bet · GF01LU17 · 1992-02-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet en motion om förenklad handläggning vidpermutation av fonder. Utskottet har inhämtat remissyttranden över motionenfrån kammarkollegiet och . Remissyttrandena har intagitsi bilaga till betänkandet.Utskottet avstyrker bifall till motionen. 1990/91:L402 av m.fl. (s) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till nytt förenklat förfarande vid permutation avfonder i enlighet med vad som anges i motionen. Gällande ordningMan brukar skilja mellan självständiga och osjälvständiga stiftelser. anses komma till genom att egendom ställs undersärskild förvaltning för att såsom självständig förmögenhet fortvarande tjänaett visst ändamål. En osjälvständig stiftelse uppkommer genom att ettexisterande rättssubjekt -- ofta en statlig eller myndighet --tillförs medel som skall bilda en fond och användas för visst, av stiftarenangivet ändamål.Stiftelser kan tjäna många olika ändamål. Till stiftelserna hör i första handden stora grupp av stiftelser, tidigare kallade "fromma stiftelser", somuppkommit främst genom donationer av enskilda för allmännyttiga ändamål såsomunderstöd av fattiga, barnavård och sjukvård, undervisning och vetenskapligforskning m.m. Många av dessa stiftelser har mycket begränsade tillgångar medanett mindre antal har betydande förmögenheter. Förvaltningen är iblandfristående och i andra fall anförtrodd kommuner, sjukvårdsinrättningar,utbildningsanstalter eller liknande. Vidare finns ett stort antal pensions- ochpersonalstiftelser. Stiftelseformen har även kommit till användning förekonomisk verksamhet av olika slag.Några särskilda lagregler av civilrättslig natur om stiftelser finns inte.Däremot finns en viss offentlig kontroll över stiftelser i lagen (1929:116) omtillsyn över stiftelser (tillsynslagen).Ändamålet med en stiftelse bestäms av stiftelseurkunden, dvs. den handlingvarigenom stiftelsen . Om bestämmelserna i stiftelseurkunden intelängre kan uppfyllas därför att förhållandena ändrats eller bestämmelsernablivit uppenbart stridande mot utfärdarens avsikter eller om det annarsföreligger särskilda skäl, kan bestämmelserna ändras eller upphävas enligtpermutationslagen (1972:205). Avser permutation ändring av ändamålet med enstiftelse skall det nya ändamålet motsvara det ursprungliga så nära sommöjligt. Permutationslagen är tillämplig inte bara på föreskrifter i ettstiftelseförordnande utan även på bestämmelser som enskild meddelat i gåvobrev,testamente eller liknande handling. Ärenden om permutation handläggs avfideikommissnämnden när det gäller fideikommiss och i övrigt avkammarkollegiet. När det är fråga om stiftelser med betydande tillgångar ellerärenden av särskild vikt från allmän synpunkt prövas dock frågan av regeringen.MotionsmotiveringI motion L402 anges att de flesta kommuner och landsting förfogar övertusentals olika fonder samt att huvudparten av dessa fonder har mycket småbelopp att förvalta och ofta har tillkommit under helt andrasamhällsförhållanden än nuvarande. Ärenden om permutation beträffande sådanafonder tar orimlig tid beroende på långa väntetider hos kammarkollegiet.Kommunfullmäktige resp. landstingsmöte bör därför enligt motionen få prövapermutationsärenden av fonder med tillgångar på upp till exempelvis trebasbelopp, och ärenden som avser högre belopp skulle kunna avgöras av t.ex.länsstyrelse.UtredningsarbeteFrågan om en översyn av lagstiftningen om stiftelser har varit aktuell sedanlång tid tillbaka. tillkallades på begäranstiftelseutredningen (Ju 1975:01) med uppdrag att företa en sådan översyn.Efter beslut av regeringen upphörde utredningen med sitt arbete ochöverlämnade därvid som resultat av arbetet ett antal promemorior.Därefter har stiftelselagstiftningen varit föremål för översyn inomjustitiedepartementet. Detta arbete har bedrivits även mot bakgrund av vissaförslag som den tillsatta utredningen angående översyn av den statligafondförvaltningen m.m. (översynsutredningen) lämnat. I delbetänkandet (SOU1984:60) Generell permutation av donationsbestämmelser hade översynsutredningensålunda föreslagit en särskild lag om generell permutation avförvaltningsföreskrifter beträffande donationsmedel som förvaltas av annat änstatligt organ. Vidare hade föreslagits en lag om upplösande av vissa statligtförvaltade donationsfonder. Betänkandet remissbehandlades och överlämnadesdärefter till för vidare handläggning.