bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Imotionen yrkas i stället att beslutar om en sänkningav det statliga partistödet för /94 att utgå med80 % av 1992/budgeterade belopp, för /95med och för /96 , allt i dagenspenningvärde.Konstitutionsutskottet avstyrkte under budgetpropositionensbehandling bl.a. en motion av liknande innehållsom Fi36 (1991/92:KU29). Mot beslutet reserverade sig HarrietColliander (nyd). I reservationen framförs att ett visst allmäntstöd till politiska partier är väsentligt för att undvikaekonomiskt inflytande i politiken från andra särintressen.Partistödet har emellertid enligt reservationen vuxit tillorimliga proportioner. Stödets omfattning måste därförsuccessivt reduceras. En sänkning av partistödet skulle även ökapolitikernas trovärdighet i allmänhetens ögon.Utskottets bedömningKonstitutionsutskottet har noterat vad regeringen föreslagitbeträffande en minskning av partistödet fr.o.m. nästamandatperiod. Utskottet vill inte tillstyrka ytterligareminskningar som föreslås i motionen. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrker motion Fi36 yrkande 6.HelgdagarMotionernaI motion Fi36 (yrkande 13) av m.fl. (nyd)hemställs att ger regeringen i uppdrag att tillsättaen utredning syftande till att ta bort varav enklämdagsframkallande sådan. Motionärerna anför att deförutsätter att den av regeringen föreslagna reduceringen avsemestern skall drabba alla lika oavsett omsemesterrätten grundas på lag eller avtal. Detta förutsätter attrespektive avtalsparter solidariskt ställer upp på detta.I motion Fi65 av m.fl. (s) framhålls attregeringens förslag om inskränkning av den lagstadgade semesternmed drabbar skilda grupper av löntagare olika, varförförslaget bör avvisas. Om inskränkning i berättigad ledighetskall ske bör alla drabbas lika. Motionärerna hänvisar även tillatt det i debatten har diskuterats att i stället avskaffaannandag som allmän helgdag.Utskottets bedömningFrån de utgångspunkter har att beaktavill utskottet för sin del inte förorda en utredning av frågan.Motionerna Fi36 yrkande 13 och Fi65, såvitt nu är i fråga,avstyrks därför.PresstödMotionenI motion Fi36 (yrkande 21) av m.fl. (nyd)föreslås att det nuvarande presstödet bör avvecklas på tre årmed början /94.Konstitutionsutskottet behandlade senast i samband medbudgetpropositionens förslag till anslag till presstöd bl.a.frågan om en avveckling av detta (1991/92:KU27).Konstitutionsutskottet hänvisade därvid till uttalanden iproposition 1989/90:78 om reformerat presstöd. I dennaframfördes att dagstidningarnas roll för demokratin motiverarett statligt stöd. Om inte de tidningar som befinner sig ikonkurrensmässigt underläge fick stöd skulle mångfalden minska.En sådan minskning skulle få negativa konsekvenser för läsarnasvalfrihet och opinionsbildningen i landet. Den i propositionen1989/90:78 föreslagna utformningen av presstödet hade i huvudsakgodtagits av (1989/90:KU31). Utskottet var därför inteberett att göra en annan bedömning än som gjorts då ochavstyrkte motionen om en successiv avveckling av presstödet.Utskottet tillstyrkte emellertid med hänvisning till detstatsfinansiella läget en minskning av anslagen tillutvecklingsstöd och distributionsstöd.I en reservation uttalade (nyd) beträffandepresstödet i allmänhet bl.a. följande. Dagspressens särställningi samhället kan starkt ifrågasättas. Det finns anledningatt anta att de särregler som gäller för dagspressens del intetillkommit i första hand för att skydda det fria ordet, den friaopinionsbildningen och konsumenternas bästa utan för atttillfredsställa det ekonomiskt-politiska etablissemanget. Detkan inte vara rimligt att ledamöter beslutar omsubventioner för dagstidningar som nästan samtliga harpartipolitisk bindning. Presstödet hör vidare inte hemma i ettfritt, öppet och demokratiskt land där fri konkurrens och mindrestatlig styrning eftersträvas. Presstödet borde därföravvecklas.Utskottets bedömningStora svårigheter skulle uppstå för dagspressen om motionenskrav skulle bifallas. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion Fi36 yrkande 21.Stockholm den 24 november 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), HansGöran (), (), (),(nyd), (), (), ElvySöderström (s) och von der Esch (m).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Stöd till politiska partierHarriet (nyd) anser att den del avkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittet Utskottetsbedömning som börjar med "har" ochslutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse:I där besparing och återhållsamhet är ett återkommandebudskap från politikerna till allmänheten bör politiker föregåmed gott exempel. Det är därför positivt att regeringen som ettled i de ekonomiska åtgärderna för att förbättra svensk ekonomiföreslår nedskärningar i stödet till de politiska partierna.Propositionens förslag innebär emellertid att en nedskärningskall ske först fr.o.m. nästa mandatperiod. Något skäl för attskjuta denna åtgärd först föreligger inte.Nedskärningen bör i stället ske med början /94.Partistödet har vuxit till orimliga proportioner.Dess omfattning måste oberoende av det ekonomiska lägetsuccessivt reduceras. Inte minst med tanke på de försämradestatsfinanserna kan en nedskärning inte ansestillräcklig. Utskottet anser i stället att partistödet börsänkas till för /94, till /95 och till för budgetåret 1995/96.2. HelgdagarHarriet (nyd) anser att den del avkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittet Utskottetsbedömning som börjar med "Från de" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Minskningen av semesterdagarna motiveras av detsamhällsekonomiska läget. En nedskärning av antalet lagstadgadesemesterdagar kommer emellertid att slå olika för skilda grupperberoende på om semestern regleras genom lag eller avtal. Detvore därför lämpligare om en indragning av ledigheten skedde iform av borttagande av helgdagar. Därvid kan påpekas att detfinns helgdagar som på grund av sin placering uppmuntrar tilluttagande av ytterligare ledighet. Utskottet förordar därför atten utredning tillsätts syftande till att ta bort ,varav en klämdagsframkallande sådan.3. PresstödHarriet (nyd) anser att den del avkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittet Utskottetsbedömning som börjar med "Stora svårigheter" och slutar med"yrkande 21" bort ha följande lydelse:Svenska dagstidningar är föremål för stora subventionerfrån staten. Således är dagstidningarna befriade från skyldighetatt betala mervärdesskatt och de erhåller stora summor frånstaten i form av presstöd. Denna dagspressens särställning isamhället kan enligt utskottets mening starkt ifrågasättas.Det statsfinansiella läget motiverar nu att presstödetavvecklas. Visserligen är konjunkturerna för dagspressen förnärvarande besvärliga. Så är emellertid också fallet för ettantal andra branscher i samhället. Någon anledning attsärbehandla just dagspressen i detta avseende kan enligtutskottet inte anses föreligga. Utskottet föreslår därför attpresstödet avvecklas successivt.Skatteutskottets yttrande1992/93:SkU3yBilaga 4Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominTill finansutskottetInledningFinansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttrasig över proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin och de motioner som har väckts i ärendet.De förslag som läggs fram i propositionen innefattaromfattande åtgärder på en rad områden. Enligt beräkningarna därkommer de offentliga utgifterna att reduceras med ca 30miljarder kronor och budgetens inkomstsida att förstärkas meddrygt . Avsikten är också att prövamöjligheterna att flytta över huvudansvaret för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen på arbetsmarknadens parter, något som påsikt kan minska de offentliga utgifterna ytterligare. Som ettförsta steg mot den nya försäkringsmodellen skall en allmänsjukförsäkringsavgift införas. -- Förslagen på skatteområdetberör skattesatsen för kapitalinkomster, förmögenhetsskatten,skattelättnaderna