bet · GF01AU11 · 1992-04-28 00:00:00 — Skulle emellertid utvecklingenbli sådan att ytterligare åtgärder anses erforderliga för /93utgår utskottet från att regeringen återkommer till under hösten1992. Utskottet avstyrker därmed motion A265 (nyd).Sysselsättning i byggbranschen, olika regioner m.m.I detta avsnitt kommer utskottet att behandla motioner som rörbyggsysselsättning, arbetsmarknadspolitiska insatser i olika regioner, facketsroll vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt vissa frågor rörandegränsboende. Motioner som behandlar specifika arbetsmarknadspolitiska åtgärderbehandlas senare i framställningen.ByggsysselsättningUtskottet vill inledningsvis redovisa att utskottet gemensamt medbostadsutskottet anordnade en offentligutfrågning om byggsysselsättningen. Deltagande vid utfrågningen samt protokollhar som bilaga fogats till bostadsutskottets betänkande 1991/92:BoU16. Iinledningen till betänkandet BoU16 ger bostadsutskottet en översikt överbostadsproduktionen, byggsysselsättningen m.m. Utskottet hänvisar till dessaunderlag.Först behandlar utskottet 13 motioner om byggsysselsättningen.Ian och i (nyd) anser i motion Bo236 attdagens byggkris både är strukturell och konjunkturell och att en anpassningtill en betydligt lägre nivå än under de överhettade åren i slutet pååttiotalet måste accepteras. För att undvika arbetslöshet och förlust av andrastora värden bör byggandet inriktas på främst produktion avålderdomshem, renovering av bostäder, skolor och sjukhus enligt motionärerna.I motionerna Bo211 av m.fl. (s) och Bo235 av ReynoldhFurustrand (s) pekas på den stora arbetslösheten inom byggbranschen. Främstaorsaken till arbetslösheten är enligt motionärerna de ändrade reglerna förbostadsfinansiering. I motion Bo235 begärs också ett tillkännagivande attåtgärder snabbt bör sättas in för att undvika att situationen på byggmarknadenblir katastrofal.I motion A278 av () föreslås att arbetslösheten inombyggsektorn motverkas genom att man stimulerar kommunerna att starta ettnödvändigt underhållsprogram av skolfastigheter m.m. Byggsektorn måste nuanpassas till en lägre nivå som ryckighet måste motverkas.I motion A272 av m.fl. (s) framhålls att åtgärder måste sättasin för en kraftig stimulans av byggandet i . I motionen nämns atten lång rad kommunala byggnadsinvesteringar är färdiga att sättas i gång omekonomiska förutsättningar skapas, bl.a. inom sjukhus och kommunikationer.Anita m.fl. (s) begär i motion A277 ett tillkännagivande tillregeringen angående behovet av byggstimulanser i . Redan nukan åtgärder vidtas som skapar jobb och utbildning och förnyarbostäder m.m. samt ger förutsättningar för företagen att växa sig starkare.I motion Bo237 tar m.fl. (s) upp byggandets betydelse försysselsättningen i den västsvenska regionen. Arbetslösheten har ökat snabbt desenaste månaderna på grund av olika osäkerhetsfaktorer, bl.a.finansieringsfrågan. I den västsvenska regionen finns det många angelägnaförslag på olika objekt som kan tidigareläggas och som är av betydelse såvälför regionen som för landet.Jan m.fl. (s) pekar i motion A241 på behovet av åtgärder för ökadsysselsättning i . Vägar, VA-nät, skolupprustning, lägenhetsrenoveringskulle enligt motionärerna innebära både angeläget byggande och viktiga jobb.I motion A262 av m.fl. (s) begärs att regeringen vidtaråtgärder -- byggande av bostäder, tidigareläggning av investeringar etc. -- somökar byggnadsverksamheten i Mittenälvsborg.Sten (nyd) begär i motion A273 ett tillkännagivande omsysselsättningskrisen i . Vidare föreslås att regeringentillsätter en utredning för att redovisa de totala samhällsekonomiska kostnaderför som skulle bli följden av att byggsektorn inte fungerar inomlänet samt att omedelbara och konkreta åtgärder vidtas för att stimulerabyggsektorn inom län.Lena m.fl. (s) anför i motion A258 att i augusti1992, om inget görs, kommer att ha den högsta byggarbetslösheten i landet,nämligen . Det är nu -- när byggkostnaderna är låga och en fjärdedel avbyggarbetskraften går arbetslös -- stimulanser