Översynen inom av stiftelselagstiftningen harresulterat i departementspromemorian (Ds Ju 1987:14) Stiftelser Förslag tilllag om stiftelser.Promemorians lagförslag innehåller såväl civilrättsliga regler sombestämmelser om förvaltningen av en stiftelse. I sistnämnda hänseende föreslåsbl.a. en särskild regel om att gemensam placering av två eller flerastiftelsers förmögenheter i princip alltid skall få ske.Lagförslaget innehåller också bestämmelser om ändring av föreskrifterna i ettstiftelseförordnande. Förslaget innebär i detta avseende ingen ändring av degällande materiella förutsättningarna för att få ändra, upphäva ellertillfälligt åsidosätta en av stiftaren meddelad föreskrift. Däremot föreslåsdet ändrade former för prövning av permutationsärenden avseendestiftelseförordnanden. Enligt förslaget bibehålls därvidlag kravet påmedgivande från en myndighet när det är fråga om ändringar som avserstiftelsens ändamål. Tillstånd krävs vidare när det gäller avvikelser frånsådana centrala föreskrifter i förordnandet som handlar om hur stiftelsensförmögenhet skall vara placerad, om stiftelsens förvaltningsform samt om hurstyrelsen eller förvaltaren skall utses eller hur styrelsen skall varasammansatt. Frågor om tillstånd bör enligt förslaget liksom prövas avkammarkollegiet och i vissa fall av regeringen. För ändringar av föreskrifter istiftelseförordnandet som inte är av så central natur som nämnts krävsdäremot i fortsättningen inte något tillstånd.Lagförslaget innehåller också bestämmelser om att styrelsen eller förvaltarenför en stiftelse kan besluta om att upplösa stiftelsen och förbrukatillgångarna för ett ändamål som så nära som möjligt motsvarar detursprungliga. Som förutsättningar för ett sådant beslut uppställs enligtförslaget att stiftelsen är grundad , att tillgångarnainte har kunnat användas för sitt ändamål av fem årsamt att värdet av tillgångarna vid utgången av de tre senaste räkenskapsårenhar varit lägre än 20 000 kr.Promemorian har remissbehandlats och bereds iregeringskansliet.Sammanfattning av remissyttrandenUtskottet har inhämtat remissyttranden över motionen från kammarkollegiet ochSveriges advokatsamfund.Kammarkollegiet anser att motionärernas förslag om ändratprövningsförfarande i permutationsärenden innebär att förvaltning, tillsyn ochrättstillämpning i stiftelsefrågor delvis samlas på en hand och reser frånprincipiell synpunkt invändningar mot en sådan ordning. Äveneffektivitetssynpunkter talar enligt kollegiet mot den decentraliseradebeslutsordning som motionärerna föreslår. Med en sådan ordning inställer sig,framhåller kollegiet, också frågan hur en enhetlig och konsekventrättstillämpning skall kunna vidmakthållas. Kollegiet hänvisar vidare till attdess balans i permutationsärenden har sjunkit kraftigt och attdenna tendens bör hålla i sig. De långa handläggningstiderna beror enligtkollegiet även till en del på brister i det ingivna materialet som det ofta tarlång tid att få åtgärdade. Kollegiet anser att ett decentraliseratbeslutssystem i sig inte leder till någon förbättring i detta sistnämndahänseende. Det pågående lagstiftningsarbetet inom stiftelseområdet bör enligtkollegiet inte föregripas genom att man bryter ut frågan om ett förändratpermutationsförfarande för vissa typer av fonder till särskild behandling.Sveriges advokatsamfund ställer sig positivt till ett förenklatförfarande vid permutation av fonder. Frågan om den närmare utformningen av ettsådant förfarande bör emellertid föregås av utredning.Utskottets övervägandenI likhet med motionärerna anser utskottet att det finns anledning attöverväga om det nuvarande förfarandet vid permutation av fonder kan förenklas.Förslag med denna inriktning har också framlagts i den ovan redovisadepromemorian. En proposition på grundval av förslaget i promemorian kan enligtvad utskottet inhämtat väntas bli framlagd . Regeringensställningstagande i frågan bör inte föregripas genom några uttalanden frånriksdagens sida. bör således inte nu vidta någon åtgärd med anledningav motion L402, och utskottet avstyrker bifall till motionen. Utskottet hemställeratt avslår motion 1990/91:L402.Stockholm den 4 februari 1992På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), (), PerStenmarck (m), (), (), (),(), (), (nyd), (), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Remissyttranden över motion 1990/91:L402 På lagutskottets begäran har yttrande över motionen avgivits avkammarkollegiet och . Remissinstanserna har därvidanfört följande.KammarkollegietKammarkollegiet har i andra sammanhang tillstyrkt att stiftelser med mindrekapital skall få förbrukas. Snarlika förslag om detta har lagts fram dels avutredningen angående översyn av den statliga fondförvaltningen m.m. idelbetänkandet (SOU 1984:60) Generell permutation, dels ijustitiedepartementets promemoria (Ds Ju 1987:14) Stiftelser Förslag till lagom stiftelser. Med dessa förslag skulle en kommun själv kunna bilda samfonderav fonder med likartat ändamål och ringa kapital. Någon lagstiftning i linjemed förslagen har dock ännu inte kommit till stånd. Effekterna