för allemanssparandet, reallöneskyddet iskatteskalan, grundavdraget vid inkomstbeskattningen, densärskilda löneskatten, mervärdesskatten, bensinskatten,beskattningen av kraftvärme och tobaksskatten. Höjningen avtobaksskatten, som skall träda i kraft (19öre per cigarrett och en höjning även för andra tobaksvaror),har redovisats separat och har redan tillstyrkts av utskottet(prop. 1992/93:52, SkU1).Förslagen grundar sig på en överenskommelse mellan regeringenoch Socialdemokraterna. Även Ny demokrati stöder förslagenshuvuddrag och nivå (motion Fi36 av m.fl.).Vänsterpartiet däremot föreslår en annan inriktning av denekonomiska politiken (motion Fi37 av m.fl.).Innebörden är huvudsakligen att man nu i stället bör stimuleraekonomin för att få i gång en ökad inhemsk efterfrågan och skall arbeta bort underskotten först när konjunkturenvänder. I motion Fi16 av (-) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag och godkänner vissa riktlinjer sombl.a. innebär att den inhemska efterfrågan stimuleras. Förutomdessa principiella ställningstaganden innehåller partimotionernaoch övriga motioner många mer eller mindre långtgående förslag ide olika frågor som sammanhänger med propositionen.Kapitalinkomstskatt och förmögenhetsskattHösten 1991 beslutade att sänka skatten påkapitalinkomster från , för reavinsterpå aktier m.m. . Motsvarande ändringar genomfördesför skattereduktionen för underskott. beslutade ocksåatt förmögenhetsskatten skulle avvecklas och avskaffas heltfr.o.m. När det gäller arvs- och gåvoskatt sänktesskatteuttaget kraftigt.I propositionen föreslås att sänkningen av skattesatsen förkapitalinkomster och för skattereduktionen skjuts upp till den 1januari 1995. Även avskaffandet av förmögenhetsskatten skjutsupp till . Skatteuttaget för reavinster påaktier m.m. berörs inte av förslaget och skall alltså enligtpropositionen ligga fast vid 25%.Yrkande 7 i motion Fi35 av m.fl. (s) ochyrkande 37 i motion Fi37 av m.fl. (v) innebär attskattesatserna för kapitalinkomster, och därmed ocksåskattesatsen för skattereduktionen, skall bestämmas permanenttill och att åtgärden skall omfatta alla kapitalinkomster.Vidare yrkas i motion Fi16 av (-) att detskatteuttag på som redan gäller för för vissavärdepappersfonder m.m. skall höjas till 30%.Den träffade överenskommelsen innebär endast att de åtgärdersom har beslutats på detta område och som ännu inte har börjattillämpas skall skjutas upp. Skattesatsen för reavinsterpå aktier m.m. omfattas inte av överenskommelsen. De skäl somår 1991 låg till grund för en särbehandling av sådana inkomstergäller fortfarande och utskottet har inte anledning att ändraståndpunkt i denna fråga. Utskottet tillstyrker alltsåpropositionen och avstyrker motionerna såvitt avserbeskattningen av kapitalinkomster.I motionen Fi37 yrkas också (yrkande 38) attförmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten återställs tillvad som gällde före beslut hösten 1991.Utskottet avstyrker motion Fi37 även i denna del.Allemanssparande m.m.De särskilda skattelättnaderna för allemanssparkonto ochungdomsbosparandet slopas enligt regeringens förslag fr.o.m.1993. Försäljningsvinster och utdelning på andelar iallemansfond beskattas dock liksom tidigare med 20%.I motion Fi16 av (-) anförs att det är fel attlåta beskattningen av allemansfondsparandet ligga kvar på 20%.Utskottet tillstyrker propositionen och föreslår av närmasttekniska skäl ett tillägg till övergångsbestämmelserna så attden skattefrihet som rått för bonusränta på ungdomsbosparande ifråga om bonus som har tillgodoräknats får bestå.Statlig inkomstskattI propositionen föreslås att skiktgränsen för statliginkomstskatt vid 1994 och taxeringar skall räknas uppendast med hänsyn till förändringarna av konsumentprisindex. reallöneskyddet på skall således intetillämpas vid dessa taxeringar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Förslaget innebäratt skiktgränsen vid taxering blir 190 600 kr.GrundavdragetGrundavdraget sänks