bet · GF01TU9 · 1992-02-18 00:00:00 — Utskottet säger ja till regeringens förslag i åretsbudgetproposition om medel till transportforskningen. Detinnebär att sammanlagt drygt 100 milj.kr. bör anvisas förforsknings- och utvecklingsarbete inom kommunikationssektorn.Merparten av pengarna eller drygt 60 milj.kr. avser bidrag tillstatens väg- och trafikinstitut (VTI) medan anslaget tilltransportforskningsberedningen (TFB) beräknas till ca 44milj.kr. Förslaget innebär att såväl VTI som TFB får realt höjdaanslag för sin forskningsverksamhet. VTI:s anslag ökar med 2milj.kr. och TFB:s med 1 milj.kr.I betänkandet behandlas även åtta motioner. Motionernagäller frågor om bl.a. transportforskningens inriktning,samordning och lokalisering. Utskottet framhåller vid sinbehandling att kommunikationssektorns utveckling har enstrategisk betydelse för tillväxt och produktivitet liksom föratt klara trafikens miljöproblem. Utskottet bedömer därför attmycket talar för att ökade resurser bör tillföras forskningen påområdet. Med hänvisning bl.a. till det utredningsarbete sompågår inför det övergripande forskningspolitiska beslut somriksdagen avser att fatta avslås samtligamotionsyrkanden.Till betänkandet har fogats en meningsyttring avv-suppleanten.SJÄTTE HUVUDTITELN H. TransportforskningStatens väg- och trafikinstitutRegeringen har i proposition 1991/92:100 bilaga 7() under denna rubrik (s. 124--126)föreslagit1. att till /93 anvisar ett förslagsanslag på ,2. att till Bidrag till statens väg- ochtrafikinstitut för /93 anvisar ettreservationsanslag på 61129000 kr.TransportforskningsberedningenRegeringen har under denna rubrik (s. 127--129) föreslagit1. att till Transportforskningsberedningen /93 anvisar ett reservationsanslag på44006000 kr.,2. att medger att regeringen bemyndigartransportforskningsberedningen att besluta om statligt stöd tillforskning, utveckling och demonstrationsprojekt under budgetåren1993/94 och 1994/95 inom en ram av . resp.20000000 kr.,3. att godkänner vad i propositionen anförts omett långsiktigt utvecklingsarbete för en ökad användning avmiljövänlig fordonsdrift. 1991/92:T203 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av spårtaxi för 2000-taletskollektivtrafik.1991/92:T212 av m.fl. (s) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning på kommunikationsområdet.1991/92:T218 av m.fl. (v) vari yrkas11. att begär att regeringen initierar ochstödjer en informationsinsats som bl.a. beskriverkvinnoperspektivet på trafiksystemet,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och utveckling.1991/92:T221 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den miljötekniska utvecklingen påkollektivtrafikområdet.1991/92:T901 av och (båda s) variyrkas att hos regeringen begär att utredningen omtransportforskningen får i uppdrag att belysa möjligheterna tillbättre utnyttjande av tillgängliga resurser genom samverkanmellan transportforskningsberedningen och väg- ochtrafikinstitutet.1991/92:T918 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att överföra medel till transportforskningsberedningen (TFB),för utveckling av ett cykelliknande fordon med väderskydd ochtransportmöjlighet.1991/92:T919 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av viss transportforskningtill Östersund.1991/92:Ub449 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av VTI:sjärnvägsforskning. 1 Anslagsfrågor1.1 Statens väg- och trafikinstitutVerksamheten vid statens väg- och trafikinstitut (VTI)finansieras dels med bidrag över statsbudgeten, dels medersättning för uppdragsforskning. Bidraget över statsbudgeten äravsett att täcka VTI:s kostnader för myndighetsuppgifter ochegen FoU-verksamhet. Bidragsmedlen används huvudsakligen för atthöja kunskapsnivån och förändra kunskapsprofilen så attinstitutets attraktionskraft som uppdragsmyndighet kan öka samtför att utföra forskning inom områden som av statsmakternautpekats som viktiga men där uppdragsgivare saknas.Regeringen föreslår