bet · GF01AU12 · 1992-03-24 00:00:00 — Med utgångspunkt i budgetpropositionen och motioner som väcktsi anslutning till den behandlar utskottet frågor omarbetslivspolitikens inriktning, statsstödet tillföretagshälsovården, de s.k. MBL-medlen och finansieringen avarbetarskyddsverket och . I ett avslutandeavsnitt tillstyrker utskottet regeringens förslag i proposition1991/92:98 om antagande av en om säkerhet vidanvändning av kemiska produkter i arbetslivet.Arbetslivspolitikens inriktningI ett inledande avsnitt avstyrker utskottet motioner omarbetslivspolitikens inriktning, bl.a. åtgärder som avser attfrämja arbetslivets förnyelse, införande av s.k.personalekonomiska redovisningar och omfattande förändringar påarbetsmiljöns och arbetsrättens område. Under detta avsnitt harSocialdemokraternas företrädare i utskottet avgett reservation.FöretagshälsovårdMed avstyrkande av förslag från Socialdemokraterna ochVänsterpartiet om lagstiftning om en obligatoriskföretagshälsovård som omfattar alla arbetstagare biträderutskottet regeringens förslag att skall fatta beslutom att från avveckla det generellastatsbidraget som utgår till företagshälsovården.Socialdemokraterna anser liksom att enavveckling av statsbidraget endast kan accepteras underförutsättning att företagshälsovården görs obligatorisk ochreserverar sig mot utskottets ställningstaganden.MBL-medlen och finansieringen av arbetarskyddsverket ocharbetsmiljöinstitutetUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag att de s.k.MBL-medlen -- som via arbetsmiljöfonden bekostas avarbetarskyddsavgiften -- skall avvecklas. Det finansiellautrymme som skapas härigenom skall användas för att ifortsättningen helt finansiera verksamheten inomarbetarskyddsverket och arbetsmiljöinstitutet.Socialdemokraternas företrädare i utskottet reserverar sig motdessa åtgärder men kan godta att MBL-medlen minskas med 50milj.kr. De föreslår att det beloppet används för attdelfinansiera arbetarskyddsverkets och arbetsmiljöinstitutetsverksamhet.AnslagsfrågorUtskottet föreslår att medel under anslagen C 1.Arbetarskyddsverket och C 2. anvisas förnästa budgetår med de belopp regeringen har begärt.MeningsyttringVänsterpartiets företrädare i utskottet har till betänkandetfogat en meningsyttring med uppföljning av aktuella yrkanden imotioner från . Proposition 1991/92:100I propositionens bilaga 11 ()föreslår regeringen -- efter föredragning av statsrådet -- att riksdagendels under avsnittet Arbetslivsfrågor (s. 18--31)1. godkänner att det generella statsbidraget tillföretagshälsovården avvecklas ,2. godkänner de i propositionen anförda riktlinjerna om enändring av arbetarskyddsavgiften,3. godkänner den i propositionen föreslagna överföringen avmedel från arbetarskyddsavgiften från ett konto hosriksgäldskontoret till statsbudgetens inkomsttitel,4. godkänner den i propositionen föreslagna avvecklingen av des.k. MBL-medlen,5. godkänner vad som anförts i propositionen om avveckling avfonden för arbetsmiljöförbättringar,6. godkänner vad som anförts i propositionen om överföring avmedel från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens inkomsttitel,dels under punkternaC 1 (s. 91--97)1. godkänner vad som anförts i propositionen om denhuvudsakliga inriktningen av verksamheten vidarbetarskyddsverket,2. godkänner den i propositionen föreslagna finansieringen avarbetarskyddsverket,3. godkänner den i propositionen föreslagna överföringen frånfonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetensinkomsttitel,4. till för /93 anvisar ettramanslag på 384 259 000 kr.C 2 (s. 97--102)1. antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,2. godkänner vad som anförts i propositionen om denhuvudsakliga inriktningen av verksamheten hosarbetsmiljöinstitutet,3. godkänner den i propositionen föreslagna överföringen frånfonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetensinkomsttitel,4. till för /93 anvisarett ramanslag på 172 252 000 kr.Propositionens lagförslag återfinns i bilaga 1 till dettabetänkande.Proposition 1991/92:98I propositionen föreslår regeringen -- efter föredragning avstatsrådet -- att riksdagen1. godkänner konventionen (nr 170) om säkerhet vidanvändningen av kemiska produkter i arbetslivet,2. bereds tillfälle att ta del av vad som anförts ipropositionen om de vid internationella arbetskonferensenssjuttiosjunde möte antagna instrumenten. Motioner från allmänna motionstiden /921991/92:A207 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att utreda arbetslivsfondens regelverk och praxis.1991/92:A213 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det nuvarande statsbidraget tillföretagshälsovården bör bibehållas tills nytt förslag förelagtsriksdagen.1991/92:A225 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida inriktningen av politiken förarbetslivets förnyelse,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av ett nationellt råd för detgoda arbetet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att staten som arbetsgivare skallgenomföra särskilda referensprojekt rörande arbetslivetsförnyelse,7. att hos regeringen begär att cheferna försocialstyrelsen, , ,arbetarskyddsstyrelsen och arbetslivsfonden får i uppdrag att tafram modeller för regionala samarbetsformer i enlighet med vadsom anförts i motionen,8. att hos regeringen begär att ett förslag om lagom obligatorisk företagshälsovård utarbetas med den inriktningsom anges i motionen,9. att beslutar om s.k. personalekonomiskredovisning genom att godkänna ändringar i bokföringslagen(1976:125), aktiebolagslagen (1975:1385), lagen (1980:1103) omårsredovisning m.m. i vissa företag, bankrörelselagen(1987:617), lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,försäkringsrörelselagen (1982:713) och i kommunallagen(1991:900) enligt bilaga 2,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i förordningen med föreskrifter omstatliga myndigheters bokföring,20. att beslutar avslå den i budgetpropositionenföreslagna avvecklingen av de s.k. MBL-medlen,21. att beslutar avslå den ändring som ibudgetpropositionen föreslås i lagen om sociala avgifter,22. att beslutar godkänna den minskning avMBL-medlen med 50 milj.kr. som föreslagits i motionen,23. att beslutar avslå de nya finansieringsformersom i budgetpropositionen föreslås för arbetarskyddsverket ocharbetsmarknadsinstitutet,24. att beslutar godkänna att arbetarskyddsverketoch delfinansieras av den minskning somenligt motionen sker av de s.k. MBL-medlen.1991/92:A226 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att arbetslivscentrumöverförs och integreras med som ensjälvständig institution (institutionen förarbetslivsforskning),2. att hos regeringen begär att ett nyttforskningsinstitut inrättas med inriktning på kvinnor ocharbetsliv (forskning om socialt kön), uppbyggt på tvågrundstenar: forskning och information.1991/92:A232 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statsbidraget tillföretagshälsovården.1991/92:A237 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om avveckling avanslaget till företagshälsovården,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en obligatoriskföretagshälsovård.1991/92:A239 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för 1990-taletsarbetsmiljöpolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informativa styrmedel.1991/92:A245 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att avveckla MBL-medlen.1991/92:A248 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av de offentliga insatserna inomarbetsmiljöområdet,2. att hos regeringen begär att arbetslivsfonden fårtill uppgift att driva ett brett informationsarbete omproduktivitetshöjande åtgärder inom