bör ges till reparations- ochombyggnadsarbeten för bostäder, sjukhus och skolor enligt motionärerna.Arbetslösheten i den värmländska byggbranschen tas upp i motion A240 avLisbeth Staaf-Igelström (s). Behov finns av bostadsombyggnad, skolupprustningm.m. måste enligt motionären åtgärder och stimulansertill för att skapa arbete inom byggbranschen i Värmland.Inger () framhåller i motion A267 att storstäderna har mycketstora problem när det gäller att tillgodose invånarnas behov av service ochsamtidigt klara av sin ekonomi. Motionären begär ett tillkännagivande att medelför arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör användas inom byggnadsbranschen. bör -- inom budgetramarna -- redan beslutade investeringartidigareläggas.U t s k o t t e t ser liksom motionärerna allvarligt på läget med denstigande arbetslösheten inom byggnadsindustrin. Ojämnheten inombyggsysselsättningen illustreras av arbetskraftsundersökningarnas statistik.Genomsnittligt antal sysselsatta inom byggnadsindustrin i mars månad 1992uppgick till 275 000 personer. Motsvarande tal har under de senaste årenuppgått till 275 000 (1989), 314 000 (1990) och 319000 (1991). Enligt AMSstatistik uppgick arbetslösheten bland byggnadsarbetarna till 17,av samtliga medlemmar i byggkassorna. Regionalt förelåg stora skillnader;sämst var läget i med arbetslöshet inom byggkassorna.Även , och hade arbetslöshetstalpå . Enligt AMS prognos kan byggarbetslösheten för hela landet uppgåtill . Utskottets uppmärksammande av problemen inombyggsysselsättningen och byggbranschen var bakgrunden till den förbostadsutskottet och arbetsmarknadsutskottet gemensamma offentligautfrågningen, som berörts inledningsvis i detta avsnitt.Vid utfrågningen framkom bl.a. att byggnadsindustrins ochbyggsysselsättningens minskning är ofrånkomlig och att denna process medförbehov av ordnade former under anpassningen. Utfrågningen vittnade också om enoro att regeringens satsningar på projekt inom infrastrukturområdet inte kommeri gång , beroende på olika omständigheter sammanhängande med långaprojekteringstider och oklarheter inom finansieringen.Från utskottets sida kan konstateras att utfrågningen gav ytterligareunderlag för att betona vikten av samarbete mellan AMS och de storakommunikationsverken, som i första hand är aktuella vidinfrastruktursatsningar. Utskottet utgår från att sådana institutionellaförhållanden kan skapas att infrastruktursatsningarnas tidigareläggning kangenomföras och få avsedda effekter på arbetsmarknaden.Utskottet vill peka på att regeringen i kompletteringspropositionen harframlagt förslag som innebär ytterligare investeringar inominfrastrukturområdet. Bland annat gäller det underhållsarbeten och mindrevägobjekt och i någon utsträckning järnvägar i regioner med hög arbetslöshet.Sådana investeringar har enligt utskottets uppfattning dels kortsiktigbetydelse för att motverka arbetslöshet, dels långsiktig betydelse förnäringslivet och den regionala utvecklingen. Vidare finns förslag ikompletteringspropositionen angående statliga byggnadsinvesteringar, bl.a. inomhögskolans område och inom kulturområdet. En förstärkning av beredskapsmedelbör i första hand användas till upprustning av skolans fysiska arbetsmiljö,s.k. skogliga beredskapsarbeten samt beredskapsarbeten inom naturvårdsområdet.Därutöver finns förslag om ytterligare medel för ny- och ombyggnad av småsamlingslokaler m.m.Enligt utskottets uppfattning möter de av regeringen föreslagna insatsernainom byggsektorn en stor del av de krav som motionärerna har fört fram. Medtanke på att flera av motionsönskemålen har en regional profil vill utskottetdärutöver framhålla vikten av att beslut fattas i ordinarie ordning, dvs. avberörda länsstyrelser, kommuner osv. Beträffande fördelningen av deregionalpolitiska medlen inom ramen för det s.k. länsanslaget liksom dearbetsmarknadspolitiska medlen vill utskottet upprepa sitt uttalande från detregionalpolitiska betänkandet (1991/92:AU13), nämligen att medlen fördelasmellan länen i enlighet med problemens svårighetsgrad.