bet · GG01KU9 · 1992-11-24 00:00:00 — bör enligt motionen få i uppdrag attredan i år förelägga ett förslag med denna innebörd.I motion 1991/92:K305 av () föreslås, medhänvisning till att sjukvården utgör en så stor sektor avsamhällslivet, att beslutar tillskapa ettmedicinalutskott. Enligt motionären kan social- ochsocialförsäkringsutskotten lämpligen ersättas av ettsocialutskott och ett medicinalutskott.I motion 1991/92:K307 av Per m.fl. (s) begärsen översyn av riksdagsarbetet i enlighet med vad som anförs imotionen. I denna översyn bör ingå utskottsorganisationen,utskottsarbetet och ledamöternas möjligheter till aktiviteterutanför . Vidare bör man behandla den nyabudgetcykelns och ADB-utvecklingens effekter på riksdagsarbetet.Även andra frågor, såsom servicen till ledamöter ochpartigrupper och informationen till allmänheten omriksdagsarbetet, bör tas upp vid översynen.Pågående utredningPå förslag av (1989/90:KU36) ochfinansutskottet (1989/90:FiU39) tillsatte talmanskonferensenhösten den s.k. som skall se öververksamhetsformerna i , särskilt frågan om riksdagensroll i budgetprocessen. Inom utredningen övervägs bl.a. enomläggning av budgetåret och vilka konsekvenser detta skulle fåför arbetsrytm. Vidare diskuteras en förlängning avriksdagens sammanträdesperiod. Utredningen företar också enöversyn av utskottsorganisationen, innefattande frågan ominrättande av ett miljöutskott. Utredningens arbete beräknasvara avslutat våren 1993.Utskottets bedömningI motionerna tas upp olika frågor som behandlas iRiksdagsutredningen. Utredningens arbete bör enligt utskottetinte föregripas. Utskottet föreslår således att motionerna K303,K305 och K307 avslås av riksdagen.8. Ledamotsservice m.m.MotionenI motion 1991/92:K304 av () yrkas attriksdagen uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att lägga framförslag om politisk sekreterare till riksdagsledamöter.Motionären anser att det är en stor brist attriksdagsledamöterna saknar tillgång till egna politiskasekreterare vars uppgifter skulle vara att tillhandahållaunderlag för genomförande av ledamotens arbetsuppgifter. Därmedskulle ledamoten avlastas en hel del av det politiskarutinarbetet. Det vore enligt motionären rimligt att deledamöter som önskar sådan hjälp på hel- eller deltid kan fådet. Kostnaden kan motiveras av höjd arbetseffektivitet ochminskat tidsslöseri i riksdagsledamöternas verksamhet.Gällande ordning, tidigare behandlingRiksdagen har under successivt beslutatom utbyggd ledamotsservice. Vid 1988/beslötriksdagen (KU16) att förstärka kontorshjälpsstödet tillledamöterna. Till grund för beslutet låg ett förslag frånriksdagens förvaltningskontor (Förs. 1988/89:13) som förberettsav en särskild parlamentarisk arbetsgrupp. Genom beslutet höjdesstödet till en nivå som fr.o.m. motsvarar enassistent per tre ledamöter. beslutades en vissförstärkning av kanslistödet till partigrupper.Frågan om ledamotsservicen behandlades (1990/91:KU8). Utskottet behandlade då en motion med i stortsamma syfte som den nu aktuella. Utskottet uttalade då att engod personlig assistenthjälp, innefattande såvälutredar/handläggar- som sekreteraruppgifter, är en förutsättningför att riksdagsledamöterna skall ha en möjlighet att på bästasätt fullgöra sina uppdrag. Frågan om stödets omfattning ochutformning borde enligt utskottet ägnas fortsatt uppmärksamhet.Utskottet noterade att förvaltningsstyrelsen anmält sin avsiktatt följa hur assistentstödet fungerade och förutsatteatt resultatet av den årliga uppföljningen skulle komma attredovisas på lämpligt sätt. Vidare ansåg utskottet att frågan omutbyggd assistenthjälp hänger nära samman med lokaltillgångoch lokalutnyttjande och hänvisade till att enligt sina direktiv skall avsluta sitt arbeteunder . Utskottet fann att goda förutsättningar bordeföreligga för att på grundval av uppföljningen avassistentstödet och lokalkommitténs arbete ånyo överväga vilkamöjligheter som finns att ge ledamöterna ett bättreassistentstöd. Utskottet ansåg att syftet med motionen