arbetslivet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbetslivsfonden skall ökautbetalningstakten i syfte att öka omvandlingstrycket i densvenska ekonomin.1991/92:A260 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagstiftning på arbetsmiljöns ocharbetsrättens områden,3. att till för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringen harföreslagit för ytterligare 50 yrkesinspektörer,4. att till /93 anvisar . utöver vad regeringen harföreslagit till de ändamål som anges i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om lagstadgadobligatorisk företagshälsovård i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att -- om yrkande 5 avslås -- avslår regeringensförslag att avveckla det generella statsbidraget tillföretagshälsovården den 1 januari 1993.1991/92:A271 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom arbetslivsfondens medelstilldelning.1991/92:A275 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att den vidtar åtgärderi syfte att fullfölja svenska åtaganden genom ratificeringen avILO-konvention 161,2. att hos regeringen begär att en utredning meduppgiften att utforma en lagreglering om företagshälsovårdentillsätts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de statliga bidragen tillföretagshälsovården.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lag om obligatorisk företagshälsovård.1991/92:So271 av m.fl. (v) vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag till en lag omallmän företagshälsovård enligt vad i motionen anförts omföretagshälsovårdens unika möjligheter att nå gruppen med högalkoholkonsumtion.Motion väckt med anledning av proposition 1991/92:981991/92:A6 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att börtillträda nr 171. InledningFör att markera betydelsen av en god arbetsmiljö har EG utlyst1992 som det europeiska arbetsmiljöåret. Regeringen tillsatte inovember en nationalkommitté för arbetsmiljöåret och ställdemedel till förfogande för kommitténs verksamhet.Arbetarskyddstyrelsen har som bidrag till arbetsmiljöåretstartat projektet arbetsmiljö. Det drivs av styrelsenoch yrkesinspektionen i samarbete medarbetsgivarorganisationerna och de fackliga organisationerna påskolområdet.Det är år sedan arbetsmiljölagen antogs av riksdagen.Under 1980-talet gjordes endast begränsade förändringar i lagen.Som exempel kan här nämnas att vissa bestämmelser om arbetstidsom utgjorde lagens kapitel 1982 överfördes till en nyarbetstidslag och att reglerna om den s.k. tillträdesrätten förregionala skyddsombud ändrades år 1990.Under föregående år genomfördes en rad betydelsefullaändringar i arbetsmiljölagen. Ändringarna föregicks av ettomfattande utredningsarbete. infördes i brottsbalkenen ny straffbestämmelse om arbetsmiljöbrott. Ändringarna iarbetsmiljölagen syftade till att lyfta fram dearbetsorganisatoriska och därmed sammanhängande psykosocialaarbetsmiljöfaktorerna och den enskilde arbetstagarensmöjligheter att delta i utvecklingen av sitt arbete.Arbetsgivarnas ansvar för ett systematiskt arbetsmiljöarbete ochett aktivt rehabiliteringsarbete på arbetsplatserna vidgades.Detta påverkar skyddskommittéernas och skyddsombudens roll iarbetsmiljöarbetet och därmed formerna för den partsamverkanlagen förutsätter skall ske på arbetsplatserna. Vidare infördesnya bestämmelser om produktkontroll och produktsäkerhet m.m.Arbetsmiljöansvar har införts för dem som deltar i projekteringav byggnads- och anläggningsarbete.Samtidigt med dessa lagändringar (prop. 1990/91:140, AU22,rskr. 302), som trädde i kraft , antogs nyariktlinjer för verksamheten inom företagshälsovården, ochvillkoren för statsbidrag till denna verksamhet ändrades. Dessaförändringar började gälla den 1 januari 1992.Regeringens förslag i årets budgetproposition innebär, somnärmare kommer att redovisas i det följande, att