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet aktuella yrkanden imotionerna A240, A241, A258, A262, A267, A272, A273, A277, A278, Bo211, Bo235,Bo236 och Bo237.För att stimulera byggsysselsättningen anser Socialdemokraterna i motion A225att AMS bör få ett särskilt anslag för räntebidrag till kommuner ochlandsting för bygginvesteringar, ny- eller ombyggnad ellerreparationsarbeten, som tidigareläggs. Det kan enligt motionen bli fråga ominvesteringar i bl.a. skolor och sjukhus. Investeringarna måste påbörjas senasti och får inte finnas med i kommunens byggplaner för i år.Sammanlagt bör 780 milj.kr. anslås för räntekostnaderna under högst två år.Kostnaden för /93 kan beräknas till 390 milj.kr.U t s k o t t e t vill hänvisa till att kompletteringspropositioneninnehåller förslag om till infrastrukturinvesteringaroch till statligt byggande. Utan att föregripa behandlingen av dessa förslaganser utskottet att det är positivt att ytterligare resurser satsas på åtgärdersom syftar till att motverka byggarbetslösheten.Förslag motsvarande det nu föreliggande socialdemokratiska förslaget harbehandlats tidigare av bostads- och finansutskotten, senast i finansutskottetsav godkända betänkande 1991/92:FiU10 . I dettabetänkande anför finansutskottet att man delar bostadsutskottets uppfattningatt problem förknippade med lokal- och anläggningsbeståndets standard är avolika karaktär och omfattning i skilda delar av landet och att det därför ärmindre lämpligt att vidta åtgärder med en så generell inriktning sommotionärerna föreslår. Liksom bostadsutskottet anser finansutskottet att detprimärt är en angelägenhet att svara för underhåll av lokaler ochanläggningar och att nuvarande ansvarsfördelning i dessa frågor bör bestå.Arbetsmarknadsutskottet har inte någon annan uppfattning än finans- ochbostadsutskotten och avstyrker därför motion A225 i aktuell del.I motion A272 av m.fl. (s) yrkas vidare att regeringen tarinitiativ för att tillförsäkra gymnasieelever praktikplats påbyggarbetsplatser. Bakgrunden är att många av de ca 1 000 eleverna pågymnasieskolans bygg- och anläggningslinje i riskerar attinte kunna fullfölja sina studier på grund av att det saknas arbetsplatser därde kan göra den praktik som ingår i utbildningen.U t s k o t t e t delar motionärernas uppfattning att möjligheterna atterhålla en praktikplats på en byggarbetsplats kan försvåras under den nurådande situationen på byggarbetsmarknaden.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande 1991/92:UbU3y tillarbetsmarknadsutskottet -- vilket fogas till detta betänkande som bilaga 6-- tagit upp det allmänna problemet att tillgången på praktikplatser kan minskai och med att ett nytt system med ungdomspraktik träder i kraft. Enligt vadutbildningsutskottet erfarit finns det ett väl etablerat samarbetemellan skolan och arbetsförmedlingen samt andra berörda. Utbildningsutskottetutgår således från att behovet av praktikplatser för ungdomar i kommunensuppföljningsverksamhet kommer att beaktas även i fortsättningen.Arbetsmarknadsutskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck iutbildningsutskottets yttrande och utgår från att berörda parter även inombyggutbildningen på motsvarande sätt har möjligheter att med flexibla åtgärderlösa problemen. Utskottet avstyrker därmed motion A272 i denna del.Den arbetsmarknadspolitiska situationen i olika regioner m.m.I motion A255 av m.fl. (s) anförs att i fråga om arbetslöshetär län det län som är mest utsatt i . Särskildaresurser måste tilldelas länet som riskkapital och stöd för utveckling ochetablering. Motionärerna föreslår att ett programarbete som utgår från länetsförutsättningar och möjligheter inleds. Syftet bör vara att främja en positivnärings- och sysselsättningsutveckling.Olle m.fl. (fp) tar i motion A434 upp arbetsmarknadssituationen iSkåne. Arbetslösheten drabbar ungdomarna hårt. Kommunernas skyldighet attställa inskolningsplatser till ungdomarnas förfogande står knappast till buds när kommunerna står inför nedskärningar. Vidare begärs i