bet · GG01SfU9 · 1992-12-09 00:00:00 — till Ålderspensioner påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /93 underfemte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 119000000kronor,4. till Efterlevandepensionertill vuxna på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /93 under femte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på 2000000 kronor.Stockholm den 9 december 1992På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), HansDau (m), (), (), LeifBergdahl (nyd), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Ersättning vid sjukdom m.m. (mom. 1), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Vad gäller" och slutar med "denna del." bort haföljande lydelse:Utskottet har ingen erinran mot förslaget i propositionen omatt arbetsgivarna skall tillåtas att kompensera arbetstagare vidsjukdom även efter sjuklöneperiodens slut utan attsjukpenningen minskas.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande ersättning vid sjukdom m.m.att med bifall till proposition1992/93:31 i denna del och med avslag på motion 1992/93:SfU14 idenna deldels antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension,4. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,5. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,6. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,7. lag om ändring i lagen (1992:680) om ändring iuppbördslagen (1953:272),dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ersättningsnivån ,2. Ersättning vid sjukdom m.m. (mom.1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Som inledningsvis" och på s. 13 slutar med"1992/93:Sf14" bort ha följande lydelse:I motion 1992/93:Fi36 (nyd) som väckts med anledning avproposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera densvenska ekonomin har yrkats avslag på riktlinjerna förförändringar av sjukförsäkringen och sjuklönesystemet genominförande av en karensdag och ändrade ersättningsnivåer. Imotionen har i stället förordats riktlinjer som innebär ettgenomförande av det förslag som lades fram under föregåenderiksmöte i motion 1991/92:Fi42 som ett bättre alternativ tillkarensdagar. I enlighet med vad som anfördes i denna motionanser utskottet att ersättningen vid arbetsskada av annananledning än grov försummelse och vid vård av barn kan sänkastill och vid yrkesinriktad rehabilitering till . Underde första skall ersättning endast utges med 67 %.På grund av det anförda anser utskottet att förslagen i dennadel i proposition 1992/93:31 bör avslås.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande ersättning vid sjukdom m.m.att med anledning av motion1992/93:Sf14 i denna del beträffande de i proposition 1992/93:31framlagda förslagendels avslår förslagen till1. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,2. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,3. lag om ändring i lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård,4. lag om ändring i lagen (1989:225) omersättning till smittbärare,dels antar förslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring utom i vad avser 3 kap. med undantag av 3 kap.7 §, 4 kap., 21 kap. och 22 kap.2. lag om ändring i lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension,3. lag om ändring i lagen (1992:680) omändring i uppbördslagen (1953:272),3. Arbetsgivaravgift till sjukförsäkringen (mom.7)(under förutsättning av bifall till reservation 2)(nyd) anseratt moment 7 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:7. beträffande arbetsgivaravgift tillsjukförsäkringenatt med anledning av motion1992/93:Sf14 i denna del avslår det i proposition 1992/93:31framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter.4. Allmän sjukförsäkringsavgift (mom. 8), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Enligt den" och slutar med " motion 1992/93:Sf18"bort ha följande lydelse:Förslaget om en ny allmän sjukförsäkringsavgift grundar sig påöverenskommelsen mellan ochom en ny modell för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Avsiktenär att tillsätta en beredning för att pröva möjligheterna attlyfta ut försäkringen ur budgeten och ge arbetsmarknadens parterhuvudansvaret för försäkringen. Ett grundläggande skydd för allamedborgare skall garanteras i lag, och försäkringen skall isuccessivt avtagande grad finansieras med statsbidrag. I taktmed att statsbidragen minskar skall finansieringsbehovettillgodoses med arbetsgivar- eller egenavgifter efter parternasöverenskommelse. Man åstadkommer därmed ett tydligare sambandmellan avgifter och förmåner och att villkoren automatisktanpassas till ekonomiska förändringar.Den nu föreslagna sjukförsäkringsavgiften skall ses som ettförsta steg mot den nya försäkringsmodellen och skall enligtpropositionen utgå med 0,på förvärvsinkomster upp till 7,5basbelopp.Som framhålls i motion 1992/93:Fi35 av m.fl.