finansieringenav företagshälsovården samt av arbetarskyddsverkets ocharbetsmiljöinstitutets verksamhet förändras. Det nuvarandegenerella statsbidraget till företagshälsovården föreslåsupphöra liksom det statliga stödet till arbetstagar- ocharbetsgivarorganisationernas informations- ochutbildningsverksamhet angående medbestämmandefrågor påarbetslivsområdet. Dessa förslag och därtill anslutandemotionsyrkanden behandlas i den följande framställningen. I dentar utskottet också upp motionsledes aktualiserade frågor omarbetslivspolitikens inriktning samt arbetslivscentrums ocharbetslivsfondens verksamhet.Utskottet kommer senare i ett särskilt betänkande att redovisamotioner om konkreta arbetsmiljöproblem som amalgam,elöverkänslighet, mobbning m.m.Arbetslivspolitikens inriktningI propositionen ges på s. 18--26 en översikt över olikaaktuella arbetslivsfrågor. På s. 26--27 redovisas regeringenssyn på mål och inriktning för arbetslivspolitiken budgetåret1992/93. Någon begäran om godkännande av vad somanförts framställs ej.Socialdemokraterna föreslår i partimotion A225 etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom den framtida inriktningen av politiken för arbetslivetsförnyelse. Motionärerna erinrar om de insatser som redan gjorts,bl.a. inrättande av arbetslivsfonden, ändringarna ilagstiftningen om arbetsmiljö och rehabilitering,produktivitetsdelegationens verksamhet m.m. De anser att enfortsatt offensiv för arbetslivets förnyelse kräver politiskainitiativ på en rad områden, framför allt i fråga omkompetensutveckling, arbetsorganisation och arbetets innehåll,aktivt arbetsmiljöarbete, arbetstider och arbetsrätt.När det gäller arbetsorganisation och arbetets innehållhänvisar motionärerna till vad kompetensutredningen ochproduktivitetsdelegationen har anfört om betydelsen förproduktiviteten av en förändrad arbetsorganisation, ett vidgatarbetsinnehåll och en ökad kompetens. Motionärerna understrykeratt detta i första hand är en sak för arbetsmarknadens parteratt närmare diskutera. Det är dock angeläget att statenfortsätter att stimulera förändringsarbetet och medverkar tillatt avtal träffas och att goda exempel sprids.Mot denna bakgrund föreslår Socialdemokraterna att ettnationellt råd för det goda arbetet inrättas. I rådetförutsätts ingå företrädare för regeringen, ,arbetsmarknadens parter, arbetarskyddsstyrelsen,och arbetslivsfonden. Rådets uppgiftblir att finna en nationell strategi i de angivna frågorna,föreslå lämpliga åtgärder och finna lämpliga former förinformationsutbyte.Vidare föreslås i motion A225 att staten som arbetsgivare gören extra insats genom att driva referensprojekt för arbetslivetsförnyelse. Målsättningen skall vara att öka produktivitetengenom att förändra arbetsorganisationen, ge de anställda bredarearbetsuppgifter och öka deras kompetens. Därutöver bör chefernaför , ,, arbetarskyddsstyrelsen ocharbetslivsfonden få i uppdrag att i några län ta fram modellerför regionala samarbetsformer. Tanken är att finna de mesteffektiva formerna för samordnade insatser frånarbetslivsfonden, , arbetsförmedlingen,yrkesinspektionen och andra myndigheter gentemot arbetsgivareoch löntagare.Utskottet vill med anledning av motionen i dessa delar hänvisatill uttalanden som görs i budgetpropositionens ovannämndaavsnitt om arbetslivspolitikens mål och inriktning. Det anförsdär att några av de viktigaste förutsättningarna för ett bättrearbetsliv är ett rikt arbetsinnehåll och möjlighet förarbetstagarna att själva kunna påverka sin arbetssituation.Detta innebär ökade krav på arbetstagarnas kunskaper ochkompetens. En viktig förutsättning är att de anställda gesmöjlighet att lära, utvecklas och bredda sin kompetens. Enbreddning av arbetskraftens kompetens är också en förutsättningför ökad konkurrenskraft och flexibilitet inom näringsliv ochförvaltning.Enligt