i årets budgetproposition attbidragsanslaget till VTI räknas upp realt med 2 milj.kr. tillsammanlagt drygt 61 milj.kr. Tillkommande medel är avsedda attanvändas för en fortsatt uppbyggnad av institutetsjärnvägsforskning. Regeringens förslag innebär vidare att ingamedel längre anvisas för återanskaffning av institutetsbasutrustning. I stället hänvisas till den nyafinansieringsmodell med upplåning i förinvesteringar i anläggningstillgångar som föreslås i bilaga 1till årets budgetproposition. I propositionen föreslås vidareatt för verksamhetens redovisning anvisar ett formellt1000-kronorsanslag.Utskottet konstaterar att regeringens förslag tillmedelsberäkning följer senaste forskningspolitiskabeslut (prop. 1989/90:90 avsnitt 15, bet. TU26, rskr.335). VTI skall enligt detta beslut erhålla realt höjda anslagmed sammanlagt 6 milj.kr. , varav 2milj.kr. förutsattes anvisas för nästa budgetår. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.1.2 TransportforskningsberedningenTransportforskningsberedningen (TFB) har till uppgift attplanera, initiera, stödja och samordna forskning, utveckling ochdemonstrationsprojekt som rör transporter, trafik ochtrafiksäkerhet.I årets budgetproposition föreslås att dels ibidrag till Transportforskningsberedningen för nästa budgetåranvisar , dels medger att regeringenbemyndigar TFB att besluta om statligt stöd till forskning,utveckling och demonstrationsprojekt under de två påföljandebudgetåren 1993/94 och 1994/95 inom en ram av 30 milj.kr. resp.20 milj.kr.I det tidigare nämnda övergripande riksdagsbeslutet omforskningen angavs att även TFB skulle erhålla enårlig real höjning av sitt bidragsanslag . För /93 förutsattes 1 milj.kr. iökat anslag, vilket överensstämmer med regeringens nu aktuellaförslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsberäkning samt beslutsram för TFB för de två därpåföljande budgetåren.2 Transportforskningens inriktningUtskottet behandlar i det följande de propositions- ochmotionsförslag som väckts om FoU-verksamhetens närmareinriktning.I budgetpropositionen redovisas i samband med behandlingenav forskningsfrågorna vissa riktlinjer för ett långsiktigtutvecklingsarbete för en ökad användning av miljövänligfordonsdrift. För att öka förutsättningarna för en övergångtill miljövänligare fordonsteknik anges inledningsvis attsamlade åtgärder är nödvändiga. En utgångspunkt bör därvidenligt regeringens förslag vara att de svenska resursernakoncentreras till ett begränsat antal alternativ. Vidare anförsatt arbetet med miljövänliga drivmedel och drivsystem skallutformas i enlighet med internationella åtaganden och iinternationellt samarbete. Åtgärder som kan bli aktuella börvara generella och utformade på ett sådant sätt att konkurrensenpå området inte motverkas. För att klara miljömålen i de störretätorterna kan dock särskilda åtgärder erfordras. Mot dennabakgrund anförs att det bl.a. är motiverat att se över debestämmelser och styrmedel som finns för drivmedel ochdrivsystem som är eller kan beräknas vara teknisktmöjliga.Utskottet anser att transportsektorn har ett ansvar attmedverka till att trafiksystemet miljöanpassas. Det är därförnödvändigt att forskningen inriktas på att öka kunskaperna häromoch ge underlag för kostnadseffektiva åtgärder. Forskningenintar således enligt utskottets mening en strategisk roll föratt ett miljöanpassat transportsystem skall kunna utvecklas.Utskottet har mot denna bakgrund ingen erinran mot vad somanförts i propositionen om ett långsiktigt utvecklingsarbete förökad användning av miljövänlig fordonsdrift.Förslag om att stimulera den miljötekniska utvecklingen påkollektivtrafikområdet redovisas i motion T221 (s), i vilkenett samlat åtgärdsprogram presenteras för att förbättra miljön iStockholmsregionen. För kollektivtrafikens del framhålls imotionen behovet av att transportforskningsberedningen ges medelför att främja utvecklingen av miljövänliga fordon. Detnuvarande programmet med etanoldrivna bussar föreslås därvidutvecklas till att även omfatta bl.a. hybridbussar som kankonverteras mellan el och bensin samt system med tillförsel avelenergi till bussar via gatunätet.