vartillgodosett med vad utskottetredovisat och anfört.Förvaltningskontorets utvärderingUtskottets kansli har från förvaltningskontoret inhämtatupplysningar om utvärdering av ledamotsservicen. Kontoret anförföljande:En första utvärdering genomfördes av förvaltningskontoretunder och presenterades . Partikansliernaombads uppge antalet tjänster på kanslierna som handläggare,assistenter på kansliet resp. assistenter för service tillledamöterna, vid fyra olika tidpunkter -- åren1988--1991. avsåg de planer som fanns.Utvärderingen visade att tre partigrupper (s, m, c) hadeanställt assistenter med uppgift att enbart ge service tillriksdagsledamöterna. För s och c hade antalet assistenter medsådana uppgifter ökat . I s-gruppen hade undersamma tid även antalet handläggare ökat medan antalethandläggare hos c varit oförändrat. Hos m minskade både antaletassistenter och handläggare --1989. Härefter varantalet assistenter oförändrat medan antalet handläggare ökade.I de tre nämnda partierna delade 4--7 ledamöter på en assistent.S planerade att anställa ytterligare 13 assistenter förledamöterna . De tre övriga partigrupperna (fp, v, mp) hade enligt enkäteninte anställt assistenter med uppgift att enbart ge service åtledamöterna. Enkäten visade vidare att antalet handläggare ökatunder den redovisade tiden. Antalet assistenter hos v och mphade varit medan fp anställt 1 assistent. I de nunämnda partierna delade 5--11 ledamöter på en assistent. Dessaassistenter kunde även ha andra arbetsuppgifter.Kontorshjälpsstödet, som uppgår till totalt35177000 kr, baseras på en månadslön på ; socialaavgifter m.m. tillkommer.Utskottets bedömningRiksdagen har beslutat om kraftigaförstärkningar av servicen till ledamöter. Hösten1988 beslutade om den nuvarande nivån av det s.k.kontorshjälpsstödet. beräknas stödetenligt en assistent per tre ledamöter. Som framgår avförvaltningskontorets ovan refererade kommentarer med anledningav motion K304 har en första utvärdering av assistentstödetunder perioden företagits och presenterats i april förra året.Enkäten visade bl.a. att antalet handläggare ökat under denundersökta tidsperioden. Utskottet har frånförvaltningsdirektören inhämtat att en andra uppföljning avassistentstödet förbereds.Utskottet vill understryka att ett gott personligtledamotsstöd som innefattar såväl utredar- ochhandläggarfunktioner som sedvanlig assistenthjälp är enförutsättning för att riksdagsledamöterna skall ha möjlighet attpå bästa sätt fullgöra sina uppdrag. En betydande utbyggnad avstödet har också skett . Av inte minst praktisktadministrativa skäl kanaliseras stödet via partikanslierna. Dethar förutsatts att det skall vara möjligt att använda medlen förpersonal på skilda kompetensnivåer, dvs. såväl egentligassistentfunktion som mer kvalificerade utredare/handläggare.Som framgår har en ny utvärdering inletts av riksdagensförvaltningskontor vilket kan ge bättre underlag för framtidaställningstagande till stödets omfattning och utformning, t.ex.behovet av en förbättrad individuell service till ledamöterna. Isammanhanget torde även frågor om lokaltillgång ochlokalutnyttjande ha betydelse. Under hänvisning till det anfördaanser utskottet att det inte nu finns grund för att förorda attriksdagens ledmöter erhåller personliga politiska sekreterare påhel- eller deltid. Motion K304 avstyrks följaktligen.9. informationMotionernaI motion 1991/92:K309 av och (båda nyd) föreslås att utreder förutsättningarna förförbättrad information till allmänheten om arbete vidTV-sändningar. Motionärerna erinrar om att stora grupper harbristande kunskaper om hur arbetar och vilka beslutsom fattas. Att på olika sätt öka mediernas bevakning av ochintresse för riksdagsarbetet är ett led i att öka allmänhetensintresse för , anser motionärerna. Därför bör riksdagenförbättra möjligheterna för medierna, särskilt TV, att redovisariksdagens beslut på ett intressant och lättillgängligt sätt.Riksdagens egen externa information måste också förbättras ochmoderniseras, enligt