utskottets mening föreligger i väsentliga avseenden engemensam uppfattning om samspelet mellan arbetsorganisation,arbetets innehåll och kompetensutveckling å ena sidan ochproduktivitetstillväxt och konkurrenskraft å den andra. När detsedan gäller metoderna att påverka utvecklingen i önskadriktning ställer sig utskottet tveksamt till motionärernasförslag att ytterligare öka antalet aktörer på arbetslivsområdetutöver dem som redan är verksamma på det nationella och på detregionala planet. Som motionärerna själva påpekat gäller det härfrågor som det i första hand ankommer på arbetsmarknadens parteratt angripa. Med de ändringar som gjordes iarbetsmiljölagen har skapats en god plattform för derasförändringsarbete.De myndigheter som är verksamma på arbetsmiljöområdet harockså stor betydelse när det gäller att genomföra de önskadeförändringarna. Liksom budgetpropositionen vill utskottet isammanhanget särskilt framhålla arbetslivsfondens viktiga roll.Av fondens verksamhetsberättelse för framgår att deflesta fondstödda insatserna ryms inom områdetarbetsorganisation, bl.a. ändrade produktions- ochverksamhetsuppläggningar, modeller för arbetsrotation och systemför kompetensutveckling. Ett vanligt inslag i dessaarbetsplatsprogram är att ge de anställda ett vidgatkompetensområde, ökat inflytande och ansvar för produktionen.Vad slutligen beträffar motionens förslag om åtgärder för attfrämja regionala samarbetsformer erinrar utskottet om ett ipropositionen redovisat uppdrag åt den centrala arbetslivsfondenatt utreda förutsättningarna för att inrätta regionalakunskapscentra som ett led i arbetet att sprida kunskaper ocherfarenhet på arbetslivsområdet.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att det inte ärpåkallat att vidta de i motionen föreslagna särskilda åtgärdernaför att främja arbetsorganisatoriska förändringar och ökadproduktivitetstillväxt. Motionen bör därför i nu behandladedelar lämnas utan någon åtgärd.Kenth Skårvik och () föreslår i motionA239 ett tillkännagivande om vad de anför om riktlinjer för1990-talets arbetsmiljöpolitik. Motionärerna anger atthuvudlinjerna för denna politik kan sammanfattas i tvåprinciper: decentralisering och preciserat arbetsgivaransvar.Tyngdpunkten i arbetet för en bättre arbetsmiljö, sägermotionärerna, måste ligga lokalt, vilket bl.a. innebär attrehabiliteringsarbetet organiseras så, att det i ökande grad kaninitieras lokalt. Vidare bör man precisera arbetsgivarnas ansvarför att initiera rehabilitering, undersöka arbetsmiljönsbeskaffenhet och planera och genomföra åtgärder samt redovisadessa ansträngningar.Utskottet får med anledning av motionen erinra om de nyabestämmelserna i lagen om allmän försäkring (22 kap.) som träddei kraft . Dessa bestämmelser åläggerarbetsgivarna att göra rehabiliteringsutredningar beträffandeanställda efter viss tids sjukfrånvaro eller efter upprepadkorttidsfrånvaro. En likaledes ny bestämmelse i arbetsmiljölagen(3 kap. 2 a §) ålägger arbetsgivarna att fortlöpande undersökariskerna i verksamheten, upprätta handlingsplaner ochdokumentera arbetsmiljön på arbetsställena. Med den nyalagstiftningen synes motionärernas önskemål i det väsentligavara tillgodosedda, och deras yrkande påkallar inte någonriksdagens åtgärd.Vänsterpartiet yrkar i partimotion A260 ett tillkännagivandetill regeringen om vad som anförts i motionen om lagstiftningpå arbetsmiljöns och arbetsrättens område. Motionärerna kräveromfattande förändringar i arbetsmiljölagen ochmedbestämmandelagen som skall förstärka fackföreningarnas och deanställdas makt och inflytande beträffande arbetsorganisation,arbetstider, arbetstempo, personalstorlek m.m. Vidare ansermotionärerna att skyddsombuden bör få en utökad stoppningsrättoch att individuella ackord förbjuds i lag. Slutligen efterlysesen central kunskapsuppbyggnad avseende