motionen att FosiePersonalserviceföretag i skall få dispens frångällande lagstiftning vad gäller arbetsförmedlingsverksamhet. Den föregåenderegeringen har nekat att ge sådan dispens.Birgitta m.fl. (s) tar i motion A252 upp frågan om samhälletskostnader i samband med arbetslöshet. Enligt motionärerna behövs det en bättresamordning mellan försäkringskassa, arbetsförmedling, sjukvård och socialamyndigheter för att kunna utnyttja de ekonomiska resurserna. I länbör åtgärder sättas in på utbildningsområdet för att höja kompetensen.I motion A482 av m.fl. (s) framhålls behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser i . I det nuvarande ansträngdaläget är det ytterst angeläget att påskynda infrastrukturella satsningar ochutbildningsinsatser. Även beredskapsarbeten fyller en viktig funktion.I motion A416 av m.fl. (s) pekas på behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser i kommun. Mot bakgrund av 6%arbetslöshet i kommunen har tillsammans med kommun,länsarbetsnämnden, utvecklingsfonden m.fl. gjort en inventering över tänkbarainsatser. Förutom 300 milj.kr. i extra medelstilldelning -- enligtlänsstyrelsens bedömning -- bör arbetsförmedlingen i förstärkas under entvåårsperiod.U t s k o t t e t vill inledningsvis anföra att flera av de ovannämndakraven till stora delar överensstämmer med de motionsyrkanden som utskottetbehandlat tidigare i sitt av godkända betänkande1991/92:AU13 om regionalpolitik. I betänkandet redovisar utskottet att läget påarbetsmarknaden med stor arbetslöshet och sjunkande efterfrågan på arbetskraftgäller såväl de regionalpolitiskt prioriterade områdena som landet i övrigt. Idetta betänkande -- till vilket utskottet hänvisar -- redovisas vidareproblembilden, arbetslöshetsutvecklingen och åtgärderna för såväl Skånelänensom och län.Enligt utskottets uppfattning är det i första hand den ekonomiska situationeni landet som är problemet. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utgör en delav den ekonomiska politiken och syftar till att åstadkomma en väl fungerandearbetsmarknad. Utskottet kommer i det följande att behandla de olika delarna iarbetsmarknadspolitiken, bl.a. beredskapsarbeten. Utskottet biträderregeringens uppfattning i propositionen att antalet beredskapsarbetenytterligare kommer att öka från nuvarande nivå (avsnittet Beredskapsarbeten).Som framgått tidigare i detta betänkande är det AMS som fördelar de medel somanslås till arbetsmarknadspolitiken efter problemens svårighetsgrad i de olikalänen.Beträffande situationen i vill utskottet erinra om att regeringen ibörjan av mars har fattat beslut om 13 milj.kr. till allmännanäringslivsbefrämjande åtgärder i . Utöver dessa medel harLänsarbetsnämnden i i ordinarie budget under innevarande år anslagit149 milj.kr. för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i . Till detta skallläggas extra anslag på 32 milj.kr.Utskottet instämmer helt med motion A434 att ungdomarna drabbas hårt avarbetslösheten. i framställningen kommer ungdomarnas situation ochförslag till åtgärder att diskuteras mot bakgrund av proposition 1991/92:124 omarbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar under 25 år.Vad gäller verksamheten i industribyn i Fosie har utskottet inhämtat att enansökan om dispens från lagstiftningen om arbetsförmedling ligger påregeringens bord. Utskottet har tidigare behandlat frågan om dispens för FosiePersonalservice i (1990/91:AU20). Därvid anförde utskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande att det inte ankommer på att taställning till om en viss konkret verksamhet utgör förvärvssyftandearbetsförmedling eller ej och inte heller om tillstånd bör lämnas tillverksamhetens bedrivande. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna frågaoch ställer sig således avvisande till motionärernas krav.