motionärerna.I motion 1991/92:K313 av () yrkas attriksdagen beslutar öppna en 020-linje till . Enligtmotionären är det viktigt att på alla upptänkliga ochrealistiska sätt underlätta kontakten mellan politiker ochväljare. Många drar sig för att skriva brev och föredrarden snabba telefonkontakten. Detta blir emellertid dyrt för demsom måste ringa rikssamtal. Därför bör, enligt motionären,erbjuda medborgarna servicen med 020-linje, sominnebär att den som ringer endast betalar en markering ochmottagaren resten.I motion 1991/92:K321 av m.fl. (nyd) yrkasatt beslutar dels om att använda TV-tekniken iriksdagsarbetet, dels om ökad sändning av riksdagsarbetet i TV,eventuellt med egen sändningsrätt, dels om försökssändningarfrån i lokala kabelnät. I motiveringen hänvisarmotionärerna till att vi nu lever i en värld där konsumtion avmedier i andra former än det skrivna ordet ökar mer och mer,inte minst bland ungdomen. Därför måste iinformationssammanhangen börja använda sig av TV och video iolika former. Videotekniken bör också enligt motionärerna kunnaanvändas mer i de skilda myndigheternas verksamhet.Tidigare behandling, m.m.Riksdagen har behandlatoch avslagit motioner om inrättande av 020-nummer för samtaltill , . Då hänvisade utskottet tilltidigare ställningstaganden. Bl.a. anförde utskottet attkostnaderna för längre samtal till övervägande deltorde bäras av genom att ledamöterna ringer upp depersoner som sökt dem. Utskottet hänvisade till pågåendeöverväganden rörande ett statligt kommunikationsnät ochavstyrkte efter hörande av förvaltningskontoret motionsyrkandeni frågan.Frågor om utåtriktade information har varit föremålför ett antal utredningar sedan enkammarriksdagens tillkomst.Inom förvaltningskontors organisation handhasinformationsfrågorna av informationsenheten, tidningen , ochutredningstjänsten. För behandling av frågor av policykaraktäroch resursfrågor inom informationsområdet finns sedan ett antalår en särskild parlamentariskt sammansatt referensgrupp. Dentillsätts av förvaltningskontoret.Riksdagens förvaltningskontorUtskottet har från förvaltningskontoret inhämtat upplysningarrörande aktuell utveckling på det statliga området av 020-nummeroch informationsverksamheten i riksdagen.Kontoret anför i saken beträffande 020-nummer följande:En delegation tillsattes för att se över ocheffektivisera statliga myndigheters telekommunikation. ISTATTEL-delegationens (Statliga myndigheterstelekommunikationer, dir. 1991:29) uppdrag ingår även att utredahur statliga myndigheters telefonservice åt allmänheten börutformas. Enligt direktiven behövs det mer rättvisatelekostnader för allmänhetens telefoni till myndigheterna ochen förbättrad teleservice från myndigheternas sida, t.ex.kortare väntetider, bättre information och hänvisningar. Att påreguljära villkor införa 020-system bedöms i direktiven kraftigtöka statens kostnader. Även andra lösningar måste därförutredas.Delegationen, som skall ha slutfört hela sitt uppdrag föreutgången av , har valt att behandla och redovisauppdraget i tre perspektiv: det korta, det medellånga och detlånga perspektivet. 020-systemet i statsförvaltningen kommer attingå som en del av redovisningen av det korta perspektivet. F.n.förhandlar man med om storkundsrabatt för statligamyndigheters användning av teletjänster. Storkundsrabattenskulle även innefatta inrättandet och användningen av 020-nummerhos statliga myndigheter. Ett avtal väntas bli klart innevarande år. De myndigheter som har eller önskarinföra 020-nummer kan då åberopa avtalet och erhålla en mindrerabatt.Den långsiktiga lösningen är inriktad på en telefonitjänst somSTATTEL-delegationen planerar att upphandla , föratt tas 1995. I telefonitjänsten ingår att samtalfrån allmänheten till en myndighet debiteras som ettlokalsamtal. STATTEL-delegationen arbetar även med metoder föratt öka anträffbarheten i myndigheters organisation så attsamtal snabbt skall tas om hand.Enligt förvaltningskontorets mening bör avvaktaSTATTEL-delegationens