arbetsskador och dåligaarbetsmiljöer.Motionens yrkanden är i sak till stor del en upprepning av deändringsförslag som framfördes av vidriksdagsbehandlingen av reformering avarbetsmiljölagen. Ändringsförslagen lämnades av utanbifall. Med hänvisning härtill och till det översynsarbete somhar inletts beträffande arbetsrätten avstyrker utskottet motionA260 i förevarande del.De tre ovan behandlade motionerna innehåller också yrkanden oms.k. personalekonomisk redovisning.I Socialdemokraternas partimotion A225 anförs att det är enviktig del av arbetsmiljöarbetet att dokumentera de kostnaderför den enskilde arbetsgivaren som uppstår på grund av en dåligarbetsmiljö. Dessa kostnader skall vara tydliga inte bara förden enskilde arbetsgivaren och för styrelser utan även förmyndigheter och den breda allmänheten. Den socialdemokratiskaregeringen tog initiativ till en utredning om personalekonomiskaredovisningar. Motionärerna yrkar att skall anta deförslag till lagstiftning som utredningen har lagt fram ipromemorian Ds 1991:45. De lägger i enlighet härmed fram förslagtill ändringar i bokföringslagen (1976:125), aktiebolagslagen(1975:1385), lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissaföretag, bankrörelselagen (1987:617), lagen (1987:667) omekonomiska föreningar, försäkringsrörelselagen (1982:713) och ikommunallagen (1991:900). När det gäller statliga myndigheterföreslås ändring i förordningen om dessa myndigheters bokföring.Kenth Skårvik och () förespråkar i motionA239 en systematisk försöksverksamhet med personalekonomiskaredovisningar eller bokslut. Att redan nu införa ettobligatorium medför enligt motionärerna risk för att man pressarin samtliga arbetsplatser i en mall som inte passar alla.Vänsterpartiet uttalar i motion A260 att kostnaderna för dåligarbetsmiljö i form av frånvaro, skador och förtidspensioneringskall lyftas fram i företagens och förvaltningarnasredovisningar genom en obligatorisk personalekonomiskredovisning.Utskottet får för sin del anföra följande.Frågan om personalekonomiska redovisningar berördes iproposition 1990/91:140 om arbetsmiljö och rehabilitering (s.125 f.) med anledning av arbetsmiljökommissionens förslag. Ienlighet med vad som förutsattes i den propositionen har fråganutretts vidare av en arbetsgrupp i regeringskansliet.Arbetsgruppen presenterade den utredningspromemoria som nämns imotion A225. Däri föreslås att företag, statliga myndigheter,kommuner och landsting med mer än 100 anställda skall lämna enpersonalekonomisk redovisning i anslutning till den ekonomiskaredovisningen. Lagreglering avses ske i form av tillägg tillgällande lagar om ekonomisk redovisning inom privat ochoffentlig verksamhet. Den lagstiftning det gäller har ovanangivits i anslutning till referatet av yrkandet i densocialdemokratiska partimotionen. Arbetsgruppens förslag harremissbehandlats.Utskottet har inhämtat att regeringen harbeslutat att arbetsgruppens förslag och däröver avgivnaremissyttranden skall överlämnas till den på justitieministernsförslag inledda översynen av redovisningslagstiftningen.Enligt utskottets mening är det värdefullt att företag ochförvaltningar bygger in personalekonomiska redovisningar i sittarbetsmiljöarbete som medel att lyfta fram frågor ompersonalekonomi och som underlag för överväganden och beslut ominvesteringar i personal och arbetsmiljö. Det kan nämnas attarbetslivsfonden stöder försök med sådana redovisningar. Däremotär det enligt utskottets mening olämpligt att, somSocialdemokraterna vill, enbart på grundval av den nyssnämndadepartementspromemorian gå till lagstiftning av innebörd att depersonalekonomiska redovisningarna blir obligatoriska. Somframgått av det ovan anförda har regeringen ansett attlagstiftningsfrågan bör sättas in i ett större sammanhang ochdärför bör bli föremål för fortsatt beredning.