtgärd.26.