bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Beslutet innebär att skallgenomföra utbildning av bl.a. kommunala konsumentvägledare ochAckordscentralens juridiska ombud i budgetrådgivning ochskuldsanering för enskilda hushåll. Utbildningsverksamhetenskall inriktas särskilt på att utveckla samarbetet mellanrådgivarna och Ackordscentralens juridiska ombud på regionalnivå. Verket skall i samarbete med dessa bl.a. utarbetakriterier för beviljande av underhandsackord. Vidare skallenligt beslutet ta initiativ till att bilda enrådgivande nämnd på central nivå för hanteringen av övergripandefrågor som rör skuldsanering. Nämnden skall bestå av företrädareför bl.a. kreditinstitut, kronofogdemyndigheter,, , ,, och konsumentorganisationer.Dessutom skall , för att kunna samordnaförsöksverksamheten, bilda en särskild projektgrupp med enrepresentant för . Försöksverksamheten skallpågå och bedrivas i två kommuner.Enligt vad utskottet erfarit har också inomregeringskansliet bildats en interdepartemental arbetsgrupp medföreträdare för , ,och . Arbetsgruppensuppgift är att ytterligare bereda och bevaka frågan bl.a. medutgångspunkt från de frågeställningar justitieministern tagitupp i det ovan redovisade frågesvaret. En annan huvuduppgift förgruppen är att följa utvecklingen på området, varvid ävenförhållandena i , och skall studeras.Danmark har ett skuldsaneringsinstitut som ihuvudsak överensstämmer med förslag. INorge träder en särskild lag om skuldsanering -- Lov omfrivillig och tvungen gjeldsordning for privatpersoner(Gjeldsordningsloven) -- i kraft , och iFinland övervägs lagstiftning i ämnet. (Se vidareJuridisk nr 2/1990-91 s. )Enligt utskottets mening har behovet av möjligheter tillskuldsanering för fysiska personer accentuerats under senaretid. Den ekonomiska situationen för många överskuldsattaprivatpersoner har bara försämratsmarkant. Vad utskottet uttalade om angelägenheten avinförandet av en möjlighet till skuldsanering har därför i allrahögsta grad fortfarande giltighet.Av vad som redovisats ovan kan utskottet medtillfredsställelse konstatera att det igångsatts ett omfattandearbete såväl inom som utom med att finnalämpliga lösningar. Utskottet utgår från att olika vägar för attuppnå ett önskat resultat prövas, bl.a. en effektiviseradsamverkan mellan kommunala budgetrådgivare,kronofogdemyndigheter och banker. Vidare förutsätter utskottetatt den ovan redovisade försöksverksamheten som inlettsi regi intensifieras och utvidgas tillatt omfatta åtskilligt flera kommuner samt att ytterligare"kontrollstationer" införs.Utskottet förutsätter även att i det pågående arbetet ocksåövervägs viss ändrad lagstiftning för att skapa bättremöjligheter för skuldsanering. Utskottet vill därvid peka på attett alternativ kan vara att införa ett särskiltskuldsaneringsinstitut efter mönster av vad som finns i Danmarkoch eller som övervägs i . Ett annat alternativ ärenligt utskottet att underlätta frivilliga överenskommelser omskuldsanering mellan gäldenärer och enskilda fordringsägaregenom att kombinera överenskommelserna med en möjlighet att helteller delvis efterge det allmännas fordringar, dvs. Härigenom skulle en viktig likställighet mellanexempelvis banklån och skatteskulder uppnås i enskuldsaneringssituation. En sådan särskildskuldsaneringsmöjlighet för det allmännas fordringar skulleeventuellt kunna vara begränsad i tiden. En viktig utgångspunktmåste vara att regler om skuldsanering inte får leda till enallmän uppluckring av betalningsmoralen i samhället.Genom den ovan redovisade interdepartementala arbetsgruppenfinns förutsättningar för att göra erforderliga överväganden,och utskottet utgår från att arbetet bedrivs med skyndsamhet.Mot bakgrund av det anförda finner utskottet att ett särskilttillkännagivande från sida knappast skulle kunnapåskynda en lösning av frågan om skuldsanering. Lagutskottetförordar följaktligen att yrkande 23 i motion Fi35 avstyrks.När det sedan gäller frågan om ett allmänhetens bankombudvill utskottet anföra följande.Enligt bankrörelselagen (1987:617) utövar Finansinspektionenen omfattande tillsyn över bankerna och deras verksamhet. Vidinspektionen utövas bl.a. en villkors- och produktgranskning isyfte att förbättra konsumentskyddet. utformning och tillämpning av standardvillkor samtutvecklingen av produktsäkerhet för olika tjänster. Någon iförfattning fastlagd rätt för allmänheten att hos inspektionenklaga över banker som står under inspektionens tillsyn finnsinte. Det åligger dock inspektionen att följa sådanaförhållanden som är av betydelse för en sund utveckling avbankernas verksamhet, och dit hör bl.a. att se till att bankernauppträder korrekt mot kunderna. Utgångspunkten vid inspektionenshandläggning av klagomålsärenden är, som framgår avinspektionens