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet aktuella yrkanden imotionerna A252, A255, A416, A434 och A482.Fackets roll vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder tas upp i motion A202av och (). I motionen påtalas denintressekonflikt som kan uppstå mellan en redan anställd s.k. deltidsmarkerareoch den som får temporärt arbete hos samme arbetsgivare som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Motionärerna anser att ett yttrande bör inhämtasfrån den fackliga organisationen vid ansökan om arbetsmarknadspolitiskt stöd.U t s k o t t e t har behandlat motioner med motsvarande innehåll i en radår. I förra årets arbetsmarknadspolitiska betänkande 1990/91:AU11 avstyrktesyrkandet. Utskottet var inte berett att ställa sig bakom motionärernas begäran,bl.a. eftersom de arbetsmarknadspolitiska stöden måste sättas in snabbt.Utskottet står även kvar vid samma uppfattning. Inte minst i nuvarandearbetsmarknadsläge är en snabb, enkel och effektiv handläggningsordning av storvikt. Motionen avstyrks.I motion A230 av m.fl. (m) pekas på behovet att skapa bättreförutsättningar för en gemensam nordisk arbetsmarknad. Motionärerna anför attdet inte är problemfritt att arbeta eller bo i för en ellertvärtom. Som exempel anförs att den s.k. endagsregeln gör att många svenskarsom arbetar i blir helt utan skydd vid permittering eller arbetslöshet.Det är nämligen helt omöjligt för t.ex. en arbetare på oljefälten i Nordsjönatt återvända hem . Vidare är det inte möjligt för norrmän att gå påarbetsmarknadskurs i . Ytterligare exempel inom skatte- ochtrafikområdet anförs i motionen.U t s k o t t e t har sympati för motionens syfte att skapa en bättrenordisk arbetsmarknad. Problemen i detta sammanhang är också uppmärksammade ochföremål för diskussion. Flera av de berörda frågorna behandlades på enkonferens om gränsproblem, som hölls den 1--på . Vidarefinns en svensk-norsk blandad kommission för ekonomiskt samarbete som möttesden och gick igenom dylika problem. På svensk sida finns för övrigt enarbetsgrupp som skall se över problemen i det gränskommunala samarbetet. Vidarehar det skapats en särskild arbetsgrupp för gränskontroller inom organisationenför EG-förhandlingarna. I detta sammanhang kan tilläggas att inom den nordiskaramen fortskrider arbetet med att fastställa ett av Nordiska ministerrådetframlagt förslag till en ny nordisk konvention om social trygghet. Med tanke påde ansträngningar som görs för att lösa de svensk-norska gränsproblemen anserutskottet att något tillkännagivande med anledning av motionen inte ärpåkallat. Den avstyrks således.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader1990/91 Utgift 2 474 525 000 Anslagssparande* 118 543 0001991/92 Anslag 2 611 139 0001991/92 Anslag exkl.mervärdesskatt 2 530 013 0001992/93 Prop. 2 810 242 000*exkl. mervärdesskatt.Från anslaget betalas utgifterna för arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader, exkl. utgifterna för den yrkesinriktade rehabiliteringeninom arbetsmarknadsinstituten (). Utgifterna avser löner m.m. förverksamheten vid arbetsförmedlingen, länsarbetsnämnden och AMS. I utgifternaingår verkets kostnader för planering av hur landets arbetskraft skallutnyttjas under beredskaps- och krigstillstånd.Under anslaget B 1 (s. 59--63) föreslår regeringen att skall1. medge att regeringen får bemyndiga AMS eller, efter AMS bestämmande,länsarbetsnämnderna att under /93 besluta om avskrivning avlånefordran som inte överstiger . uppkommen inom arbetsmarknadsverketunder de förutsättningar som gäller för /92,2. godkänna att högst . av medlen under anslaget får användasför insatser inom den yrkesinriktade rehabiliteringen,3. till förvaltningskostnader för /93anvisa ett ramanslag på 2 810 242 000 kr.1991/92 Beräknad ändring 1992/93exkl. mer- värdes- FöredragandenskattBudgetFörvaltningskostnader 2 530 013 000 +280 229 000(därav lönekostnader) (1 728 787 000) (+148 087 000)Kulturarbetsförmedling 0 -0 -2 530 013 000 +280 229 000Budgetramen för budgetåren 1992/93--1993/94 har beräknats till5536038000 kr.Som framgår av ovanstående sammanställning är lönekostnaderna den störstautgiftsposten inom anslaget.I propositionen lämnas följande sammanställning över tjänstgörande,årsarbetare och lönekostnad under /91 finansierade dels överanslaget B 1. förvaltningskostnader, dels över andraanslag.Placering Antal Antal Löne-tjänst- årsar- kostnadgörande betare (1 000-tal kr. )AMS 494 464 138 946Länsarbetsnämnder 1 794 1 572 374 377Arbetsförmedling 6 068 5 413 1 270 976AMU-förläggningar 42 35 3 911Ami 2 510 2 266 575 171SUMMA 11 029 9 750 2 363 381Fördelning av lönekostnader /91 (1 000-tal kr. )förvaltnings-kostnader (anslaget B 1) 1 593 320Ami (anslaget C 3) 518 270Anställda med lönebidrag 120 383Övriga anslag 131 408SUMMA 2 363 381Arbetsmarknadsverkets organisation m.m.I motion A222 av och (nyd) vill motionärernaha ett tillkännagivande om nedläggning av länsarbetsnämnderna () ocharbetsmarknadsinstituten (). Till stöd för dessa krav anförs följande: LANkräver en omfattande administration. Ansvaret för länen kan ligga centralt. Denkommunikation som behöver ske med t.ex. andra länsorgan kan numera ske viainteraktiv video. Skälet till nedläggning av är att utredningsverksamhetenbör ligga under arbetsförmedlingarna. Nuvarande utredningsresurser bör förasöver till arbetsförmedlingarna. Om dessa motionsyrkanden inte kan bifallasbegär motionärerna att en utredning tillsätts med uppgift att ge förslag omrationaliseringar av och . Slutligen begärs att en utredningtillsätts med uppgift att föreslå effektiviseringar av verksamheten vidarbetsförmedlingarna.Arbetsmarknadsverket () omfattar () och enlänsarbetsnämnd () i varje län. I länsarbetsnämnderna ingår bl.a. denoffentliga arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten (). leda, samordna och utveckla den arbetsmarknadspolitiska ledningen ilänet. uppgift är att genom arbetsförberedande åtgärder ge stöd tillhandikappade och vissa andra sökande som behöver hjälp att få ett arbete.U t s k o t t e t kan inte dela uppfattningen att den verksamhet som i dagbedrivs inom skulle centraliseras på sätt motionärerna föreslår. Under enföljd av år har statsmakternas strävan i stället varit att i så storutsträckning som möjligt decentralisera verksamheten vid AMV. Utskottet kaninte heller mot bakgrund av det underlag som lämnas i motionen biträdaförslaget om att utredningsresurser skall föras över tillarbetsförmedlingarna. Med det anförda avstyrker utskottet motion A222 i berördadelar.B e t r ä f f a n d e motionärernas krav på rationaliseringsutredningar villutskottet i detta sammanhang peka på att har inlett engranskning av roll och finansiering. Enligt vad arbetsmarknadsministernuppger i budgetpropositionen avser han att inför nästkommande budgetåråterkomma med förslag till sådana förändringar som granskningen kan geanledning till. Det får ankomma på AMS som central förvaltningsmyndighet attbedöma i vilken utsträckning det behövs interna översynsutredningar inomverket. Med det anförda avstyrker utskottet motion A222 i aktuella delar.I motion A257 av m.fl. (fp, s, m, c, v)vill motionärerna ha ett tillkännagivande om stärkta resurser tillarbetsförmedlingen i m.m. De påtalar de negativa konsekvensernaför kommun av en ny fördelningsmodell för resurserna till länetsolika förmedlingar som länsarbetsnämnden infört.U t s k o t t e t konstaterar att de frågor som tas upp i motionen måstelösas inom arbetsmarknadsverket. Det ankommer på verket att bedöma var behovetav insatser är störst och därefter besluta om fördelning av tillgängligaresurser. Med det anförda avstyrks motionen.I motion A266 av m.fl. (kds) anser motionärerna att detbehövs klara riktlinjer för att kunna utnyttja högutbildade invandrare på densvenska arbetsmarknaden. Motionärerna pekar på ett framgångsrikt projekt iVästerbotten där länsarbetsnämnden tillsammans med har arbetatför att skapa kontaktvägar mellan högskoleutbildade invandrare och företagen.U t s k o t t e t har tagit upp frågan om invandrarnassituation på den svenska arbetsmarknaden och därvid även pekat på projekt somsärskilt vänt sig till högutbildade invandrare (bet. 1990/91:AU11). I åretsbudgetproposition poängterar arbetsmarknadsministern att invandrarnas situationpå arbetsmarknaden måste stärkas.