bet · GF01LU22 · 1992-03-10 00:00:00 — Anslag till bokföringsnämnden, m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag (prop. 1991/92:100bilaga 3 och bilaga 8) i vad avser anslag till bidrag till Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssed resp. till bokföringsnämnden. Utskottetbehandlar även två motioner om miljöredovisning och miljörevision resp.förenklade bokföringsregler.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen i förevarande delar ochavstyrker motionerna. I proposition 1991/92:100 bilaga 3 () föreslårregeringen under punkt H 5 (s. 150 och 151) att till för utvecklande av god redovisningssed för /93anvisar ett förslagsanslag på 400 000 kr.Vidare föreslår regeringen i proposition 1991/92:100 bilaga 8() under punkt I 4 (s. 127 och 128) att tillBokföringsnämnden för /93 anvisar ett förslagsanslag på . 1991/92:L201 av () vari yrkas att hos regeringenbegär att redovisningskommittén får i uppdrag att utreda behovet av ochmöjligheterna till att genomföra regler om miljörevision i företag.1991/92:L206 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att den kommitté som skalltillsättas för översyn av redovisningslagstiftningen får i uppdrag att beaktasynpunkterna på förenklingar i bokföringen, speciellt för mindre företag. I proposition 1991/92:100, bilaga 3, föreslås att till bidrag till Stiftelsenför utvecklande av god redovisningssed för /93 anvisas ettförslagsanslag på 400 000 kr.I propositionen föreslås vidare, bilaga 8, att till bokföringsnämnden /93 anvisas ett förslagsanslag på 4 377 000 kr.Den centrala författningen på redovisningsområdet är bokföringslagen(1976:125). Den fungerar som en generell redovisningslag och upptar ettgrundläggande regelsystem som, med undantag för jordbruksrörelse i vissa fall,är gemensamt för alla företag. Enligt 1 § bokföringslagen är således bl.a. allaaktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar bokföringsskyldiga.Bokföringsplikten skall fullgöras genom löpande bokföring som för varjeräkenskapsår avslutas med ett årsbokslut. Årsbokslutet skall bestå avresultaträkning och balansräkning.Med årsbokslut avses i bokföringslagen en bokföringsskyldigs officiella meninte offentliga redovisning. I fråga om företagens skyldighet att avgeoffentlig redovisning (årsredovisning) finns bestämmelser i aktiebolagslagen(1975:1385), lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och lagen (1980:1103)om årsredovisning m.m. i vissa företag.Bokföringslagen hänvisar i väsentliga avseenden till begreppet godredovisningssed. I syfte att bl.a. tillgodose behovet av auktoritativa besked ifråga om vad som är god redovisningssed inrättades bokföringsnämnden.Staten -- genom bokföringsnämnden -- samt Föreningen () och bildade dessutom ett gemensamtorgan, av god redovisningssed. har utsett ett särskilt råd (redovisningsrådet) med huvudsakliguppgift att utarbeta och utfärda rekommendationer om god redovisningssed ibörsföretag och andra större bolag.Bestämmelser om revision beträffande aktiebolag och ekonomiska föreningarfinns i aktiebolagslagen resp. lagen om ekonomiska föreningar. För vissa andraföretag finns föreskrifter om revision i lagen om årsredovisning m.m. i vissaföretag.Regeringens förslag till medelsanvisning beträffande Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssed och bokföringsnämnden föranleder inte någraerinringar från utskottets sida. Utskottet tillstyrker bifall tillpropositionen i dessa delar.I motion L201 av () framhålls att tiden nu är mogen för attmiljöfrågor uppmärksammas i redovisningen. Sålunda bör enligt motionären iårsredovisningen särskilt anmärkas i vilken omfattning som företaget haft attutbetala miljöavgift eller miljöskatt. Motionären anser också att en skuldeller ansvarsförbindelse som ett företag ådragit sig till följd av att det inteefterlevt koncessionsbestämmelser eller annars åstadkommit miljöskada börnoteras i årsredovisningen. Det är vidare enligt motionären angeläget attregler meddelas om miljörevision så att auktoriserade revisorer, vilka allmäntsett saknar kompetens att bedöma miljöfrågor, i enlighet med god