(s) med anledning av proposition 1992/93:50 om åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin har Socialdemokraterna genomsin överenskommelse med regeringen lyckats avvärja planerna påatt ytterligare undergräva de offentliga finanserna och ocksåframgångsrikt kunna hävda viktiga fördelningspolitiska mål.När det gäller den skisserade socialförsäkringsreformen har detfrån Socialdemokraternas sida setts som angeläget att åstadkommaen långsiktig reformering så att försäkringssystemet när det ärfullt utbyggt betalas av den arbetande delen av befolkningen.Bördorna skall bäras av dem som är friska och har arbete, inteav dem som är sjuka, arbetslösa eller skadade av arbetet. uppfattning går det att genomföra den aktuellaförändringen av systemet under fördelningspolitiskt settacceptabla former. Dessa frågor kommer att övervägas närmare avden kommitté som skall arbeta med dessa frågor.När nu en allmän sjukförsäkringsavgift skall införas är detenligt utskottets uppfattning viktigt att denna avgift utformaspå ett sätt som inte strider mot de angivna målsättningarna.Regeringens förslag innebär att förslaget får en heltoacceptabel fördelningsprofil. För den som har låga inkomsterblir avgiften kännbar, och höginkomsttagarna imarginalskatt får fördelar som ej varit avsedda. Härtill kommerett betydande skattebortfall för kommunerna, och dettaskattebortfall måste givetvis kompenseras. Regeringens förslagatt avgiften skall vara avdragsgill vid beskattningen leder tillbyråkratiskt krångel, såväl för kommunerna, statsverket,skattemyndigheterna och de enskilda personerna. Resultatet blirockså en onödig rundgång med avgifter, avdrag och enschablonmässig och slumpartad skattekompensation tillkommunerna. Olägenheterna med den föreslagna ordningen blirsärskilt påtagliga i övergången till det nya systemet.När det gäller effekterna för den enskilde kan det framhållasatt skatteavdraget får väsentligt mindre betydelse förlåginkomsttagarna än för höginkomstagarna. Detta av två skäl:dels är låginkomsttagarnas marginalskatt väsentligt lägre änhöginkomsttagarnas, dels blir skattelättnaden lägre för att denberäknas på ett lägre belopp. Som framgår av diagrammet nedanmedför regeringens avdragskonstruktion resultat som måsteframstå som en obegriplig orättvisa.Som anförs i motion 1992/93:Sf18 av m.fl. (s) böravgiften av rättviseskäl utformas som en icke avdragsgillnettoavgift som är lika för alla. Som framgår av vad som nyssanförts finns det även andra starka skäl för motionärernasförslag. Avgiften kan på detta sätt begränsas och bli lika föralla. Skillnaderna mellan de båda förslagen framgår klart avdiagrammet. Ändå ger motionärernas förslag minst sammastatsfinansiella utfall.Avgiften bör alltså utgå i form av ett nettobelopp utanavdragsrätt vid beskattningen. Procentsatsen blir med dennautformning i avrundat tal.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande allmän sjukförsäkringsavgiftatt med bifall till motion 1992/93:Sf18 och medanledning av proposition 1992/93:136 samt med avslag på motion1992/93:Sf19,dels antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om allmän sjukförsäkringsavgift med den ändringen i 1 §andra stycket att orden "0," byts ut mot "0,6procent",2. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) med deändringarna att 12 § utgår ur lagförslaget och att orden "avdragför avgift enligt lagen (1992:000) om allmänsjukförsäkringsavgift och" utgår ut 4 §,3. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)dels avslår det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,dels med avslag på regeringens förslag antar följandeFörslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att sist i 20 § andra stycketkommunalskattelagen (1928:370) skall införas orden "avgiftenligt lagen (1992:000) allmän sjukförsäkringsavgift".Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering.5. Statsbidrag till kommunalt bostadstillägg för tid fr.o.m.den 1 mars 1993 (mom. 15), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på sid. 24börjar med "Utskottet har" och slutar med "motion 1992/93:Sf21"bort ha följande lydelse.Utskottet anser att den i propositionen föreslagna modellenför ökat KBT inte tar tillräcklig hänsyn till sådana pensionärersom har höga boendekostnader. Utskottet föreslår i stället enannan modell för bostadsstödet som ger en bättrefördelningsprofil. Förslaget ligger inom ramen för sammaekonomiska utrymme som regeringens förslag och innebär attpensionären betalar en egenavgift om per månad.Pensionären får bidrag till hyreskostnader över detta belopp med80%. För den del av hyreskostnaden som överstiger 3000kronor skall bidrag dock endast utges förden del av bostadsytan som är 70 kvm eller mindre. Pensionärenskall också garanteras en minimistandard, som innebär att enpensionär med ingen eller låg ATP skall ha kvar 3500 kronorper månad att leva av när hyran är betald. Utskottet finner detviktigt att bostadsstödet utformas så att det inte ärkostnadsdrivande. Detta uppnås genom den föreslagna modellen meden rörlig egenavgift och ytstorlek som tak. Genom att kombineradetta med en minimistandardgaranti blir effekten att den som harpengar själv får bidra till sin boendestandard samt att detminskande antalet pensionärer med låga inkomster får en reellmöjlighet till ett bra boende.En ytterligare fördel med detta förslag är att man får denönskvärda effekten att man kan stimulera byggandet, som därmedkan ge en sysselsättning jämnt fördelade över landet.Förslaget möjliggör också ett förstatligande av KBT redanfr.o.m. den 1 mars 1993.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande statsbidrag till kommunalt bostadstilläggför tid fr.o.m. den 1 mars 1993att med bifall till motion 1992/93:Sf21 och medanledning av proposition 1992/93:134 i denna del samt med avslagpå motion 1992/93:Sf20 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeDoris , , , ,, och (alla s) anför:Vi anser att kostnaderna för höjningen av pensionstillskottenblivit otillfredsställande belysta i proposition 1992/93:134. Avpropositionen framgår att förslaget beräknas medföra en ökningav kostnaderna för pensionstillskott med 300 miljoner kronorför år räknat. Det anges vidare att förslaget föranlederkonsekvensändringar vad beträffar det särskilda grundavdraget idels lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter,dels kommunalskattelagen (1928:370). Någon beräkning av vilkaekonomiska konsekvenser förslaget föranleder i detta avseenderedovisas dock inte. Enligt beslut (proposition1991/92:150 del II bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345 ) skallden s.k. finansieringsprincipen iakttas vad gäller definansiella relationerna mellan stat och kommun. Det innebäratt regeringsförslag inte får leda till kostnadsövervältringfrån staten till kommunerna.Vad höjningen av pensionstillskotten medför i form av minskadeskatteintäkter för kommunerna finns dock ej redovisad. En sådanminskning av skatteintäkter för kommunernas del skall enligtfinansieringsprincipen återföras till kommunerna, och vi anseratt det borde ha funnits ekonomiska beräkningar även i detavseendet i propositionen.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Propositionerna som behandlas i betänkandet är en följd av denöverenskommelse som träffades mellan regeringen ochSocialdemokraterna om åtgärder mot den ekonomiska krisen.Vänsterpartiet avvisar förslagen om nedsättning av nivåerna försjukersättning och införandet av en karensdag, minskning avpensionsutbetalningarna och införande av en egenavgift inomsjukförsäkringen.Beträffande ändringarna i sjuklöne- ochsjukförsäkringssystemen anser att förslaget om enkarensdag drabbar orättvist. Det slår hårdast mot dem som harohälsosamma arbetsmiljöer eller sådana arbeten inom vården ellerlivsmedelsindustrin där det är omöjligt att vara på arbetet medt.ex. Jag anser också att nuvarandekompensationsnivåer för sjukpenning och rehabiliteringspenningbör behållas. förordade en modell som innebar en nedsättning avinkomsttaket för sjuk- och föräldraförsäkringen från 7,5basbelopp till 5,5 basbelopp. Jag förordar att en sådan modellskall införas, men för att få en klarare fördelningsprofil ikrispaketet föreslår jag att inkomsttaket sätts ner till 5basbelopp. En sådan nedsättning innebär att alla som tjänar merän får samma sjuk- och föräldrapenning.Detta beräknas kunna ge en besparing på . Ettproblem i