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandetinledningsvis framhålla vikten av att trafik- ochmiljösituationen i landets storstadsområden förbättras. Därvidkrävs, som utskottet klargjort tidigare i samband med riksdagensmiljöpolitiska beslut på trafikområdet , bl.a.åtgärder i de större städerna som att begränsa partikelutsläppfrån dieseldrivna fordon genom en mer miljövänligkollektivtrafik (prop. 1990/91:90 delvis, bet. TU30, rskr. 345).Vad gäller kollektivtrafiken i kan nämnasatt ett omfattande etanolbussprojekt med 32 bussar i reguljärtrafik startade av AB ()med stöd av och staten. I SL:s regi har ävenpåbörjats försök med en hybridbuss. Detta fordon drivs avelmotorer som får sin energi från ett batteri och från enmotorgenerator som drivs av en katalysatorrenad bensinmotor. Isammanhanget kan vidare nämnas att även i många andra städerrunt om i landet pågår försök med alternativa drivmedel ocholika former av miljöanpassad kollektivtrafik.Utskottet anser det angeläget att forskningen ochutvecklingen på området drivs vidare. Stora ansträngningar måstegöras för att utveckla ny teknik vad gäller motorer, drivsystemoch drivmedel. Det är därvid viktigt att teknikutvecklingen tarhänsyn till ekonomi, effektivitet och komfort ikollektivtrafiken. Utskottet ser det således som viktigt att enmålmedveten forskning, utveckling samt demonstrationsverksamhetkommer till stånd som gör att ny teknik utvecklas för attmedverka till en omställning av transportsektornsenergianvändning.Vad gäller statliga utvecklingsresurser för ändamålet erhöllTFB till följd av trafikpolitiska beslut ettengångsanslag på 100 milj.kr. för att utveckla, stärka ochförbättra kollektivtrafiken. Med hänsyn till att dessa medelnumera är intecknade har TFB begärt ett nytt anslag tillfortsatt utvecklingsarbete inom kollektivtrafiken. TFB:sframställning bereds inomkommunikationsdepartementet. I sammanhanget kan vidare nämnasatt TFB enligt energipolitiska beslut våren 1991erhåller 30 milj.kr. för stöd tillutvecklings- och demonstrationsprojekt rörande användning avmotoralkoholer i fordon. Vidare kan erinras om det långsiktigautvecklingsarbete för en ökad användning av miljövänligfordonsdrift som aviserats i årets budgetproposition.Utskottet förutsätter med hänvisning till vad som haranförts att åtgärder även fortsättningsvis vidtas för attstimulera den miljötekniska utvecklingen på området. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att syftet med motioneni denna del till väsentlig del är tillgodosett. Den påkallardärför ingen åtgärd från sida och avstyrksföljaktligen.I motion T203 (c) om olika kommunikationsfrågor i Stockholmslän yrkas att staten bör stödja utveckling av spårbilssystemmed spårtaxi för regionens trafikförsörjning på 2000-talet.Enligt motionärerna har utvecklingen inom informationsteknologingjort det både möjligt och ekonomiskt fördelaktigt att användahelautomatiska förarlösa fordon i spårburen trafik. Teknikenbehöver dock utvecklas. I motionen anges vidare att ettspårtaxisystem bör kunna bli ett attraktivt referensprojekt försvensk industri.Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motionen attdet är väsentligt att nya typer av trafiklösningar utvecklas.Spårbilssystem har också, som utskottet angett tidigare, flerafördelar ut miljösynpunkt.Sedan utskottet behandlade frågan harutvecklingsarbetet på området drivits vidare och intensifierats.I sammanhanget kan nämnas att i pågår en TFB-studie föratt med hjälp av datorsimulering göra en trafiktekniskutvärdering av spårtaxi. Enligt resultatet från Gävleprojektetsförsta etapp kan kostnaden för en resa bli ungefär som fördagens busstrafik men resstandarden blir betydligt bättre genomdirekt tidtabellsfri resa utan byten och köer sommiljösituationen