bet · GG01JoU8 · 1992-11-26 00:00:00 — beträffande transnationella företagatt avslår motion 1992/93:Jo5 yrkande 3,14. beträffande biståndspolitikens miljöaspekteratt avslår motionerna 1992/93:Jo2 yrkandena 10--14och16,men. (v) -- delvis15. beträffande 0,7-procentsmåletatt avslår motionerna 1992/93:Jo4 yrkande 8 och1992/93:Jo5 yrkande8,16. beträffande avskrivning av skulderatt avslår motion 1992/93:Jo2 yrkande 18,men. (v) -- delvis17. beträffande sambandet mellan militär verksamhet ochmiljöatt avslår motionerna 1992/93:Jo3 yrkande 3 och1992/93:Jo5 yrkande4,res. 2 (s)18. beträffande transportpolitikatt avslår motionerna 1992/93:Jo2 yrkande 1,1992/93:Jo3 yrkande4 i denna del samt 1992/93:Jo4yrkandena3, 4 och5,19. beträffande handel och energi m.m.att avslår motion 1992/93:Jo2 yrkandena 2, 15och17,20. beträffande kommunernas m.fl. engagemangatt avslår motionerna 1992/93:Jo5 yrkandena 10--12,21. beträffande internationell uppföljningatt avslår motionerna 1992/93:Jo2 yrkandena5, 6, 9och19,22. beträffande miljöskuldenatt avslår motion 1992/93:Jo2 yrkande 4,23. beträffande perspektiv på Rioprocessenatt avslår motionerna 1992/93:Jo5 yrkandena 5och7.24. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse till handlingarna.Stockholm den 26 november 1992På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), IngeCarlsson (s), (), (), (kds), (nyd), (),(), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Kommission för långsiktigt hållbar utveckling (mom.3), , , ,, och (allas)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande1" bort haföljande lydelse:Utskottet har -- -- -- (= utskottet) -- -- -- efter Rio.Regeringens skrivelse innehåller emellertid bara en uppräkning iallmänna ordalag om vad man tänkt göra i framtiden.Ingenting är konkret. I dagens läge brådskar det med att ta framett konkret handlingsprogram för uppföljningen avRiokonferensen. Regeringen bör därför omgående tillsätta enkommission för hållbar utveckling med uppgift att identifiera depolitiska beslut som behövs för att skapa förutsättningar förmer hållbara konsumtionsmönster. Kommissionen bör ges möjlighetatt arbeta konstruktivt och samarbeta med vetenskap, företagandeoch folkrörelser. Vad utskottet anfört bör medanledning av motionen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande kommission för långsiktigt hållbarutvecklingatt med anledning av motion 1992/93:Jo3 yrkande1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Sambandet mellan militär verksamhet och miljö (mom.17), , , ,, och (allas)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.21börjar med "delar" och slutar med "ickepåkallat" bort ha följande lydelse:Jordbruksutskottet finner det i likhet med utrikesutskottetbeklagligt att ansträngningar vid konferensen interönte större framgångar när det gällde att vinna stöd förFN-studien. Utskottet delar motionärernas uppfattning att deinsatser som regeringens företrädare gjorde vid konferensen inteheller var särskilt kraftfulla. Mot den bakgrunden bör riksdageni ett särskilt uttalande begära att regeringen trots motgångarnavid fortsätter arbetet på att vinnainternationellt stöd för studiens förslag. Vad utskottet anförtbör med anledning av motionerna Jo3 yrkande3 och Jo5yrkande4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande sambandet mellan militär verksamhet ochmiljöatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo3yrkande3 och 1992/93:Jo5 yrkande4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag (v) anför:Enligt min mening borde utskottets yttrande utmynna i ettantal klara ställningstaganden för uppföljningen avRiokonferensen på en rad områden. Regeringen skulle på så sättfå en anvisning om det fortsatta arbetet. Om så inte skerföreligger uppenbar risk för att uppföljningen kommer attinskränka sig till konstateranden att vi i dagens läge tyvärrinte har råd att vidta någon av alla de åtgärder som krävs föratt , inom landet lika väl som på det internationellaplanet, skall leva upp till utmaningar.Utskottet bör därför föreslå att regeringen upprättar enprioritetsordning över de målsättningar som diskuteras iAgenda21. Jag biträder den mening som framförs i motion Jo5att minskningen av koldioxidutsläppen bör ha högsta prioritet(Hemställan mom.2).En kommission för långsiktigt hållbar utveckling börtillsättas för uppföljningen av . Jag ansluter migsåledes till reservation1.Klimatkonventionen bygger på att världssamhällets