enligt propositionen med fr.o.m.1995 års taxering. Det särskilda grundavdraget för pensionärerberörs inte av förslaget.I motion Fi37 yrkar m.fl. (v) -- yrkandena 50 och51 -- avslag på propositionen och att grundavdraget i ställetslopas för inkomster över brytpunkten. Förslaget i motioneninnebär också att avdraget trappas av gradvis för inkomster över150 000 kr.Som anförs i motionen innebär de avtrappningsregler sommotionärerna föreslår att marginalskatten ökar med 10procentenheter för inkomster i avtrappningsskiktet. Utskottetavstyrker detta förslag och tillstyrker propositionen.Löneskatt m.m.I syfte att förbättra kostnadsläget i näringslivet föreslås ipropositionen att arbetsgivaravgifterna sänks med 4,3procentenheter fr.o.m. , en fråga som fallerutanför skatteutskottets beredningsområde. Som en följd av dennasänkning föreslås bl.a. att också den särskilda löneskattensänks.I motion Fi37 av m.fl. (v) yrkas bl.a. -- i andrahand, som ett alternativ till en höjning av ATP-avgiften --avslag på propositionen i vad avser löneskatt m.m. (yrkandena55--58).Utskottet finner att följdfrågorna till den föreslagnasänkningen av arbetsgivaravgifterna bör lösas på det sätt somregeringen föreslår och avstyrker de aktuella yrkandena imotionen.SjukförsäkringsavgiftSom framgår av propositionen är regeringen ochSocialdemokraterna eniga om att tillsätta en beredning isyfte att genomföra en ny försäkringsmodell som innebär attsjuk- och arbetsskadeförsäkringarna flyttas ut ur statsbudgeten.Av statsfinansiella skäl, för att åstadkomma ett tydligaresamband mellan avgifter och sjukförsäkringsförmåner och som ettförsta steg mot en ny försäkringsmodell skall en allmänsjukförsäkringsavgift införas. I proposition 50 föreslås attdessa riktlinjer godkänns av . De konkreta förslagen omen sjukförsäkringsavgift läggs fram i proposition 136 ochinnebär att avgiften blir 0,av förvärvsinkomster upp till7,5 basbelopp med avdragsrätt vid inkomsttaxeringen.I motion Fi35 av m.fl. (s) yrkande 4 yrkas attde aktuella riktlinjerna ändras så att den planeradesjukförsäkringsavgiften skall tas ut som en icke avdragsgillnettoavgift, lika för alla inkomsttagare.I motion Fi37 av m.fl. (v) yrkas avslag påpropositionen i vad avser en sjukförsäkringsavgift.Enligt utskottets uppfattning är frågan omsocialförsäkringsavgiften i allt väsentligt ensocialförsäkringsfråga som faller utanför skatteutskottetsberedningsområde. Utskottet vill dock framhålla att enavdragsrätt för avgifter av detta slag är motiverad med hänsyntill grundläggande beskattningsprinciper liksom att deersättningar som kommer att utgå från försäkringen för förloradarbetsinkomst vid sjukdom och liknande givetvis bör anses somskattepliktiga. Utskottet har alltså inte något att erinra motregeringens förslag i denna fråga och avstyrker således aktuellamotionsyrkanden.FöretagsbeskattningI motion Fi37 av () yrkas (yrkande 39) attföretagsbeskattningen ses över i syfte att uppnå ett ökatskatteuttag, bl.a. genom att begränsa reserveringsmöjligheterna.Utskottet har tidigare avstyrkt liknande yrkanden frånVänsterpartiets sida, senast i betänkandet 1991/92:SkU30. Medhänvisning till dessa ställningstaganden avstyrker utskottetäven det aktuella yrkandet.MervärdesskattI propositionen föreslås att den tidigare beslutade sänkningenden av den generella mervärdesskattesatsen från25 till inte skall genomföras. Vidare föreslås att denlägre skattesatsen för livsmedel och vissa andra varor ochtjänster skall höjas från 18 till 21%.I motion Fi37 av m.fl. (v) yrkas avslag påpropositionen och att mat- och turistmomsen sänks till 15%fr.o.m. (yrkandena 44 och 48). Vidare yrkas imotion Fi36 av m.fl. (nyd) att momsen sänkstill för persontransporter och till 12,för hotell-och restaurangnäringarna.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att momsen börhöjas på det sätt som föreslås i propositionen och avstyrkeralltså motionsyrkandena.BensinskattI propositionen föreslås att bensinskatten höjs med /lför blyfri och med /l för annan bensin. Tillsammans medden beslutade höjningen av koldioxidskatten innebärdetta en prishöjning med ca 116 resp. 141 öreper liter, inkl. moms.I motionerna Fi37 (yrkandena 40 och 41) av m.fl.