i staden förbättras. Vidare kan nämnas att inomramen för de s.k. storstadsförhandlingarna i har enöverenskommelse träffats om bl.a. utveckling av ett nyttförarlöst spårsystem. Med utgångspunkt från systemidéer om olikatekniska lösningar avses i även en mindredemonstrationsbana anläggas för spårbilssystem. Även i fleraandra kommuner förs en diskussion om att pröva nyaspårbilssystem. I sammanhanget kan också hänvisas till deninternationella utveckling som pågår på området i framför alltUSA och som följs från svensk sida. senare iår kommer sålunda på TFB:s initiativ ett symposium arrangeras iUSA för utbyte av information och kunskaper på området.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att en fortsattutveckling av nya trafiklösningar typ spårbilssystem kan kommaatt prövas inom ramen för de insatser som avsätts förteknikutveckling på transportområdet. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att motionsyrkandet till väsentlig delär tillgodosett. Motionsyrkandet påkallar därför ingen åtgärdfrån sida och avstyrks följaktligen av utskottet.I motion T918 (kds) yrkas att medel överförs tilltransportforskningsberedningen för utveckling av"cykel-cityfordon" i syfte att kunna förbättra miljön i vårastadskärnor. Enligt motionären bör många av de korta resor somgörs av friska människor kunna utföras med cyklar.Ett hinder för en ökad användning av cykeln är dock bl.a. regnoch smuts från vägbanan. Enligt motionären bör därför ettutvecklingsarbete inledas för att ta fram en cykelliknandetransportkonstruktion som gör det möjligt att kunna förflyttasig i olika väderslag och transportera mindre inköp.Utskottet instämmer i motionärens uppfattning att cykeln kanutgöra ett både attraktivt och lämpligt färdmedel för mångakorta resor. Staten har också verkat för attstimulera en ökad och trafiksäkrare cykelanvändning genom bl.a.riktade statsbidrag för att påskynda en utbyggnad av cykelbanor.Vad gäller de insatser som gjorts på forskningsområdet har dessatidigare främst koncentrerats kring olika säkerhetsfrågor isyfte att minska antalet cykelolyckor. Den närmareproduktutvecklingen vad gäller cykelutformningen har i ställethuvudsakligen skett inom tillverkningsföretagen efter marknadensönskemål och signaler.Med hänsyn till den ansvarsfördelning som gäller påforskningsområdet anser utskottet att det är en uppgift i förstahand för berörda FoU-myndigheter att närmare prövautvecklingsfrågor av den typ som aktualiserats i motionen.Motionsyrkandet påkallar mot bakgrund av det anförda ingenåtgärd från sida och avstyrks därför av utskottet.I motion T218 (v) framhålls beträffandetransportforskningens samhällsstyrning att samhället sålångt som möjligt bör styra forskningen till dekommunikationsslag som kan ingå i en strategi för att uppnå ettbärkraftigt samhälle. Det innebär att den nuvarande inriktningenpå biltrafikprojekt som DRIVE och inte skall stödjas.Dessa och andra projekt bör därför enligt motionen få en annaninriktning så att en utveckling kan ske mot ett bärkraftigtsamhälle och mot kommunikationer som är demokratisktkontrollerbara och uppfyller rimliga krav på social och regionalrättvisa.Utskottet konstaterar först vad gäller samhällets styrningav transportforskningen att har en ordning lagtsfast där på grundval av förslag av regeringen beslutarom treårsprogram för forskningen. För forskningen inomkommunikationsdepartementets område har för den nu aktuellatreårsperioden understrukits vikten av att öka FoU-insatsernainom områdena infrastruktur, miljö, energi samt trafiksäkerhetmed särskild betoning på järnvägens och den övrigakollektivtrafikens möjligheter och förutsättningar att bidratill ett fullgott transportsystem. Genom successiva beslut harunder perioden medel anvisats till de av prioriteradeFoU-områdena.Vad sedan gäller statens engagemang i de av motionärernasärskilt omnämnda internationella samarbetsprojekten ochPROMETHEUS berör dessa projekt det framtida utnyttjandet