revisionssedskall kunna anlita särskilda miljörevisorer.Utskottet vill erinra om att motioner om miljöredovisning i företagbehandlats i såväl som . Då frågan prövades år1990 (bet. 1990/91:LU2) hänvisade utskottet till att spörsmålet rymdes inomramen för direktiven till miljöskyddskommittén.Den tillsatta miljöskyddskommittén (ME 1989:04) överlämnade 1991 principbetänkandet (SOU 1991:04) Miljölagstiftningen . Ibetänkandet tar kommittén ställning till utformningen i stort av den framtidamiljölagstiftningen och till vilka väsentliga ändringar som bör genomföras isamband med en sådan ny lagstiftning. Enligt kommittén börtillsynsmyndigheterna på miljövårdsområdet med rimliga mellanrum gå igenom deverksamheter för vilka de har tillsyn för att bedöma behovet av omprövning avtidigare givna tillstånd. Som underlag för sådana bedömningar börtillståndshavarna, enligt kommitténs mening, kunna åläggas att inför utgångenav den löpande tillståndsperioden i en särskild miljörapport särskilt redogöraför de omständigheter som kan vara av betydelse för frågan om behovet av enomprövning av villkoren för verksamheten. Miljöskyddskommitténsprincipbetänkande redovisades i proposition 1990/91:90 En godlivsmiljö. I anslutning till redovisningen uttalade regeringen att kommitténbör fortsätta sitt arbete i enlighet med de ursprungliga direktiven. Uttalandetföranledde inte några erinringar vid riksdagsbehandlingen av propositionen(bet. 1990/91:JoU30).Vid riksdagsbehandlingen (bet. 1991/92:LU10) konstateradeutskottet bl.a. att spörsmålet om miljöredovisningar för företag som bedriverenligt miljöskyddslagstiftningen tillståndspliktig verksamhet är uppmärksammatinom det utredningsarbete som miljöskyddskommittén fullgör. Något särskilttillkännagivande i saken var därför inte nödvändigt. På hemställan av utskottetavslog de då aktuella motionerna.Även spörsmålet om särskilda miljörevisorer i företagen har behandlats avriksdagen med anledning av motionsyrkanden.Senast prövades frågan i samband med behandling avregeringens proposition om en god livsmiljö och ett stort antal motioner påmiljöområdet (se bet. 1990/91:JoU30). erinrade om att detprimära ansvaret för verksamheter som bedrivs inom ramen förmiljöskyddslagstiftningens regler vilar på företag och andra huvudmän förverksamheterna. Egenkontrollen är basen för myndigheternas tillsyn ochkontroll. Den som har tillstånd enligt miljöskyddslagen (1969:387) är sedan den1 skyldig att avge en miljörapport till tillsynsmyndigheten.I rapporten skall, fortsatte utskottet, redovisas bl.a. vilkamiljöskyddsåtgärder som har vidtagits och resultaten av dessa. på att allt fler företag frivilligt inlett en verksamhet med internmiljörevision som ett viktigt led i egenkontrollen och som grund förmiljörapporterna. Utskottet hänvisade vidare till att länsstyrelserna under desenaste åren fått väsentligt stärkta resurser för tillsynsarbetet. Det varenligt utskottet ännu för tidigt att bedöma effekten av den skärptaegenkontrollen och tillsynsverksamheten. Utskottet var därför inte berett att iförevarande sammanhang förorda något riksdagsuttalande i den riktning somangetts i motionerna. avslog motionerna i fråga (rskr. 1990/91:338).Då frågorna nu åter aktualiserats vill utskottet peka på att miljöfrågor fåtten framträdande plats i årets budgetproposition. I finansplanen (prop.1991/92:100, bilaga 1) redovisar regeringen i en särskild bilaga (bilaga 1.5)ett antal principer som regeringen anser bör läggas fast för ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Utgångspunkten, anges det, är att de ekonomiskastyrmedlen i många fall bör användas i kombination med regleringar och andraåtgärder. Ett viktigt komplement till styrmedlen är information om sambandenmellan miljö och ekonomi. Mer information om miljöproblem och samverkan mellanmiljö och ekonomi kan enligt regeringen underlätta den enskildesansvarstagande. Regeringen redovisar även ett antal åtgärder som den anser börvidtas för att utveckla informationen.I anslutning till det anförda vill utskottet också hänvisa till attEG-kommissionen lagt fram ett förslag till förordning