(v) och Fi17 av () yrkas avslag på propositioneni denna del och en regional differentiering av bensinskatten.Även motion Fi68 av m.fl. (nyd) innehålleryrkanden om avslag på propositionen i denna del (yrkande 1) och-- i andra hand -- om en regional differentiering av skatten.Den sistnämnda motionen innehåller också förslag om att detskattebortfall som dessa yrkanden kan medföra skall finansierasgenom en höjning av skatten på alkohol och tobak (yrkande 2)eller av fordonsskatten (yrkande 3).Enligt utskottets uppfattning bör en ökad beskattning avbilismen genomföras i form av höjd bensinskatt och inte genom enhöjning av fordonsskatten. Utskottet tillstyrker propositionenoch avstyrker motionerna i dessa delar.Frågan om en regionalt differentierad bensinskatt har utrettsi annat sammanhang, och utredningsresultatet visar att en sådandifferentiering inte är sakligt motiverad och skulle medföragränsdragningsproblem och redovisningsproblem. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet även dessa yrkanden.Utskottets ställningstagande till dessa frågor innebär attyrkande 2 i motion Fi68 om alkohol och tobak inte kan ansesaktuellt.Alkohol och tobakI motionerna Fi18 av m.fl. (c), Fi20 avCarl-Johan (), Fi28 av m.fl. (kds) ochFi37 (yrkande 49) av m.fl. (v) framställs yrkandenom skattehöjningar på alkoholdrycker.Alkoholbeskattningens höjd och utformning har prövatsav , och nya regler har genomförts med verkan fr.o.m.den 1 juli (prop. 1991/92:116, SkU25). Enligt utskottetsuppfattning finns det inte skäl att redan nu ompröva dessaregler. Utskottet avstyrker således dessa yrkanden.KraftvärmeVåren 1991 undantogs -- med verkan fr.o.m. -- bränsle som används för kraftvärmeproduktion från allmänenergiskatt (prop. 1990/91:88, SkU26). Undantaget begränsadestill allmän energiskatt och skulle inte avse koldioxidskatt.För elproduktionen skulle elskatt utgå på samma sätt somtidigare. Till grund för beslutet låg uppfattningen att manborde stärka konkurrenskraften hos kraftvärmeteknikensenergieffektiva och därmed miljövänliga samproduktion av el ochvärme.Under riksdagsbehandlingen av frågan framkom att den allmännaenergibeskattningen inte omfattar kraftvärme som producerades ivissa typer av anläggningar. I proposition 1992/93:50 anförs nuatt rättsläget för sådana anläggningar torde vara att ävenkoldioxidskatten får dras av i sin helhet och att olika teknikerför värmeproduktion kan ge olikheter i beskattningen. Attavdragsrätten i sådana fall omfattar även koldioxidskatten harnumera klargjorts av Regeringsrätten.Det förslag som läggs fram i propositionen innebär att 1991års undantag slopas och att såväl energiskatt som koldioxidskattskall tas ut för det bränsle som åtgår för värmeproduktionen ikraftvärmeanläggningar.I motion Fi37 av m.fl. (v) anförs att förslagetatt slopa avdraget för allmän energiskatt förkraftvärmeanläggningar inte främjar en miljövänligenergiproduktion. I motionen yrkas avslag på propositionen idenna del (yrkandena 42 och 43). (-) yrkar imotion Fi43 att befintliga kraftvärmeanläggningar undantas frånde föreslagna reglerna.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag men med denkompletteringen att den del av förslaget som avser 1991 årsundantag från energiskatt senareläggs . Som anförs ipropositionen bör man åstadkomma en större likformighet så attolika produktionstekniker för kraftvärme inte ger skillnader ibeskattningen. Därtill kommer att den rättspraxis som numeraföreligger innebär ett oförutsett och betydande skattebortfallsom kan medföra ej avsedda snedvridningar även i förhållandetill annan värmeproduktion. vill utskottet framhållaatt reglerna på energiområdet givetvis bör utformas på ett sättsom inte förrycker möjligheterna till en långsiktig planering.I förutsättningarna för beslut på