avinformationsteknologi inom vägtrafiken. Syftet med EG-projektetDRIVE är att genom introduktion av avanceradinformationsteknologi och telekommunikation ökatrafiksäkerheten, förbättra kapaciteten och effektiviteten ivägtrafiksystemet samt reducera de negativa miljöeffekterna avvägtrafiken i . , som initierats avden europeiska bilindustrin, samordnas med DRIVE och har tillsyfte att utveckla "intelligent biltrafik", dvs. att genom nyteknik utveckla olika lösningar som kan förbättra vägtrafiken.Enligt en aktuell lägesbeskrivning som TFB tagit fram förstatens insatser på området kan informationsteknologin erbjudaintressanta möjligheter för att komma till rätta med många av deväxande problemen inom vägtrafiken. Vinster med projekten ansesbl.a. kunna göras inom fem områden, nämligen trafiksäkerhet,köbildning och fördröjning, energiförbrukning ochluftföroreningar, framkomlighet och tillgänglighet samt förinfrastrukturen. Utskottet vill även för sin del peka på attprojekten är intressanta samt att det är väsentligt att man frånsvensk sida aktivt följer och medverkar i den forsknings- ochutvecklingsverksamhet som bedrivs utanför vårt land för att viskall kunna tillgodogöra oss resultaten av vad som därvid kommerfram.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandet.I motion T218 (v) begärs vidare att regeringen initierar ochstödjer en informationsinsats som bl.a. beskriverkvinnoperspektiv på trafiksystemet. Bakgrunden till yrkandetär de skillnader i resvanor som finns mellan män och kvinnor.Kvinnor åker bl.a. relativt sett mer kollektivt än männen.Samtidigt är kollektivtrafiksystemet i första hand inriktat påmännens behov av arbetsresor. Kvinnor har också sämre tillgångtill bil än män och därmed sämre transportmöjligheter. Ettgenombrott av männens resvanor i hela samhället skulle därförenligt motionärerna främja massbilismens tillväxt. Syftet medden efterlysta informationsinsatsen anges vara att klarläggakollektivtrafikens betydelse samt bilismens skadeverkningar.Utskottet har tidigare, senast (bet.1991/92:TU1 s. 8--9), behandlat den aktualiserade frågan.Utskottet bekräftade därvid uppgiften om att resvanorna skiljersig åt mellan män och kvinnor. Utskottet erinrade omatt skillnader i resvanor också föreligger mellan bl.a. olikaåldersgrupper och skilda geografiska områden. Utskottet angavvidare att enligt den övergripande trafikpolitiska målsättningenförutsätts att en anpassning skall ske till medborgarnas olikatrafikbehov. Det är därför angeläget att trafiksystemetsuppbyggnad sker på ett sådant sätt att olika resenärersintressen vägs samman.Utskottet erinrade vidare om att TFB har projekt inom ramenför sina FoU-program som behandlar hushållens resurser för ochvärdering av trafikutbud. I sammanhanget hänvisades även till denationella resvaneundersökningar som tidigare gjorts och detarbete som pågår i syfte att genomföra en förnyad studie.Utskottet klargjorde även att man såg positivt på attforskningsresultat på olika sätt förs ut till beslutsfattare ochallmänhet och förutsatte att så också kom att ske.Utskottets uppfattning är oförändrad. Utskottet är därförinte berett att förorda något särskilt statligt initiativ påinformationsområdet med anledning av motionen och avstyrkerdärför densamma i nu behandlad del.3 Transportforskningens omfattning och organisationFrågor om transportforskningens omfattning tas upp imotion T212 (s). I motionen betonas behovet av bättre kunskap omtransporter och trafik. Enligt motionen läggs tämligenstora resurser ner på forskning om fordon, asfalt och annan"hårdvara". Däremot är forskningen om transporter och trafik somgrundläggande pusselbit i samhällsbyggandet avsevärtblygsammare. Detta anges till en del bero på den i dagsplittrade organisationen av svensk transportforskning. Medhänsyn till sektorns strategiska betydelse för tillväxt ochproduktivitet framhåller motionärerna att det är rimligt att merresurser tillförs transportforskningen