bet · GF01SfU10 · 1992-04-29 00:00:00 — Det finns en rädsla för konkurrens om knappa resursersom arbete, bostad osv. Men djupare finns en rädsla för detfrämmande, och det är högst mänskligt. Vi kallar detfrämlingsrädsla. Men det behöver inte nödvändigtvis innebärafientlighet. Det är ett slags inbyggt kulturellt program.Människor tillhör en kultur och försöker på olika sätt värna omtraditioner, språk osv.Mycket handlar om föreställningar om den egna kulturen.Samtidigt vet vi att språk och kultur förändras. Vi tar intryckav andra kulturer. Det sker en ständig kulturell utveckling ochförändring. Intryck från andra länder och andra folkgrupper somkommer till påverkar oss.Arne Trankell som gjorde den första större analysen avsvenskars attityder gentemot andra folkgrupper tog upp frågan omuppfattningen om invandraren som ett hot mot den kulturellaidentiteten och uppfattningen av invandrare som ett hot mot densocio-ekonomiska tryggheten. Jag tycker att den analysenstämmer. Det är fråga om centrala faktorer. Båda finns med ibakgrundsbilden.Leif (nyd): sade att unga svenskamän är betydligt mer negativa än unga kvinnor mot invandrare.Jag håller helt med om det. Jag har haft mycket kontakt medinvandrare tack vare min ställning i mitt parti. De ringer ochpratar med mig.Vi kan göra en jämförelse med primater. Unga somförsöker tränga in i en ny apflock blir direkt bortmotade. Detblir slagsmål mellan de unga hannarna i flocken. Honorna haringenting emot att det kommer in unga i flocken. Jagtycker att det är intressant.Är unga svenska män även mera negativa än svenska kvinnor motkvinnliga invandrare? Skiljer det sig där? Vilken inställninghar svenska flickor mot invandrarflickor?Charles : Jag vet inte om jag kan svara på allafrågorna. Jag har inte underlag för det.Först har vi frågan om primater. Visst är vi i en meningprimater själva. Men jag tror att det här är mer ett kulturelltän ett biologiskt fenomen.Hos många av de nytillkomna invandrarna, från t.ex. muslimskaländer, är flickorna mer hårt hållna. Föräktenskaplig sexualitetär t.ex. förbjuden enligt lagen. Jag vet inte om det alltidhålls. Flickorna från dessa länder är mer hårt hållna än vadsvenska och andra nordiska flickor är. Frågorna ligger mer pådet planet än det rent biologiska.I den senaste undersökningen av ungdomar har vi funnit attsvenska flickor är attraherade av invandrarpojkar. De uppfattassom mera direkt på sak, visar känslor tydligare osv.Jag har inte något underlag för att besvara de andra frågorna.Karin : Det gällde frågan om pojkar och flickor.När det gäller inlevelseförmåga finns det undersökningar somvisar att flickor tidigare kan utveckla en inlevelseförmåga medandra människor än pojkar. Det har i hög grad med vårtraditionella uppfostran att göra.Pojkar vet redan och kan formulera att de skallgöra värnplikt. De har redan utvecklat en förmåga att se att detfinns vänner och fiender. Flickor har ännu inte i sammautsträckning gjort värnplikt, men pojkar vet att de skall göradet.I krig identifierar sig flickor med offren, medan pojkarnaidentifierar sig med soldaterna. Det finns tidiga skillnadermellan pojkar och flickor och vad vi uppmuntrar hos pojkar ochflickor.Vi tar inte riktigt på allvar att hjälpa pojkar att stoppasina aggressiva impulser. Barn lär sig mycket av vad vi vuxnagör och hur vi förhåller oss. Men det syns inte utanpå hur vistoppar våra aggressiva impulser. Det är något som vi måste läraut: Man kan vara förbannad utan att behöva slåss. Det är alltsåen fråga om uppfostran.Vi har gett ut en bok som heter och uppror. Vidiskuterar där frågor om inlevelseförmågans utveckling hos barn.Gunnar Marstorp: Jag vill först ställa en fråga tillCharles Westin.Det är inte bara invandrare som kommer till . Mångasvenskar reser utomlands -- särskilt ungdomar. Hur påverkar detinställningen till att leva tillsammans med folk från andranationer?Vidare har vi EG-debatten. Finns det något där som skrämmergrupper i så att de också blir rädda för