sammanhanget är att besparingen i stor utsträckningtillfaller arbetsgivarna på grund av systemet med sjuklön. Föratt statskassan till fullo skall kunna tillgodogöra sig pengarnamåste arbetsgivaravgifterna höjas i motsvarande grad.Mot denna bakgrund anser jag att utskottet beträffandeersättning vid sjukdom m.m. (mom. 1) och höjd arbetsgivaravgifttill sjukförsäkringen (mom. 7) skall avslå proposition1992/93:31.Rehabiliteringsverksamheten (mom. 2) hindras av andra orskerän det stora antalet arbetsskador. Jag anser att åtgärder iförsta hand bör sättas in för att förbättra arbetsmiljöerna ochatt ansvaret för rehabilitering i princip borde vara ettarbetsgivaråtagande. De nuvarande rehabiliteringshindren bestårbl.a. i problemen med de långa handläggningstiderna vidförsäkringskassornas prövning av arbetsskadeärendena och bristerinom sjukvården. Det finns få rehabiliteringskliniker och dessaär dåligt utrustade. En förutsättning för attrehabiliteringsverksamheten skall bli effektiv är atthandläggningen sker snabbt och att verksamheten inteformaliseras. För att komma till rätta medrehabiliteringshindren måste ekonomiska och personella resursertillföras sjukvården och försäkringskassorna. Vad jag anfört idenna del bör med bifall till motionerna 1991/92:Fi209yrkande 13 och 1992/93:Sf6 yrkande 2 samt med anledning avmotion 1991/92:Sf291 som sin mening ge regeringen till känna.Införandet av en allmän sjukförsäkringsavgift (mom. 8) är, somjag ser det, ett led i att införa en avgiftsfinansierad ocharbetslivsanknuten sjuk- och arbetsskadeförsäkring som läggsutanför statens budget. Jag anser att förslaget att låta helasjuk- och arbetsskadeförsäkringen övertas av arbetsmarknadensparter är problematiskt. Vid en eventuell förändring av systemetmåste övergången få ta tid, och det måste finnas kvar enstatligt garanterad grundnivå. Jag vill också tillägga att desom av någon anledning utestängs från arbetslivet kommer att fåen sämre ställning i ett försäkringssystem som vilar påegenavgifter och är arbetslivsanknutet. Mot den bakgrunden anserjag att utskottet bort avslå proposition 1992/93:136. Omriksdagen bifaller propositionen så anser jag att motion1992/93:Sf18 (s) bör bifallas. Jag delar motionärernasuppfattning att en egenavgift inom sjukförsäkringen bör vara enicke avdragsgill avgift. En sådan modell ger en bättrefördelningsprofil än den modell där avgiften är avdragsgill.Förslaget att minska utbetalningar av pensioner till avbasbeloppet (mom. 9) kan jag inte biträda avkonjuktur- och fördelningspolitiska skäl. Även proposition1992/93:116 bör därför avslås av riksdagen.Krispaketets effekter leder till ökade kostnader pånärmare för varje student (minskadköpkraft , hyreshöjningar 150--, ingenmomssänkning tillsammans med höjd matmoms samtdevalveringseffekten med höjda priser på bl.a. utländskkurslitteratur ). Studenterna tar alltså, liksompensionärer och andra svaga grupper, redan nu ett stort ansvarför krisens effekter, och det finns ingen anledning attytterligare spä på den ekonomiska bördan. Studentkollektivet ärsamtidigt en av de grupper i samhället som har svårast att draner på de egna utgifterna, eftersom studiemedlen redan är såknappt tilltagna att de allra flesta lever på marginalen. Mångakostnader är det dessutom snart sagt omöjliga för den enskildeatt påverka: kurslitteratur måste inköpas; den kärvastudentbostadssituationen leder till förhållandevis dyrastudentbostadskontrakt och hutlös andrahandsuthyrning; de mångaensamhushållen ger dyra hushållskostnader, och även resor tilloch från hemorter långt från högskoleorten kostar pengar. Jagmotsätter mig därför en minskning av basbeloppet inomstudiestödsområdet.Utbildningsdepartementets öppna attityd tillhögskoleprivatisering och kursavgifter ger enligt min mening ettskrämmande framtidsperspektiv vad avser social snedrekryteringoch ekonomiska sorteringsmekanismer. Den besparing somsocialförsäkringsutskottet enats om att pröva senare avserstudiemedlens bidragsdel, vilket kommer att leda till ett denenskilde tvingas låna mer för att kompensera sig. Mångastudenter kommer att tvingas till en ytterligare ökad och mycketdyr skuldsättning i då andra samhällsgrupper uppmanas attspara i stället för att låna.Utskottet avser också att pröva om deltidsstudiemedlen heltkan slopas. Om så skulle bli fallet innebär det att ekonomisktsvaga grupper får det än svårare att studera. Mångadeltidsstuderande som klarar inkomstprövningen fördeltidsstudiemedel är småbarnsföräldrar, och denna grupp stängsmed en sådan förändring ute från att påbörja eller fortsättahögre studier.Mot bakgrund av det anförda anser jag att moment 11 iutskottets hemställan borde ha utgått och att utskottet undermomenten 1, 2, 7, 8 och 9 borde ha hemställt:1. beträffande ersättning vid sjukdom m.m.att med bifall till motion 1992/93:Sf14 i denna delavslår de i proposition 1992/93:31 framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension,4. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,5. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,6. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,7. lag om ändring i lagen (1992:680) om ändring iuppbördslagen (1953:272),2. beträffande medel för rehabiliteringsåtgärder att med bifall till motionerna 1991/92:Fi209yrkande 13 och 1992/93:Sf6 yrkande 2 och med anledning av motion1991/92:Sf291 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. beträffande arbetsgivaravgift till sjukförsäkringen(under förutsättning av bifall till yrkande 1 ovan) att med bifall till motion 1992/93:Sf14 i denna delavslår det i proposition 1992/93:31 framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,8. beträffande allmän sjukförsäkringsavgiftatt med bifall till motion 1992/93:Sf19 och medanledning av motion 1992/93:Sf18 avslår de i proposition1992/93:136 framlagda förslagen till1. lag om allmän sjukförsäkringsavgift,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),4. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,5. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),6. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),9. beträffande minskade utbetalningar av pensioneratt med bifall till motion 1992/93:Sf12 avslår de iproposition 1992/93:116 framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,I proposition 1992/93:31 framlagda lagförslag >SI proposition 1992/93:116 framlagda lagförslagI proposition 1992/93:134 framlagda lagförslagI proposition 1992/93:136 framlagda lagförslagAv utskottet framlagda lagförslagBilaga 21 Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:000) om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifterHärigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter i paragrafens lydelse enligt lagen (1992:000) omändring i nämnda lag samt ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna till lagen (1992:000) om ändring i sammalag skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse1 Föreslagen lydelse 2 kap. 1 §En arbetsgivare skall på En arbetsgivare skall pådet avgiftsunderlag som anges det avgiftsunderlag som angesi 3--5§§ för varje i 3--5§§ för varjeår betala år betala1. sjukförsäkringsavgift 1. sjukförsäkringsavgiftmed , ,2. folkpensionsavgift 5,66 2. folkpensionsavgift med 5,66procent, procent,3. tilläggspensionsavgift 3. tilläggspensionsavgiftefter den procentsats som efter den procentsats somanges i särskild lag, anges i särskild lag,4. delpensionsavgift med 0,20 4. delpensionsavgift med 0,20procent, procent,5. arbetsskadeavgift med 1,38 5. arbetsskadeavgift med 1,38procent, procent,6. arbetsmarknadsavgift med 6. arbetsmarknadsavgift med2,, ,7. arbetsskyddsavgift med 0,17 7. arbetarskyddsavgift medprocent, 0,17 procent8. lönegarantiavgift med 8. lönegarantiavgift med0,, 0,20 procent.Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2§ andra stycket skall dockbeträffande ersättning som avses i 11 kap. 2§ första stycket moch femte stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring betalaendast tilläggspensionsavgift.Staten betalar inte arbetsskadeavgift.Denna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i kraftden . 2.bestämmelser gäller Äldre bestämmelserfortfarande i fråga om gäller fortfarande iavgifter som avser tid före fråga om avgifter som avserikraftträdandet. tid före ikraftträdandet. Utan hinder av 2 kap. 1 § skall sjukförsäkringsavgiften för utgöra . 1 Lydelse enligt 1992/93:FiU1.2 Förslag tillLag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringHärigenom föreskrivs att 1 kap. 6 § lagen (1962:381) omallmän försäkring1 skall ha följande lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 1 kap. 6§2Inom den allmänna Inom den allmännaförsäkringen skall de försäkringen skall deberäkningar, som anges i beräkningar, som anges idenna lag, göras med denna lag, göras medanknytning till ett basbelopp.