utsläpp avkoldioxid kan bringas ned. Som anförs i motion Jo2 bör densvenska koldioxidskatten marknadsföras mer aktivtinternationellt. bör göra ett särskilt uttalande omdetta (Hemställan mom.7).Arbetet på implementering av konventionen om biologiskmångfald bör aktiveras. bör kräva av regeringen attden verkligen lägger fram den aviserade propositionen omgodkännande av konventionen och samtidigtpresenterar en landplan eller strategi för bevarande av denbiologiska mångfalden (Hemställan mom.9).I motion Jo2 framläggs en rad yrkanden om biståndspolitiken.Som framhålls i särskilda yttrande tillutrikesutskottets yttrande (UU2y) betydde Riokonferenseninledningen på ett globalt samarbete för en hållbar utveckling.I-länderna har ett stort ansvar för att bistå vidgenomförandet. Hela vårt samarbete med måste präglasav ansvaret för den globala miljön. Det femte biståndsmålet-- miljömålet -- skall vägleda hela den svenskabiståndspolitiken, inte enbart SIDA:s verksamhet. Särskiltviktigt är att driver detta i Världsbanken.Om , särskilt de minst utvecklade länderna, skall hanågon möjlighet att genomföra Agenda21, måste de få omfattandenya och additionella finansiella resurser. De länder som redanhar uppnått biståndsmålet 0,av BNP skall, som det heter iAgenda21, uppmuntras att "bidra till de gemensammaansträngningarna för att tillskjuta de betydande extraresursersom måste mobiliseras".För som har uppnått 0,7-procentsmålet, betyder dettaatt miljöbistånd för genomförandet av Agenda21 skallfinansieras utöver biståndsramarna. Dessutom bör i detfortsatta UNCED-arbetet verka för additionell finansieringutifrån de förslag som framkommit, exempelvis en globalmiljöskatt, avgifter på olja och kol, skatt på vapenhandel.Riksdagen bör således bifalla motionen i de delar som rörbiståndspolitiken (Hemställan mom.14 och16).Riksdagen bör även ansluta sig till reservation2 omsambandet mellan militär verksamhet och miljö (Hemställanmom.17).Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom.2, 7, 9, 14 och16 borde ha hemställt:2. beträffande redovisning av regeringens prioriteringaratt med anledning av motion 1992/93:Jo5 yrkande9som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,7. beträffande tidsram enligt klimatkonventionenatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo2yrkande7 och 1992/93:Jo5 yrkande6 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,9. beträffande strategi för bevarande av den biologiskamångfaldenatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo2yrkande3 och 1992/93:Jo4 yrkande6 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,14. beträffande biståndspolitikens miljöaspekteratt med anledning av motion 1992/93:Jo2 yrkandena10--14 och16 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,16. beträffande avskrivning av skulderatt med anledning av motion 1992/93:Jo2 yrkande18som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,yttrande1992/93:UU2y Regeringens skrivelse 1992/93:13 om om miljöoch utveckling -- UNCEDTill jordbruksutskottetSammanfattningI yttrandet behandlas regeringens skrivelse 1992/93:13 om om miljö och utveckling -- UNCED samt ettantal motioner väckta med anledning av nämnda skrivelse.BakgrundRegeringen har med skrivelse 1992/93:13 lämnat enredogörelse för om miljö och utveckling, UNCED,som ägde rum i den 3--. Konferensenbehandlade globala miljö- och utvecklingsfrågor av storbetydelse för mänsklighetens fortlevnad. Konferensen var i vissahänseenden en uppföljning av år 1972.Jordbruksutskottet har med remiss berettutrikesutskottet tillfälle att avge yttrande över skrivelsensamt över motioner väckta med anledning av nämnda skrivelse.Utrikesutskottet begränsar sitt yttrande till skrivelsen och demotionsyrkanden som rör miljöfrågorna i biståndet, FN:sbiståndsmål, skuldbörda samt frågan om militäraresursers användande för miljöändamål.MotionernaI yttrandet behandlar utrikesutskottet följande motioner:1992/93:Jo2 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöhänsyn i alla biståndsorgans ochExportkreditnämndens verksamhet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samarbete mellan SIDA ochNaturvårdsverket,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser från biståndsmyndigheterna föratt stimulera framväxt av miljöanpassade transportsystem,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen på energibiståndet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat bistånd till kvinnliga jordbrukare,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkrörelserepresentation, särskilt frånu-länderna, i GEF, Världsbanksgruppen, IMF, och ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avskrivning av skulderalternativt utbyte av skulder mot miljöinsatser.1992/93:Jo3 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande om militären ochmiljön avseende nationella och internationella åtgärder.1992/93:Jo4 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att i olika internationella fora verka för attu-ländernas ekonomiska situation kan förbättras genom attpåverka andra stater att leva upp till 0,7-procentsmålet.1992/93:Jo5 av (-) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett fortsatt aktivt engagemang i arbetetför omställning av militära resurser till miljöskydd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett fortsatt aktivt arbete föratt förverkliga 0,7-procentsmålet.UtskottetUtskottet konstaterar att i många avseenden varen stor framgång. Den innebar ett viktigt steg för attnationellt och internationellt lösa världens miljö- ochutvecklingsproblem. De länder som deltog i konferensen har genomRiodeklarationen åtagit sig att långsiktigt sträva mot enhållbar utveckling. Därmed har världssamfundet för första gångenbekräftat att utveckling, som äger rum inom ramen förekosystemens bärighet, utgör en långsiktig mellanstatligmålsättning.Utskottet konstaterar vidare att på olika sätt varpådrivande i det förhandlingsarbete som ägde rum inom denförberedande kommittén för . I många viktigafrågor presenterade ensamt, eller tillsammans med övriganordiska länder, förslag och initiativ. Det gäller bl.a. inomområden som finansiering av föreslagna åtgärder på miljöområdet,utvecklingen av det institutionella samarbetet, innehållet iRiodeklarationen, frågan om biologisk mångfald samt särskildaavsnitt om förhållandet mellan militära aktiviteter och miljön ihandlingsprogrammet Agenda 21.Utskottet konstaterar att de svenska förhandlingsmålen införRiokonferensen, bl.a. att denna skulle resultera i konkretaåtaganden av och rekommendationer till regeringar ochinternationella organisationer, blivit väl tillgodosedda,särskilt genom beslutet om . Riodeklarationen kanenligt utskottets bedömning väntas få stor betydelse i detfortsatta internationella samarbetet på miljö- ochutvecklingsområdet. Det får vidare anses som en framgång attkonventionerna om klimat och biologisk mångfald kundeundertecknas i och av en överväldigande majoritet avvärldens länder.Samtidigt konstaterar utskottet med beklagande att de ländersom samlades i inte lyckades komma överens i vissaavseenden. Konventionen om biologisk mångfald, som i huvudsakuppfyller de svenska förhandlingsmålen, undertecknades t.ex.inte av . Den av aktivt drivna frågan ommilitära aktiviteter och miljöansvar fick i inte dengenomslagskraft som motsvarar det svenska engagemanget.Klimatkonventionen borde enligt svensk uppfattning ha varit merpreciserad i fråga om bl.a. tidsgränser. Också texterna i Agenda21 angående energirelaterade frågor kunde ha varit merkraftfulla och tydliga.Sverige, liksom de andra deltagarna i UNCED, står nu införuppgiften att nationellt och internationellt följa upp deåtaganden som gjordes i . Utskottet konstaterar attregeringens skrivelse, inbegripet översättningen av denomfattande , på ett föredömligt sätt ger uttryck förregeringens ambition att inleda en bred diskussion om och analysav hur Riobesluten skall förverkligas i och hur detinternationella uppföljningsarbetet skall fortlöpa. Detta måstevara ett högprioriterat mål i den långsiktiga processen mot englobalt sett miljömässigt hållbar utveckling. utgårutskottet från att regeringen i det internationella arbetetfortsätter att aktivt driva de förhandlingsmål som inte helt komatt tillgodoses i slutdokument.Vänsterpartiets motion Jo2, yrkandena 10--14 och 16, behandlarfrågan om hur miljöhänsynen på olika sätt skall stärkas inom detsvenska biståndet. vill i detta sammanhanganföra följande.Genom det s.k. femte biståndsmålet, miljömålet, harmiljöaspekterna integrerats i den svenskabiståndsverksamheten. En svensk utgångspunkt vid förhandlingarnainför har varit att också dessa skulle präglas avett integrerat synsätt, dvs. ett synsätt där man inte ser miljönsom en enskild sektor, oberoende av utvecklingen i övrigt. Detär utskottets uppfattning att en förståelse av sambanden