fördjupade anslagsframställning för budgetåren1993/94, 1994/95 och 1995/96, att inspektionen i första handskall koncentrera sina resurser till de klagomål som är avprincipiellt intresse eller på annat sätt av särskilt intresseur tillsynssynpunkt. Beträffande sådana klagomål handläggs dessagenom ett sedvanligt remissförfarande varefter klagandenmeddelas inspektionens ställningstagande i ärendet. Beslutetmeddelas även andra som har anknytning till eller intresse avinspektionens ställningstagande.Vidare vill utskottet peka på att det för enskilda bankkunderfinns möjlighet att vända sig till Allmänna reklamationsnämnden.Sedan år 1990 finns vid nämnden en särskild avdelning som prövartvister mellan, å ena sidan, konsumenter och, å andra sidan,banker och finansinstitut. De intresseledamöter som förutomordföranden avgör ärendena på avdelningen har utsetts efterförslag av , LO och TCO samt FinansbolagensFörening, , ochSveriges . Vid sammanträdena deltardessutom en representant från som observatörutan rösträtt. Tanken bakom denna ordning är att observatörenskall kunna fånga upp problem av mer generell karaktär som kankräva ingripanden från sida. /91 behandlades nästan 500 ärenden påavdelningen.Finansinspektionen har i sin ovan nämnda anslagsframställninguttalat att börutnyttjas i betydligt högre grad för att slita tvister iersättningsfrågor som kunden och banken inte förmått klara ut.Detta kan ske genom att inspektionen på olika sätt informerar omsin och reklamationsnämndens roller i sammanhanget. Vidare börenligt inspektionen konsumenterna även ges möjligheter att få entvist löst genom att få rådgivning m.m. hos en annan instans änFinansinspektionen. En motsvarighet till KonsumenternasFörsäkringsbyrå, som funnits inom försäkringsområdet,bör därför, enligt inspektionens mening, inrättas även inomkredit- och värdepappersområdet. Flera skäl talar enligtinspektionen för en gemensam byrå för hela inspektionenstillsynsområde. anser att frågan om en sådanbyrå, upprättad och finansierad av branschorganisationerna, bördiskuteras närmare med berörda parter, och inspektionen har föravsikt att initiera sådana diskussioner. Om förslaget genomförsskulle inspektionens verksamhet kunna inriktas mer påövergripande insatser inom konsumentområdet och kvalitén itillsynen på konsumentområdet förbättras med ett starkarekonsumentskydd som följd.Enligt utskottets mening tillgodoser det sålunda redovisadeförslaget från delvis de önskemål somframställs i motion Fi35 yrkande 26. I vart fall anser utskottetatt resultatet av de diskussioner som inspektionen avser attinleda med berörda parter i syfte att få till stånd enmotsvarighet till på bankområdetbör avvaktas innan tar några initiativ i saken. Meddet anförda förordar utskottet att motionsyrkandet avstyrks.Stockholm den 24 november 1992På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), BengtHarding (), (), (), BengtKronblad (s), (), (), StigRindborg (m), (), (), (nyd) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningMaj-Lis Lööw, , , , , och (alla s) anserdels att den del av lagutskottets yttrande i avsnittet omen skuldsaneringslag som börjar med "Enligt utskottets" ochslutar med "Fi35 avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening har behovet av skuldsanering förfysiska personer accentuerats i sådan grad att omedelbara åtgärder nu är påkallade. Bland dealternativ som därvid kan komma i fråga framstårlagstiftningsalternativet som det enda tänkbara. Ett system medfrivilliga lösningar i enlighet med vad justitieministernförordat i sitt ovan redovisade frågesvar torde nämligeninnebära att statens fordringar på skatter och avgifter inteförsvinner även om en överenskommelse träffas med övrigaborgenärer. Utskottet anser därför att regeringen börframlägga förslag till lagstiftning på området. Ett tillräckligtunderlag för överväganden torde finnas i Insolvensutredningensbetänkande och i remissyttrandena. Vidare borde de erfarenhetersom finns på området i , de överväganden som gjorts iNorge och det beredningsmaterial som finns i kunna tjänasom lämpligt underlag för de bedömningar som bör göras. Genomden ovan redovisade interdepartementala arbetsgruppen finnsvidare förutsättningar för regeringen att förhållandevisomgående ta sig an saken och lägga fram erforderliga lagförslag.Ett lagförslag om skuldsanering i någon form behöver inteinnebära att den försöksverksamhet som nyligenpåbörjat behöver upphöra. Detta arbete kan enligt utskottetsmening läggas till grund för förslag till mer permanentaåtgärder i syfte att hjälpa dem som inte kan komma i åtnjutandeav skuldsanering.Vad sålunda har anförts förordar lagutskottet att riksdagenmed bifall till motion Fi35 yrkande 23 ger regeringen tillkänna.dels att den del av lagutskottets yttrande i avsnittet omett allmänhetens bankombud som börjar med "" och slutar med "motionsyrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening är det sålunda redovisade förslagetfrån i huvudsak positivt. Utskottet anseremellertid att förslaget som sådant inte är tillräckligt motbakgrund av det stora behov som många bankkunder har medatt få hjälp och stöd i sina mellanhavanden med banker. Vidareär det, som också framhålls i motionen, viktigt att konsumenterkan få kvalificerad hjälp med att få principiellt viktigaklagomål mot banker prövade. Ett sådan hjälp torde den avFinansinspektionen föreslagna byrån inte kunna tillhandahålla.