i samband med en allmänöversyn av de totala statliga forskningsresurserna.Utskottet har i olika sammanhang behandlat den viktiga rollsom ett effektivt och väl fungerande transportsystem har församhällsutvecklingen. Trafiksystemet påverkar sålunda deenskilda medborgarnas möjligheter att delta i samhällets olikaaktiviteter som det är en förutsättning för etteffektivt och konkurrenskraftigt näringsliv.Utskottet vill understryka att med de viktiga satsningar somnu sker och planeras för en fortsatt utbyggnad avinfrastrukturen ställs ökade krav på forsknings- ochutvecklingsarbete inom en rad områden. Den pågåendeinternationaliseringen och närmande till ökarbehovet av en vidgad och fördjupad forskningssamverkan övergränserna liksom behovet av att forskningen medverkar till attförbättra förutsättningarna för industriell produktion iSverige. Som utskottet klargjort tidigare innebär även kravet påatt bemästra trafikens miljöproblem ökade anspråk påforskningsinsatser. Miljö-, energi- och trängselproblem kommersålunda med all sannolikhet att dominera trafikdebatten ävenunder det närmaste decenniet varför kraven på kollektivtrafikensom problemlösare kan förväntas öka. Transportforskningen börvidare enligt utskottets mening i ökad utsträckning kunnamedverka till att modern resurssnål teknik används och bidratill att underhålls- och driftkostnader kan begränsas samtidigtsom stränga miljökrav tillgodoses. Till bilden hör vidare denavreglering av olika transportmarknader som genomförs vilketkräver nya aktörer och organisationsförhållanden. Detta gör attkraven på FoU-insatser inom t.ex. tele-, post- och påkollektivtrafikområdet kan komma att omformuleras och få ökadstyrka.Enligt uppgifter från TFB beräknas transportforskningensandel av den totala, statliga satsningen på FoU uppgå till ca1,som sektorn svarar för av landetsbruttonationalprodukt. Utskottet anser mot bakgrund av detanförda att mycket talar för att ökade resurser bör tillförasforsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inomkommunikationssektorn.Utskottet konstaterar att som ett led i förberedelsernainför en planerad forskningspolitisk proposition våren 1993tilllsattes en särskild utredare med uppgift att seöver den framtida statliga forskningen inom transportsektorn(K1991:06, dir. 1991:91). Utredaren skall såväl beskrivaresursanvändningen inom den statliga transportforskningen som geförslag till framtida struktur, inriktning och målsättning.Utredningsarbetet beräknas vara slutfört iår.Utskottet förutsätter med hänvisning till vad som ovananförts att önskemålen om ökade resurser kommer att ägnassärskild uppmärksamhet inom ramen för den pågåendetransportforskningsutredningen. Utskottet anser mot dennabakgrund att det angivna motionsyrkandet inte bör föranledanågon åtgärd från sida varför det avstyrks.Transportforskningens organisation har behandlats i tremotioner.I motion T901 (s) framhålls att för den framtidatransportforskningen gäller att kvaliteten måste prioriteras ochkompetensen stärkas. Motionärerna bedömer mot denna bakgrund attdet är nödvändigt att forskningsresurserna koncentreras tillområden där har bäst förutsättningar att hävda sinposition internationellt. Till detta kommer ett generellt kravpå effektivisering av statsförvaltningen. Mot denna bakgrund börenligt motionärerna möjligheterna till en närmare samverkanmellan TFB och VTI belysas inom ramen för den pågående översynenav transportforskningen. I syfte att uppnå en effektivisering avadministrationen bör därvid undersökas möjligheterna att ersättanuvarande TFB med en styrelse med uppgift att aktivt målstyrainriktningen av sektorns FoU-arbete. I stället för nuvarandekansli förordas att styrelsen replierar på VTI:s administrativaresurser.I motion T919 (s) yrkas att utvecklingsarbetet påjärnvägsområdet delvis omlokaliseras till . I motionenanges att det blir alltmer uppenbart att järnvägen får en merframträdande roll i den framtida transportpolitiken.