invandringen?Jag vill också vända mig till . Han tog upp ettexempel om tre flyktingar. Det var frågan om inledningsskedet.Det är klart att folk då är spända. Min erfarenhet av många årsarbete i församlingar ute i landet är att den nyaflyktingmottagningen har varit positiv. De har blivit mötta ochfolk har lärt känna dem och blivit vänner med dem. Folk harlidit mycket med dem när de sedan skall skickas ut ur landet.Frågorna finns i ett inledningsskede, och därefter kommermedkänslan.Charles : Den första frågan handlade om svenskaungdomar som reser utomlands. Det är ganska entydigt attungdomar som är intresserade av att tågluffa eller över huvudtaget resa utomlands och skaffa sig erfarenheter har enpositivare inställning till andra kulturer och till invandrare.Där finns entydiga resultat sedan lång tid tillbaka.Den andra frågan som gällde EG kan jag inte besvara.EG-debatten svängde ganska plötsligt för sedan. Jag vetinte vad det har haft för inverkan på opinionen. Det finnsmycket i omvärlden som vi måste räkna med. Bl.a. har vi helasituationen i och det kommunistiska systemetsavveckling. Det kan leda till ett ökat tryck av invandring tillSverige.Självfallet kommer trycket från utvecklingsländerna mot helavästvärlden att förbli stort. I vilken mån EG finns med i detsammanhanget vet jag inte.Benny : Ja, först finns det ett motstånd, sedanfinns det en vilja att mötas. Det var precis vad som hände i dethär specifika fallet jag presenterade tidigare. Året efter stoddet spaltkilometrar i samma lokalpress om att ingen fick taflyktingarna från dem då de var utvisningshotade. Det var denhär pojkens och hans klasskamraters agerande som gjorde attfamiljen fick stanna. Men det här var under den tidmänniskor som ännu inte hade färdiga uppehållstillståndplacerades ut i kommuner.Christina Rogestam: Jag tänkte inte ta upp en debatt omflyktingmottagande, väntetider osv. Det brukar jag ha tillfälleatt informera utskottet om i andra sammanhang. Men vi har ennågot annan erfarenhet än den har redovisat.Jag vill använda till att informera utskottet omvad som görs för att få fram olika typer av forskningsrön av högkvalitet.Tidigare var det delegationen för invandrarforskning som hölli sådana frågor. Den hade till förfogande, i genomsnitt, underett antal år 3,2 milj.kr. för att satsa på olikaforskningsprojekt. beslutade attdenna delegation skall ingå i det nybildade socialvetenskapligaforskningsrådet. satsade rådet 4,3 milj.kr. ochinnevarande år 7,1 milj.kr. på forskning om internationellmigration och etiska relationer. Ungefär hälften av beloppetinnevarande år går till forskning om etniska relationer ochetnisk diskriminering. går till forskning omflyktingpolitiken, om invandrarbarn och om invandrarei arbetslivet.På de olika universiteten har det vuxit fram ett antalforskningscentra, bl.a. det mest välkända i somCharles kommer från, men också i . Rådet stöderbildandet av centra i , och . Det finns ocksådiskussioner om att få fram ett speciellt tema ometnocentricitet vid . Därmed skulle allastora universitet vara involverade i arbetet.I en speciell grupp inom rådet arbetar man med dessa frågoroch försöker intressera fler forskare. Det är oerhört viktigtför forskningen att goda forskare med kända namn är involveradeför att det skall bli kvalitet i resultaten och för att kunnadra till sig pengar. Vi försöker därför på olika sätt attintressera seniora forskare för att det här är oerhört spännandeoch viktiga forskaruppgifter. Det gäller att stödja dem så attde har resurser för att knyta till sig studenter för olikaforskningsuppgifter.Rådet diskuterar nu möjligheten att få fram en ordentligutvärdering av den invandrarforskning som har bedrivits iSverige och möjligen en internationellbedömning av verksamheten. Vi diskuterar och har delvis beslutatatt satsa basstöd till de tre universitet som håller på attbygga upp verksamheten, dvs. Det ärmeningen att där skall kunna bli ett nätverk av forskare som kanstödja dem som är intresserade