långsiktiga lösning innan beslut om020-linje till fattas. Förvaltningskontoret har föravsikt att nära följa delegationens arbete.Kontoret anför beträffande informationsverksamheten iriksdagen följande:Förvaltningskontoret skall enligt sina övergripande mål aktivtinformera allmänheten om arbete och arbetsformer.Detta görs i en rad olika former, bl.a. genom service tillmassmedia men också genom information riktad direkt tillallmänheten.Riksdagsdebatter och öppna utskottsutfrågningar m.m.direktsänds ibland i radio och/eller TV. Detta kan t.ex. gällapartiledardebatter, allmänpolitiska debatter, muntligafrågestunden m.m. Beslutet att sända är helt och hålletmassmedias eget medan svarar för att det rentpraktiskt m.m. ordnas på bästa sätt för massmedia.För att underlätta massmedias arbete har nya kamerorinstallerats för inspelning av kammararbetet. Kamerorna ger enklart bättre bildkvalitet vilket bl.a. inneburit att man medhjälp av bandspelare kan spela in ljud och bild, som sedan kan"tappas" och användas i sändningar i TV-nätet (). Även enlänk mellan och planeras. Alla TV-kanalerskulle då kunna "tappa" direkt från Kaknäs.Det kan vidare nämnas att har ett antal direktatelefonlinjer till kammaren. På dessa linjer kan massmedia varsom helst i landet koppla in sig och följa debatterna i kammarendirekt.Referat av beslut finns i olika former. I tidningenFrån Riksdag & Departement (R&D) refereras debatter, förslag ochbeslut från och regeringen. Avsikten är att tidningenäven skall bli tillgänglig i elektronisk form (RIXLEX).Informationsenheten ger ut pressmeddelanden om viktigareutskottsbetänkanden och riksdagsbeslut. På försök sänds vidarekorta sammandrag av riksdagsbesluten via telefax till massmediai direkt anslutning till att besluten fattas. I , som ges ut några månader efter avslutat , finnsbl.a. referat av samtliga riksdagsbeslut och artiklar om deviktigaste besluten. ges ut i en upplaga på 30000exemplar. Allmänheten informeras genom annonser i dagspressen omveckans sammanträden och vilka "intressanta" frågor som kommeratt behandlas.Information om verksamhet kommer fr.o.m. den 1januari 1993 även att spridas i elektronisk form. Riksdagensdatabaser -- med både registerinformation och dokument ifulltext -- och flera andra databaser, bl.a.Justitiedepartementets, görs då tillgängliga för allmänhetengenom RIXLEX. Även om dokument, lagar ochförordningar m.m. utgör tyngdpunkten i den publika databasen ärtanken att även mera lättillgänglig information skall ingå t.ex.tidningen och den s.k.Samhällsguiden.En fördel med den elektroniska informationen är att det ärlättare än i det formella riksdagstrycket att visa hurdokumenten i beslutskedjan hänger samman och vilka beslut somden resulterar i. Det finns också möjlighet att särredovisasammanfattningar och göra urval av information t.ex. dokumentsom har särskild aktualitet vid söktillfället. Ävenpresentationssättet kan varieras. Delar av informationen kant.ex. visas genom videotex. Man kan också utgå ifrån attteknikutvecklingen kommer att medföra att tryckt information ien bok och presentationen av samma information på en dataskärmom kommer att se mycket lika ut.Förvaltningskontoret anser i likhet med motionärerna att detär av största vikt, inte minst ur demokratisk synvinkel, attallmänheten informeras om arbete. Massmedia ochriksdagen har här ett gemensamt ansvar. Det ankommer dock intepå att styra massmedias nyhetsvärdering. Däremotankommer det på att tillse att information omriksdagens beslut finns tillgänglig för både allmänhet ochmassmedia, att aktivt informera allmänheten om hur riksdagenarbetar och att ha tillräckliga resurser för att kunna besvaraallmänhetens frågor om beslut samt att praktiskt ochtekniskt underlätta massmedias bevakning av riksdagsarbetet.Som framgår av redovisningen ovan sprids information omriksdagens arbete i många olika former. Den tekniskautvecklingen kommer att göra informationen mer tillgänglig förenvar. En successiv förbättring av presentationstekniken