mellanmiljö och utveckling utgör en viktig förutsättning för såvälförståelsen av behovet av bistånd som för att biståndet --liksom utvecklingspolitik -- ges en utformning sommedverkar till att långsiktigt lösa utvecklingsproblemen. UNCEDlyckades enligt utskottets uppfattning slå fast de närasambanden mellan miljö och utveckling. De svenskabiståndsorganens verksamhet har därmed, enligt utskottetsmening, fått starkt stöd i de slutsatser som drogs i Rio.SIDA har på regeringens uppdrag redovisat sin pågående ochplanerade uppföljning av UNCED. I denna redovisning noterasbl.a., att alla programområdena inom har relevans föru-länderna, men att en del är av större betydelse för SIDA:sbiståndsverksamhet än andra. I redovisningen betonas behovet avlångsiktighet och landkännedom. SIDA framhåller nödvändighetenav en fortsatt betoning av miljöaspekterna i programmen för desvenska programländerna. Ett av SIDA:s analysinstrument, de s.k.miljöprofilerna, kan här spela en betydelsefull roll.SIDA redovisar vidare hur integreringstanken på olika sättavses hållas i fokus i det kommande verksamhetsplaneringen,bl.a. inom infrastruktursektorn, när det gällerjämställdhetsfrågorna och kvinnoinriktat bistånd och på områdenavatten/sanitet och transporter. Mot bakgrund av Agenda 21:sbetoning på folkligt deltagande aviserar SIDA fortsattengagemang på sådana områden inom vilka den folkligaförankringen varit en ledstjärna, t.ex.undervisningssektorn, liksom på bl.a. naturresursområdet. SIDAframhåller att etablerandet av ett allmänt miljömedvetande är enförutsättning för att miljöproblemen skall kunna lösas på sikt.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att SIDA avserfördjupa arbetet med att göra miljökonsekvensbedömningar av iprincip alla insatser.Utskottet delar vissa av motionärernas synpunkter beträffandet.ex. behovet av uppföljning av och betydelsen av attmiljöhänsyn tas i alla typer av biståndsprojekt. Utskottet anseratt SIDA:s aviserade fortsatta arbete med miljö- ochutvecklingsfrågorna ligger väl i linje med vad motionärernaanför i dessa avseenden. Utskottet utgår från att även de andrastatliga biståndsorganen i sin verksamhet kommer att följa uppUNCED-besluten och på lämpligt sätt redovisa detta arbete.Med det anförda anser utrikesutskottet att de nu aktuellayrkandena i motion Jo2 (v) bör besvaras.I motion Jo4 (kds), yrkande 8, samt i motion Jo5 (-), yrkande8, föreslås att regeringen skall verka för att FN:s biståndsmålom av BNI uppfylls. I bl.a. motion Jo2 (v) uttrycks oroför att skulle ha svårare för att verka för ettuppfyllande av FN-målet som en följd av den tillfälliganedskärningen av den svenska biståndsvolymen i enlighet medregeringens proposition 1992/93:50.Utskottet konstaterar att uppfyller FN:sbiståndsmål om av BNI. I tidigare betänkanden (bl.a.1991/92:UU15) har utskottet framhållit, att bör verkaför att också andra uppfyller detta mål. Vadbeträffar den svenska biståndsvolymen anges i utskottetsyttrande i anledning av regeringens föreslagna åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin (1992/93:UU4y) bl.a. att enåtergång till den svenska 1-procentnivån, som också är eninternationellt betydelsefull symbolfråga, bör ske så snart detakuta statsfinansiella läget tillåter.Vad beträffar och frågan om biståndetkonstaterar utskottet att agerat aktivt för att UNCEDskulle resultera i åtaganden från givarländerna att öka detofficiella biståndet till FN:s 0,7-procentmål. Denna målsättningbekräftades i , även om ett beslut om tidsplaner inte kundefattas.Resursfrågan blev inte desto mindre central i . I Agenda 21görs en grov uppskattning av kapitalbehovet för att genomföra deåtgärder som föreslås i dokumentet: skulle behövasatsa sammanlagt över 600 miljoner USD --2000.Av denna summa skulle ca 125 miljarder USD behövas i formav bistånd. Den senare summan är mer än dubbelt så stor som densom totalt ges i bistånd till . Behovet av ökaderesurser allmänt till miljö och utveckling, liksom behovet avökat bistånd för dessa ändamål, slogs således tydligt fast avUNCED. Utskottet konstaterar att SIDA, efter samråd medUtrikesdepartementet, påbörjat en genomgång av internationellakonventioner på miljöområdet för att få en bättre bild av vilkaåtaganden har inom ramen för dessa när det gällerresursöverföringar till . Utskottet utgår från attregeringen också i andra avseenden fortsätter det aktiva arbetetför att förverkliga de målsättningar som