energiområdetvåren 1992 har ingått att effekterna av kraftvärmens beskattningskall utredas. Någon sådan utredning har inte genomförts ochutskottet saknar nu underlag för en allsidig bedömning av dessafrågor.Utskottet anser mot denna bakgrund att ikraftträdandet såvittavser undantaget från energiskatt bör förskjutas . Denplanerade utredningen bör genomföras omgående och redovisas igod tid innan riksdagsbeslutet träder i kraft.Med denna ändring tillstyrker utskottet regeringens förslag idessa frågor och avstyrker motionerna till den del de inte ärtillgodosedda.FjärrvärmeEnligt vårens riksdagsbeslut på energiområdet (prop.1991/92:150, FiU30)skall någon allmän energiskatt inte utgå påbränsle som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriellverksamhet eller för växthusuppvärmning. Skatt som ändå hartagits ut i samband med produktion av sådan värme skallåterbetalas efter ansökan hos . Reglerna harsamma innebörd för den som utnyttjar en fjärrvärmeanläggning.Det har framkommit att reglerna i vissa fall inte fungerarenligt de angivna intentionerna. Om en värmeleverantörtillhandahåller värme från en anläggning som har placerats t.ex.inom mottagarens industriområde kan leveransen enligtRiksskatteverkets uppfattning inte bedömas enligt reglerna förfjärrvärme. Utskottet föreslår att detta tillämpningsproblemundanröjs genom att ordet "fjärrvärme" i 28§ energiskattelagenskall bytas ut mot "värme".LagförslagenFörslagen på skatteområdet föranleder 22 lagförslag. En del avdessa förslag berör lagrum som aktualiseras även i andrapropositioner som skall behandla . Dessa olikaförslag måste samordnas. Därtill kommer vissa ändringar somutskottet har berört i det föregående eller som har rent tekniskkaraktär. Den rent lagtekniska regleringen av de aktuellafrågorna bör därför enligt skatteutskottets uppfattning anstå iavvaktan på kommande ställningstaganden isakfrågorna. Formellt kan detta gå till så att finansutskottetöverlåter den lagtekniska regleringen åt skatteutskottet, som iså fall kommer att lägga fram sitt förslag för riksdagenomedelbart efter de kommande ställningstagandena tillsakfrågorna.Stockholm den 24 november 1992Knut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (),(), (nyd), (), CarlFredrik () och ().Avvikande meningar1. , , , , , och (alla s) anför:Som framhålls i motion Fi35 av m.fl. (s) harSocialdemokraterna genom sin överenskommelse med regeringenlyckats avvärja planerna på att ytterligare undergräva deoffentliga finanserna genom nya utgiftsåtaganden och nyaskattesänkningar. Vi har därutöver medverkat till åtgärder somförstärker inkomsterna som utgifterna begränsas.På skattesidan innebär överenskommelsen att vi har kunnathävda principen skatt efter förmåga. Skatteomläggningen 1991innehöll viktiga principer om bredare skattebaser, lägreskattesatser och mer likformiga regler. Regeringen har gjortmarkanta och allvarliga avsteg från dessa grundprinciper genomatt föra en skattepolitik som inriktats på stora ochofinansierade skattesänkningar till företagare, kapitalägare ochhöginkomsttagare. Denna politik har försämrat ekonominsfunktionssätt och medfört en stor omfördelning av köpkraft ochökade inkomstklyftor. Det är angeläget att skattereformenåterställs i sitt ursprungliga skick, och den nu träffadeöverenskommelsen innebär att politiken åter vrids i rättriktning med en bättre skattemässig balans mellan arbete ochkapital. Bl.a. höjs kapitalinkomstskatten till ,förmögenhetsskatten kan behållas minst under hela mandatperiodenoch det s.k. reallöneskyddet för höginkomsttagare slopas under1993 och 1994. Det bör också framhållas att värdet avränteavdragen bibehålls både för villaägare och andra gruppersom har lånefinansierat sitt boende. i sin helhet äröverenskommelsen gynnsam från fördelningspolitisk synpunkt. Sågott som alla medborgare kommer genom uppgörelsen att bidra tillatt förbättra statsfinanserna.Samtidigt vill vi med skärpa avvisa regeringens planer på attavskaffa generalklausulen mot skatteflykt.