av detta arbete.Det skall bli ett nationellt nätverk med professor i som sammanhållande person. Han innehar förnärvarande den enda professuren i invandrarforskning. Det skullevara ett sätt att ge forskarna möjlighet att träffas ochtillsammans arbeta fram intressanta projekt.Tre doktorandtjänster har i vår tillsatts med unga lovandeforskare som arbetar inom detta ämnesfält. Vi hoppas mycket pådem.Vi för diskussioner om att ge ett brett programstöd på ettantal ställen för att ge möjlighet till forskning under längretid än , vilket är det normala. I stället skulle det kunnavara forskning upp till tio för att kunna följautvecklingen i en stadsdel osv. Vi tror att det skulle vara ettsätt att se till att myndigheter och inte minst riksdagoch regering har god forskning i botten för deställningstaganden som skall göras.Gustaf von (): berörde kortmassmedias roll. Det finns väl någon representant från massmediahär.Charles sade att massmedia ibland förstärker vissanegativa händelser och på något sätt bidrar till att i vissafall polarisera eller underblåsa polariseringar. Jag förstodinte riktigt vad han menade, men det kanske går att få enförklaring. har jag en känsla av att massmedia iblandmoraliserar. Det kan i sin tur få en kontraproduktiv effekt --modell . Det skulle vara intressant att få höra någon frånmassmedia kommentera detta. Det gäller den svåra balansgångenatt både framföra korrekta budskap, men ändå försöka undvikaöverproduktiva eller kontraproduktiva effekter.Jag har en fråga till representanten från LO. Fackföreningarnahar liksom många andra en stor uppgift att fylla i sammanhanget.Det talas om att många yngre män känner rädsla för konkurrens omarbeten osv. Det skulle kunna bidra i någon mån till vissafrämlingsfientliga attityder. Kan LO kommentera det påståendet?Birgitta (): Jag skulle vilja återkomma tillpojkarna. Gäller det pojkar som under alla förhållanden hadevarit sårbara, även om de ser starka och stöddiga ut, och skulleha behövt mer resurser? Vad kan vi göra nu? Är det möjligt attutnyttja t.ex. arbetsplatsorganisationer eller värnplikten föratt kunna påverka attityder och kanske också stötta pojkarna?Vidare har vi språket. Jag har fäst mig vid att vi har kommittillbaka till frågan om språket . t.ex. att det inte var beslutet i sig som kanske var fel,men däremot budskapet. Det kunde vara vårt sätt att diskuterafundamentalism och vissa sådana idéer, som vi naturligtvis taravstånd från, eller den kvinnosyn och syn på sexualiteten somkan finnas.Är det viktigt att vi är tydliga och talar om vad vi tycker idessa frågor, som vi klargör att vi vet att de flestairanier eller kurder som finns i har flytt? Vi behöveralltså bli mycket tydligare i vårt sätt att tala i stället föratt i något slags allmän svensk präktighet försöka skyla över.Vidare har vi barn och resurser för dem, vare sig det handlarom att uppfostra dem till goda människor eller att hjälpa barnsom kommer hit med svåra krigsskador.Det finns en akut konflikt i min kommun om justresurserna. Från mitt parti har vi sagt att dessa bostadsområdenskall ha mer resurser per barn än andra. I den besparing somgörs nu framkommer det att i dessa kommundelar finns detsärskilt stora ekonomiska brister. Därför tas mycket resurserfrån de kommundelarna. Det är ett jättetrauma. Jag skulle viljaha ett svar på den punkten, även om det är en retorisk fråga.Jag upplever att just nu händer saker som är förödande.Rune (): Jag har också en fråga till CharlesWestin. försökte ringa in pojkarna socialt. Går det attringa in gruppen invandrarfientliga pojkar socialt sett? Vilkalyssnar pojkarna på när man skall försöka möta fördomarna ochbryta upp dem? Vilka är deras idoler? Med vilka kan vi nå demmed kunskap och budskap?Kent : Först har vi frågeställningen om åsikteroch uppfattningar invandrare och människor från andra kulturer.Många undersökningar tyder på att den rädsla som finns mot detsom är annorlunda och okänt och som kan utgöra en starkkonkurrent