iriksdagens databaser genom bearbetning av materialet kommer attleda till att användningen av den elektroniska informationen kanspridas till nya målgrupper och därmed bidra till enförstärkning av det demokratiska inflytandet överbeslutsfattandet. Förutsättningarna för alla mediaföretag somvill sända direkt från kommer också att avsevärtförbättras. Förvaltningskontoret anser det dock inte, bl.a. avkostnadsskäl, vara realistiskt med egnaradio/TV-sändningar från . En kontinuerlig utvecklingav informationsverksamhet är enligtförvaltningskontorets mening nödvändig. Nya möjligheter öppnas itakt med den tekniska utvecklingen.Beträffande användning av video- och TV-teknik iriksdagsarbetet kan nämnas att inköp f.n. övervägs av enstorbildsvideo för användning i första och andra kammarsalarnaoch att det finns en enklare videokameraför utlåning. På talmanskonferensen informeradekammarsekreteraren om att bildvisning i kammaren i anslutningtill anföranden hade diskuterats med vice talmännen och de avpartigrupperna utsedda ledamöterna av talmanskonferensen. Pågrund av bl.a. brister i den nuvarande tekniska utrustningenrekommenderade man att undvika bildvisning under plenum. I defall det, utöver illustrationer i utskottsbetänkanden, finnsbehov av diagram eller liknande material hänvisas ledamöternatill möjligheten att framställa material på papper och genomkammarservice försorg få det utdelat till ledamöterna och tillallmänheten på läktarna.Utskottets bedömningRiksdagen har genom en serie skilda beslut under senare årgenomfört en betydande utbyggnad av såväl den externa som deninterna informationen. Det ankommer på riksdagensförvaltningskontor att som ett serviceorgan svara förinformationsverksamheten. För ändamålet finns inom kontoret ettsärskilt serviceområde som består av informationsenheten,tidningen , ochutredningstjänsten. Som framgår av den ovan lämnaderedovisningen har utskottet från förvaltningskontoret inhämtatupplysningar rörande aktuella förhållanden inominformationsområdet. Därav framgår att skilda åtgärder vidtagitsinom riksdagsförvaltningen för att underlätta för medierna ideras arbete med att fånga upp och sprida information frånriksdagen genom t.ex. teletekniska installationer, m.m. Vidareframgår att åtgärder planerats för informationsspridning ielektronisk form. databaser görs tillgängliga förallmänheten genom RIXLEX. Teknikutvecklingen talar också enligtförvaltningskontoret för att informationen kommer att blilättare tillgänglig för envar. Förutsättningarna för etermediasom vill sända direkt från kommer också attförbättras avsevärt. Åtgärder för att kunna använda video- ochTV-teknik i riksdagsarbetet övervägs också.Frågan om den s.k. 020-linjen har tidigare behandlats avriksdagen. Av förvaltningskontorets uppgifter framgår att ensärskild delegation arbetar med frågan om användningen av020-linje inom den statliga verksamheten . Resultatetav delegationens arbete bör enligt kontoret avvaktas innanriksdagen fattar beslut i frågan. Utskottet delar denbedömningen och avstyrker motion K313.Av den lämnade redovisningen i övrigt framgår att mycketomfattande insatser gjorts och är under övervägande inominformationsområdet. Förvaltningsstyrelsen har det övergripandeansvaret för informationsfrågorna och kan genom sinparlamentariska sammansättning under talmannens ledning pålämpligt sätt initiera de förändringar och den utveckling somändrade förhållanden kan motivera. Frågor om ökade resurser fåraktualiseras i sedvanliga budgetsammanhang. Den förinformationsfrågorna särskilt tillsatta parlamentariskareferensgruppen torde här ha särskild betydelse. Några initiativfrån utskottets sida med anledning av de förevarande motionernaanser utskottet inte nu påkallat. Motionerna K309 och K321avstyrks.10. Språkvård i riksdagenMotionenI motion 1991/92:K302 av och (båda fp) föreslås att uppdrar åt riksdagensförvaltningsstyrelse att utarbeta ett program för språkvården iriksdagen. Motionärerna erinrar om att såväl regeringskanslietsom Riksradio