ommiljörevision. Enligt förslaget skall företag frivilligt kunna registreraenskilda anläggningar i det system som tillskapas genom förordningen samtanvända systemet i sina kontakter med allmänheten. Avsikten är att företagendärmed skall förbinda sig till en hög miljöskyddsnivå och till att blikontrollerade av oberoende miljörevisorer.Med hänsyn till regeringens uttalanden i årets finansplan rörandemiljöfrågorna och mot bakgrund av vad som i övrigt redovisats ovan utgårutskottet från att spörsmål om miljöredovisning i företag kommer attuppmärksammas av regeringen. Något särskilt tillkännagivande från riksdagenssida med anledning av motion L201 är därför inte nödvändigt, och utskottetavstyrker bifall till motionen.I motion L206 av () anförs att den offentliga årsredovisningenenligt gällande regler måste uppställas på ett visst formellt sätt som avvikerfrån den datamässigt framställda löpande bokföringen. Härigenom åsamkas enligtmotionären företagen ett onödigt merarbete och onödiga kostnader förkonsulthjälp. Särskilt för småföretag kan detta arbete bli betungande.Motionären pekar på vissa redovisningsregler som bör kunna avskaffas för attunderlätta redovisningen för inte minst småföretagen. Enligt motionären börkommittén för översyn av redovisningslagstiftningen få tilläggsdirektiv att taupp frågorna.Hösten 1991 fattade regeringen beslut om att tillkalla en kommitté för enallmän översyn av redovisningslagstiftningen. Kommittén, som ännu intetillsatts, har enligt sina direktiv (dir. 1991:71) som en av sinahuvuduppgifter att överväga vilka lagändringar och andra åtgärder som ärpåkallade för att anpassa redovisningslagstiftningen till den snabba utvecklingsom ägt rum på redovisningsområdet såväl i som internationellt.Kommittén bör vidare ta upp bl.a. frågan om vilka syften somredovisningslagstiftningen skall tillgodose och om det därvid -- mot bakgrundav att företagens årsredovisningar traditionellt tjänat som underlag också förbeskattningen -- exempelvis finns anledning att ompröva sambandet mellanredovisning och beskattning. Enligt direktiven bör kommittén även behandlafrågan huruvida den nuvarande uppdelningen av redovisningslagstiftningen i delsen generell bokföringslag, dels olika associationsrättsliga lagar ärändamålsenlig samt i vilken utsträckning lagstiftningen bör ha karaktär av ettramverk som fylls ut av normgivning av annat slag. Kommittén bör därvidöverväga vilka principer som bör gälla för sådan kompletterande normgivning somsker genom rekommendationer av olika expertorgan på redovisningsområdet.Utredningsuppdraget bör enligt direktiven vara slutfört före den 1 december1993.Regeringen har beslutat tilläggsdirektiv till kommittén för enöversyn av redovisningslagstiftningen (dir. 1992:19). har regeringenbeslutat 1990 tillsatta aktiebolagskommittén(Ju 1990:08). Tilläggsdirektiven innebär bl.a. att uppgiften att föreslå delagändringar på bolagsrättens område som erfordras med hänsyn till deteuropeiska integrationsarbetet såvitt avser redovisningsområdet förs över frånaktiebolagskommittén till kommittén för översyn av redovisningslagstiftningen.Enligt utskottets mening ligger de spörsmål om redovisning som tas upp imotionen inom ramen för det arbete som kommittén för översyn avredovisningslagstiftningen skall bedriva. Utskottet utgår från att frågornaockså uppmärksammas i utredningsarbetet. Något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida med anledning av motion L206 är således inte erforderligt, ochutskottet avstyrker bifall till motionen. beträffande av god redovisningssedatt till Bidrag till av godredovisningssed för /93 under andra huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,2. beträffande bokföringsnämndenatt till för /93 under sjundehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,3. beträffande miljöredovisning och miljörevisoreratt avslår motion 1991/92:L201,4. beträffande förenklade bokföringsregleratt avslår motion 1991/92:L206.Stockholm den 10 mars 1992På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), StigRindborg (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.