om arbetstillfällen osv. finns inom justarbetarklassen, dvs. Det är egentligen inte såkonstigt. När omfattningen av arbetslösheten kryper uppåt, ärdet i första hand våra medlemmar som drabbas -- i storutsträckning de yngre medlemmarna.När det är bekymmer med bostadspolitiken, är det i huvudsakbarn till LO-föräldrar som är de stora förlorarna.Om vi tittar på område efter område som har framför allt attgöra med den generella välfärdspolitiken i , när densätts på prov och inte riktigt klarar att leva upp till vadmänniskor har rätt att förvänta sig, minskar naturligtviskänslan och möjligheterna att ställa upp och känna solidaritetmed andra -- särskilt för det som känns främmande -- och blirsvårare att klara.Jag tror inte att det är något särskilt konstigt med detta.Receptet för att klara detta utgörs av två saker. Detena är en mycket långsiktig opinionsbildning och kunskapshöjningi samhället -- särskilt bland våra grupper. Men framför allthandlar det om att klara av den generella välfärdspolitiken.Klarar vi att för människor förklara att vi har en skattepolitiksom känns riktig och rimlig, att vi klarar försörjningen av vårabarnfamiljer, att vi klarar osv., klarar vi ocksådessa frågor. Då drar vi undan benen för de grupper som spridermyter i landet.Från LO:s sida gör vi stora insatser när det gäller framförallt opinionsbildning och kunskapshöjning bland våra medlemmar.Olle Stenholm: Jag kom tydligen in efter detatt frågan framställdes. Går det att upprepa frågan?Gustaf von (): Massmedia kan ha två roller ibehandlingen av dessa ämnen: dels genom att ta upp händelser avolika slag där invandrare är med och förstärker negativaattityder eller belysa händelser så att negativa attityderindirekt uppstår, dels genom att moralisera och snarare höja uppinvandrare och sätta dem på piedestal och tycka att allt ärfantastiskt. Detta kan leda till en kontraproduktiv effekt. Jagöverdriver litet grand för att skall förståfrågan. Som exempel blev det en kontraproduktiv effekt när mediaskrev om Sjöbo.Olle Stenholm: En allmän idealisering av invandrare kaninte vara något framträdande fenomen i massmediernasrapportering om relationerna mellan svenskar och invandrare ochfrämlingsfientlighet över huvud taget.Men det kan aldrig vara så, att rädslan för att man skulleeventuellt alienera de som har främlingsfientliga åsikter skullefå leda till att massmedier avstår från att kritiserafrämlingsfientlighet och avstår från att på olika sätt uttryckasin avsky för främlingsfientliga kriminella handlingar -- ävenlagliga yttringar av främlingsfientlighet.I den mån det finns en risk att det lilla fåtalet svenskar somär aktivt främlingsfientliga alieneras på grund av massmediernasrapportering, får man nog köpa den risken. Värdet av attmassmedierna brett engagerar sig i både upplysning ochopinionsbildning mot främlingsfientlighet är så mycket större.Gustaf von (): Men det var inte det som varpoängen. Det var synd att du inte var med från början. Poängenvar om myndigheter, massmedia och den upplevda överheten harhamnat i en debattsituation som gör att "vanligt folk" intekänner igen sig och att det kan leda till en kontraproduktiveffekt. Massmedias roll måste då också debatteras. Det kan intevara så att massmedia har skött sin uppgift bara medheder och alldeles perfekt. Det måste också finns någon mån avsjälvkritik.Olle Stenholm: Det stora problemet med massmediernasrapportering om främlingsfientlighet ligger inte på den punkten.Skulle det vara så att människor börjar fyllas av misstro pågrund av att överheten i alla dess skepnader i tämligenkompakt tar avstånd från främlingsfientlighet, tror jag att detär ett litet problem. Jag tror inte att den allmänna opinionenär formad på det sättet i Sverige.Det finns skäl att rikta kritik mot massmediernas rapporteringom främlingsfientlighet. Men det gäller snarare att det finnsett mått av perspektivlöshet. Alla massmedier och journalisterhar en naturlig vilja att dra till sig uppmärksamheten med