har anställt särskilda språkvårdare meduppgift att dels granska texter, dels medverka i utbildning avdem som i sina arbetsuppgifter har att tala offentligt ellerskriva texter för offentligt bruk. Det finns enligt motionärernaanledning att i anställa en språkvårdare vars uppgiftbör vara att leda kurser för ledamöter och tjänstemänsamt att stå till förfogande för enskilda ledamöter som vill utkast till motioner och anföranden granskade från språkligsynpunkt. I vart fall bör enligt motionärerna uppdraåt förvaltningsstyrelsen att utarbeta ett program förspråkvården.Tidigare behandling, m.m.En motion med motsvarande syfte behandlades och avslogs vid1990/. Utskottet (1990/91:KU8) ansåg då att detbör ankomma på förvaltningsstyrelsen att avgöra om behovföreligger att genom inrättande av en särskild tjänst eller påannat sätt förstärka resurserna för språkvård i riksdagen.Utskottet har från inhämtatupplysningar rörande språkvården i riksdagen.Förvaltningskontoret anför bl.a. följande:Fr.o.m. gäller gemensamma basskrivregler för denoffentliga förvaltningen. skrivregelgrupphar utarbetat Myndigheternas skrivregler (Ds 1991:58) för atttäcka behovet av enhetliga skrivregler inom den offentligaförvaltningen.Reglerna har utarbetats i samarbete med bl.a. riksdagensspråkgrupp och . språkgrupp ochStatsrådsberedningen har rekommenderat att skrivreglerna, mednågra kompletteringar, skall tillämpas såväl i som iregeringskansliet. För del och för de texter iregeringskansliet som ingår i riksdagstrycket tillämpasskrivreglerna fr.o.m. den 1 juli 1992.När det gäller behovet av en språkvårdsresurs inom riksdagenhar förvaltningskontoret tagit upp frågan med partikansliernaför att utröna partiernas intresse. Inom förvaltningskontoretövervägs dessutom en ny serie språkvårdsseminarier förriksdagens anställda. Detta inom ramen för den fortlöpandepersonalutvecklingen. Några enheter inom har ävenanlitat språkvårdsexperter som föreläsare.Förvaltningskontoret vill i sammanhanget även framhålla denspeciella språkvårdskompetens som redan finns inom ,inte minst inom stenografkåren och textgranskarna vid riksdagenstryckerienhet. Inom gruppen textgranskare diskuteras olikaformer för språkvårdsarbetet och en av textgranskarna, som ärutbildad språkvårdare, tjänstgör f.n. på en utbytestjänst hosJustitiedepartementets språkexperter för att tillgodogöra sigden erfarenhet man har av språkvårdsarbete inomregeringskansliet.Förvaltningskontoret har vidare /hösten 1992inlett ett projekt som gäller datorbaserat stöd till språkvård.Projektet innehåller flera delmoment. Ett delmoment är ettsystem för rättstavningskontroll som bygger på den uppsättningav ord som används i dokument. Ett annat delmomentgäller datorstöd för val av synonymer. Ett tredje syftar tillatt utveckla datorprogram för analys av texter och förslag tilländringar/förbättringar. Avsikten är att rättstavningskontrolloch stöd för val av synonymer skall införas under innevarandebudgetår. Påpekas bör att textanalysprogrammen inte ersätternormala språkvårdande insatser utan främst skall ses somkomplement till dessa.Förvaltningskontoret delar motionärernas uppfattning att detär angeläget med utökade språkvårdsinsatser i menanser med anledning av motion K302 att i första handbör överväga hur redan befintliga språkvårdsresurser ochplanerade insatser kan samordnas och utvecklas.Förvaltningskontoret avser också att i sina fortsatta kontaktermed partikanslierna utröna intresset för föreläsningar förledamöter.Utskottets bedömningI motion K302 föreslås att förvaltningsstyrelseskall få i uppdrag att utarbeta ett program för språkvården iriksdagen. Motionärerna anser vidare att bör anställaen språkvårdare vars uppgift bör vara att leda kurser förriksdagens ledamöter och tjänstemän samt att stå till förfogandeför enskilda ledamöter som vill ha sina utkast till motioner ochanföranden granskade från språklig synpunkt.Som framgår av ovan redovisade uppgifter finns gemensammabasskrivregler för den offentliga förvaltningen.