av endelegering av beslutsfunktionen -- i enlighet med förslaget i den remitterademotionen -- måste därför bedömas utifrån gällande regelsystem ochrättstillämpning. Enligt förarbetena till permutationslagen är den huvudsakligauppgiften för den myndighet som har att pröva fråga om permutation att se tillatt stiftarens intentioner följs så nära som möjligt. Avsikten med lagen varinte att åstadkomma någon ändring i den praxis som Kungl. Maj:t tidigareutbildat (prop 1972:8 s. 28 ff). Rättstillämpningen är således utpräglatpraxisbunden (se även LU 1974:7 och 1979/80:30).Förslaget i motionen tar sin utgångspunkt i att "kommuner och landstingförfogar över tusentals olika fonder" och mynnar ut i att kommunfullmäktigerespektive landstingsmöte själva skulle ges möjlighet att genomföra permutationupp till visst gränsbelopp och för fonder därutöver. Urprincipiell synpunkt ser kollegiet den komplikationen att förvaltning, tillsynoch rättstillämpning delvis kan komma att ligga inom samma intressesfär. Iförbigående vill kollegiet påpeka att kommuner och landsting enligtstiftelserättsliga grunder inte förfogar över fonderna. Dessa skallförvaltas enligt sina stadgar och tillgodose det särskilda ändamål för vilketde inrättats. De är i förhållande till kommun och landsting självständigarättssubjekt.Handläggning av permutationsärenden är en kvalificerad verksamhet som kräverförhållandevis lång inskolning. Det är fråga om en ramlagstiftning och praxisär omfattande och detaljrik. Även när det är fråga om fonder med ett litetkapital är utredningsmaterialet inte sällan svårhanterligt, gammalt ochvidlyftigt. Detta, i kombination med att det för flertalet kommuner ochlandsting trots allt rör sig om få ärenden, talar ur effektivitetssynpunkt moten decentraliserad beslutsordning. -- Med en decentraliserad beslutsordninginställer sig också frågan hur en enhetlig och konsekvent rättstillämpningskall kunna vidmakthållas. Någon form av överprövningsmöjlighet krävs. Då det ipermutationsärenden inte finns ett uttalat tvåpartsförhållande rymmer frågan omöverprövning, för att säkerställa en enhetlig rättstillämpning, systematiskasvårigheter.Kammarkollegiets permutationssektion har arbetat under svåraförhållanden. Detta framgår bl.a. av kollegiets yttrande tillriksdagens ombudsmän (2261-1989) och kollegiets anslagsframställningar.Kollegiet har vidtagit ett flertal åtgärder för att uppnåen effektivare ärendehandläggning och förkorta väntetiderna. Åtgärderna harhaft effekt. Balanserna har sjunkit kraftigt, vilket framgår av bilaga 1.Andelen äldre oavgjorda ärenden har också minskat betydligt, se bilaga 2.Mot bakgrund av uppnådda resultat hyser kollegiet förhoppningen atthandläggningstiderna under det kommande budgetåret skall krympa ytterligare.Kollegiet vill tillägga att de långa handläggningstiderna inte enbart kanläggas kollegiet till last. Många förvaltare av fonder har en bristfälligkunskap inom området. Till en del kan detta säkert tillskrivas denofullständiga lagstiftningen. Mycket tid går åt att vägleda ingivarna och förmådessa att komma in med erforderligt utredningsmaterial. Inte sällan fårkollegiet trots påminnelser vänta halvårsvis eller mera på begärdakompletteringar. Kollegiet kan inte se att ett decentraliserat beslutssystem isig skulle leda till någon förbättring i detta avseende.Kollegiet anser sammanfattningsvis att vad som anförts i motionen inte utgörskäl att föregripa det pågående lagstiftningsarbetet inom stiftelseområdet ochbryta ut frågan om ett förändrat permutationsförfarande för vissa typer avfonder.Ärendetillströmning och genomströmningPeriod . balans Inkomna Avgjorda Utg. balansärenden ärenden831001-840331 268 170 199 239840401-840930 239 191 149 281841001-850331 281 173 188 266850401-850930 266 145 158 253851001-860331 253 182 166 269860401-860630 269 78 57 290860701-861231 290 125 160 255870101-870630 255 160 123 292870701-871231 292 163 102 353880101-880630 353 154 89 418880701-881231 418 128 163 383890101-890630 383 164 155 392890701-891231 392 144 166 370900101-900630 370 141 199 312900701-901231 312 184 177 319910101-910527 319 147 244 222Åldern på icke avgjorda permutationsärendenAntal ärendenäldre än 2-1 år1987-02-25 1 1 0 1 13 9 26 601988-02-19 2 0 1 11 6 22 40 651989-02-17 1 1 7 4 12 30 41 961990-02-15 1 4 2 4 15 26 38 591991-02-28 0 1 1 3 10 24 21 611991-06-13 0 0 0 1 5 8 20 34I flera av de äldre ärendena har delbeslut meddelats och kollegiet avvaktarkompletterande utredningar.Sveriges advokatsamfundAdvokatsamfundet ställer sig positivt till att ett förenklat förfarandeinförs vid permutation av fonder. Utformningen av ett sådant förenklatförfarande bör föregås av utredning och kartläggning av frågans omfattning ochav möjliga handläggningsformer.