sittbudskap. Det gör att de något uppförstorar och förvrider vissaaspekter på främlingsfientligheten i . Det problem somriksdagsmannen här talar om är marginellt.Ordföranden: Den här frågan är ju ganska viktig, så jagtror att från kortfattat skall fåkomplettera det svaret, trots att tiden är knapp.Dagny : Jag tycker att frågan är väldigtväsentlig, och jag tycker att man utöver vad harsagt kan hänvisa till att vi i vår radiolag har endemokratibestämmelse, vilken innefattar att man om detförekommer rasistiska eller främlingsfientliga utsagor skallbemöta dem och ta avstånd från dem. Det kan i sig naturligtvisha lett till att man ibland kanske hellre valt bort den typen avutsagor. Jag tror att vi på den punkten kanske skall vara litetsjälvkritiska: Det här har funnits och finns i samhället, mendet har inte förekommit i den omfattningen i media, eftersom mantycker att det här är litet knepigt att ta i. Här liksom i såmånga andra sammanhang har det i någon utsträckning förekommitatt man lagt locket på i stället för att låta det förekomma iett naturligt sammanhang.Ett sätt att arbeta vidare med de här frågorna är att som vigör på lokalradion, som jag ytterst representerar, se till attinvandrare på ett naturligt sätt förekommer i alla sammanhang.Det blir då inte en isolerad företeelse och inte heller ett egetprogram, utan i varje situation där man diskuterar vad somförekommer på det lokala planet skall invandrare finnas med --det är synnerligen viktigt på det lokala planet där manidentifierar sig mer. Jag vet inte om det är ett sätt att kommavidare, men vi försöker i alla fall.Jag skulle bara vilja tillägga en sak apropå det som sades omunga pojkar. Jag mötte en man som kommer frånBolivia. Han hade varit utsatt för en skinhead, som blev väldigträdd -- han var ensam och bolivianerna var tio stycken. Hanförsökte gå därifrån. Bolivianen gick fram till honom och sade:Du behöver inte vara rädd -- vi skall inte göra dig illa. --Nej, men jag har min uppfattning; jag tycker ni är hemska,svarade han. Bolivianen försökte tala med honom, och det visadesig då att denne unge man från inte kunde någonting omsin egen historia.Jag sade till den invandraren att vi svenskar kan litet förlitet om deras kultur. Då svarade han: Det handlar inte om det.Det handlar om att ni kan för litet om er egen kultur och eregen identitet. Ni tror att det är fult att hissa flaggan ochatt det är främlingsfientligt att vara stolt över att man ärsvensk. Ni skall vara stolta över att ni är svenskar, och niskall veta varför.Slutet på historien blev att bolivianen höll en föreläsning istatskunskap, som han näst intill var professor i, för den ungemannen.Ordföranden: försöker vi rationalisera litet. Det harställts ett antal frågor till , som skall få svarapå dem. Men har också en fråga attställa, nämligen om någon kan säga vad ni menar med "ettmångkulturellt samhälle". Vi tror att det kan betyda en hel deli sammanhanget.Maud Björnemalm (s): Det är precis den frågan jag villställa. Jag vill fråga om det finns en vedertagen definition avvad "ett mångkulturellt samhälle" är, eftersom vi ofta sägeratt är ett mångkulturellt land.Ordföranden: får de som ännu inte kommit till talsvänta till nästa pass. får nu tillfälle att samlaupp några av frågorna och svara på dem.Charles : Jag kommer inte riktigt ihåg alla defrågor som har ställts.Kent talade om unga pojkar ur arbetarklassen. Det hansade stämmer mycket bra med de undersökningsresultat som vi harfått fram. Det är just den gruppen som är mest utsatt. Gustafvon frågade om massmedia. Jag vill där göra ytterligare enkommentar.Det gäller inte bara massmedia -- det gäller ocksåmyndigheterna i samhället, det gäller invandrares organisationer-- att det finns en selektion av information som tenderar åt förmedlar vidare det som är problematiskt i relationernamellan invandrare och svenskar. Det är fråga om konflikter ellermotsättningar, det är fråga om diskriminering eller slagsmål.Det måste myndigheterna