bekräftades avvärldssamfundet i , inbegripet 0,7-procentmålet.Därmed anser utskottet att yrkande 8 i motion Jo4 (kds) samtyrkande 8 i motion Jo5 (-) bör besvaras.I motion Jo2, yrkande 18, föreslås enavskrivning av skulder, alternativt ett utbyte avskulder mot miljöinsatser.Utskottet har tidigare behandlat fråganom skuldsituation, senast i utskottets betänkande1991/92:UU15 om det internationella utvecklingssamarbetet. Däriunderströks bl.a. vikten av att även fortsättningsvissträvar efter samlade och långsiktiga åtgärder på skuldområdet.Vidare framhölls att de mest skuldsatta , enligtutskottets uppfattning bör uppmuntras att föra en målmedvetenstrukturanpassningspolitik inriktad på långsiktig tillväxt, medutgångspunkt från resp. lands speciella ekonomiska och socialaförutsättningar och problem. För de allra fattigaste och mestskuldtyngda länderna är det nödvändigt också med ytterligareinsatser. Utskottet har tidigare konstaterat att i-länderna ävenhar ett särskilt ansvar för att driva en ekonomisk politik somkan åstadkomma en hög och uthållig tillväxt i ett globaltperspektiv.Riokonferensen erbjöd ett unikt tillfälle att diskuteraframtida behov av resursöverföringar från i- till u-länder.Utskottet konstaterar att också skuldfrågorna getts ökaduppmärksamhet i och med UNCED. Som framhålls i regeringensskrivelse kommer formuleringarna om finansieringsfrågorna iAgenda 21 att bidra till att göra resursöverföringarna till enfortsatt central punkt i relationerna mellan i- och u-länder.Mot denna bakgrund utgår utskottet från att regeringen, såvälbilateralt som i internationella fora, fortsätter att aktivtverka för att insatser i form av skuldlättnadsåtgärder görs förde fattigaste länderna samt för att ytterligare skuldreduktionerkan komma i fråga också för andra relevanta länder, t.ex. de somär föremål för uppmärksamhet inom Parisklubben.Därmed anser utskottet att yrkande 18 i motion Jo2 (v) börbesvaras.Motion Jo3 (s), yrkande 3, samt motion Jo5 (-), yrkande 4, tarupp frågan om de militära resursernas användning förmiljöändamål samt den FN-studie som utarbetats i ämnet.Som nämns i regeringens skrivelse om UNCED har drivitfrågan om militära aktiviteter och miljön. Utskottet hartidigare påpekat (i betänkande 1991/92:UU22 om internationellamiljöfrågor) att den FN-studie, som utarbetats under svensktordförandeskap, borde kunna utgöra en grund för överföring avdiverse militära resurser till miljöområdet. Det svenska aktivaförberedelsearbetet inför UNCED syftade till att rikta ökaduppmärksamhet på möjligheterna att använda militär teknik ochmilitära kunskaper för miljöändamål samt på vikten av striktamiljönormer för militära aktiviteter i fredstid. Tyvärr fårkonstateras att detta arbete inte rönte större framgångar.Resultat nåddes dock bl.a. i Riodeklarationens principer 24 och25 samt i i avsnitten om miljöfarligt avfall resp. omfinansiering. Utskottet utgår från att regeringen, trots dessamotgångar, fortsatt driver dessa frågor på sätt som den finnerändamålsenliga.Därmed anser utskottet att yrkande 3 i Jo3 (s) samt yrkande 4i Jo5 (-) bör besvaras.Stockholm den 24 november 1992På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), PärGranstedt (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink anför:Riokonferensen betydde inledningen på ett globalt samarbeteför en hållbar utveckling. I-länderna har ett stort ansvar föratt bistå vid genomförandet. Hela vårt samarbete medu-länderna måste präglas av ansvaret för den globala miljön. Detfemte biståndsmålet -- miljömålet -- skall vägleda hela densvenska biståndspolitiken, inte enbart SIDA:s verksamhet.Särskilt viktigt är att driver detta i Världsbanken.Om , särskilt de minst utvecklade länderna, skall hanågon möjlighet att genomföra , måste de få omfattandenya och additionella finansiella resurser. De länder som redanhar uppnått biståndsmålet av BNP skall, som det heter iAgenda 21, uppmuntras att "bidra till de gemensammaansträngningarna för att tillskjuta de betydande extraresursersom måste mobiliseras".För , som har uppnått 0,7-procentsmålet, betyder dettaatt miljöbistånd för genomförandet av skallfinansieras utöver biståndsramarna. Dessutom bör i detfortsatta UNCED-arbetet verka för additionell finansieringutifrån de förslag som framkommit, exempelvis en globalmiljöskatt, avgifter på olja och kol, skatt på vapenhandel.Mot bakgrund av det anförda yrkar jag bifall till motion1992/93:Jo2.