reagera på, det reagerar invandrarnasorganisationer på, och det tar massmedia självfallet upp ochbevakar. Det är i och för sig nödvändigt och viktigt.Men de positiva aspekterna av etniska relationer, somkvantitativt sett är oerhört mycket mer vanligt förekommande,saknar naturligtvis i de flesta fall nyhetsvärde. Det är intesådant som myndigheterna har anledning att behandla, ta uppeller reagera på, och det är inte sådant som invandrarnasorganisationer heller behöver reagera på, därför att det är detnaturliga tillståndet, det vanliga, det som vi väntar oss. Men ide bilder som produceras i samhället, framför allt genommassmedia, saknas oftast den delen. Det är enligt minuppfattning anledningen till att massmedia ofta mer förmedlarden negativa bilden. I den mån som vi är beroende av massmediafår vi en skev bild.På de flesta arbetsplatser, i de flesta skolor, i de flestabostadsområden finns något som etnologen har kallatsamlevnadsfrid, dvs. ett slags nödvändigt, fungerandesamförstånd mellan människor av olika kulturer och från olikaländer, därför att man måste kunna fungera i vardagslivet, påarbetet och i skolan. Men den biten saknas så att säga i debilder som förs ut av hur situationen ser ut.Det är, som sade, riktigt att det väldigt myckethandlar om hur vi talar om de här sakerna. Jag tror att vi t.ex.skall vara försiktiga med att använda ordet rasism när det inteär fråga om renodlad rasism -- när det kanske handlar om rädslaeller okunnighet om andra länders kulturer.Det är viktigt att politiker, myndigheter, är klara, talartydligt och motiverar sina beslut. Decemberbeslutet varenligt min uppfattning nödvändigt att fatta som situationen dåsåg ut, men det blev konstigt när man sade att vi hade engenerös flyktingpolitik. Det blev ett budskap som inte stämdemed det beslut som hade fattats, och det tror jag var olyckligt.Det finns säkert också andra exempel.Ordföranden: har konfererat och kommit fram tillföljande. Vi tycker att från också skall få komma till tals innan vi bryter för paus.Var så god.Mustafa Karrakhi: Min fråga gäller massmedia: Till hurstor del har den negativa inställningen till invandringenpåverkats av massmedia, och hur stor roll spelar massmedia närdet gäller fientligheten mot invandrarna? Jag ställer den frågantill : Jag är ledsen men jag uppfattade intefrågan riktigt, eftersom jag fick en fråga frånordföranden.Ordföranden: så god och upprepa frågan då.Mustafa Karrakhi: Hur stor del av invandrarfientlighetenpåverkas av massmedia -- finns det något slags uppgift om det?Charles : Det går inte att säga hur stor del sompåverkas av massmedia. Det finns inga möjligheter att svara påden frågan.Jag tror att massmedias roll i sammanhanget måsteuppmärksammas och analyseras, men det går inte att sägaexempelvis att av invandrarfientligheten beror påmassmedia och på någonting annat. Så kan man inteställa frågan rent forskningsmässigt.En fråga som inte har besvarats och som jag inte vet om jagkan besvara heller är frågan: Vad innebär det mångkulturellasamhället? Jag kan inte säga annat än att det innebär att vi häri landet har accepterat att minoriteter från andra länder,människor med andra nationaliteter, har rätt att bejaka sinkultur och sin tradition, som de också måste fungerainom ramen för det svenska samhället och följa de lagar ochförordningar som vi bestämmer att vi skall ha här i samhället.Men i det begreppet ingår väl en respekt för andra kulturer,antar jag.Maud Björnemalm (s): Jag delar . Men när man diskuterar med människor visar det sigatt olika människor har olika uppfattningar om vad ordetmångkulturell betyder när man säger att är ettmångkulturellt land; det är olika vad man lägger in i ordetmångkulturell. Min fråga var om det finns någon vedertagendefinition av det begreppet -- för att underlätta och för skall veta att man talar om samma sak när man talar om ettmångkulturellt land. Men det finns alltså ingen?Charles : Jag tror att det begreppet infördes genominvandrarutredningen.