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att frågan ominrättande av ett allmänhetens bankombud bör utredas. Utskottetsställningstagande innebär att utskottet förordar bifall tillmotion Fi35 yrkande 26.Utrikesutskottets yttrande1992/93:UU4yBilaga 7Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominTill finansutskottetFinansutskottet har berett utrikesutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1992/93:50 om åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin jämte motioner i vad avserutrikesutskottets beredningsområde.1. PropositionenPropositionen avser ett antal ekonomisk-politiska åtgärdersyftande till att stabilisera den svenska ekonomin. Ipropositionen yrkas, i den del som avser utrikesutskottetsberedningsområde, att godkänner vad föredragandestatsråd förordat om besparingar inom Utrikesdepartementetsområde på avseende Sverigesbistånd.Som underlag till yrkandet anförs följande:Sverige har under avsatt avbruttonationalinkomsten (BNI) till internationelltutvecklingssamarbete. Regeringen kommer även fortsättningsvisatt använda sig av nuvarande beräkningsmetod. Målet är att såsnart ekonomi så tillåter åter uppnå ett u-landsbiståndsom motsvarar av BNI. Sammantaget skall biståndsramenminskas med jämfört med innevarandebudgetårs biståndsram. Nedskärningen kommer ej att berörakatastrofbiståndet eller bidragen till enskilda organisationer.2. MotionernaYrkanden i anledning av proposition 1992/93:50 har, i de delarav propositionen som hänför sig till utrikesutskottetsberedningsområde, framförts i motionerna 1992/93:Fi16 av StenSöderberg (-), 1992/93:Fi24 av (),1992/93:Fi36 av (nyd), 1992/93:Fi37 (v),1992/93:Fi42 av (-) och 1992/93:Fi73 av LenaKlevenås m.fl. (s).I motion Fi16 av (-) konstateras att"nedskärningarna är ett svek mot tredje världen". Motionärenmotsätter sig regeringens förslag.I motion Fi24 av () yrkasatt u-landsbiståndet utökas väsentligt i förhållande till vadsom anges i propositionen (yrkande 1),att alla besparingsmöjligheter främst inom försvarettillvaratas i syfte att utöka u-hjälpen (yrkande 2),att en minskning av u-hjälpen endast görs tillfällig, dvs.begränsas till ett budgetår (yrkande 3).I motionen sägs att det vore av stort värde, inte minstsymboliskt, om u-hjälpen kunde ligga på oförändrad nivå. I vartfall bör, enligt motionären, en besparing på u-hjälpen görasväsentligt mindre än vad som föreslås i propositionen och endasttillfällig, dvs. begränsas till kommande budgetår.Vidare sägs det i motionen bl.a. att den nuvarandeutvecklingen innebär att praktiskt taget alla länder i Europaminskar sina försvarskostnader. Det finns enligt motionärensuppfattning möjligheter till ytterligare begränsningar avförsvarskostnaderna. Även andra möjligheter till utökning avbiståndet än via minskning av försvarsanslaget bör prövas.I motion Fi36 (nyd) yrkas att nivån för biståndet sänks till0,av BNI, vilket motsvarar besparingar på ca 4200miljoner kronor (yrkande 2).Motionären framhåller att detta motsvarar det mål somfastlagts av FN.I motion Fi42 av (-) yrkas att avslårregeringens förslag om besparing inom Utrikesdepartementetsområde på avseende Sverigesbistånd.I motion Fi73 av m.fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om behovet av att öka opinionsbildningen förbiståndets betydelse (yrkande 1),att som sin mening ger regeringen till känna attnedskärningarna ej bör drabba miljöbiståndet (yrkande 2),att som sin mening ger regeringen till känna att detbör prövas att återställa biståndet till av BNI /95 (yrkande 3).Motionärerna framhåller bl.a. att allmänhetens kunskaper ombiståndets positiva effekter är bristfälliga. Därför behövsytterligare satsningar på positiv information för att skapa enkraftfull opinion till försvar för tankarna om en rättvisarefördelning av jordens resurser och för ett generöst svensktbistånd.I motion Fi37 (v) yrkande 32 yrkas avslag på propositionensförslag om besparingar inom område på1500 miljoner kronor.I motionen anges att nedskärningen av u-landsbiståndet har ettstarkt symbolvärde. När inte föregångslandet har råd medsolidariteten får finansministrar i andra i länder i krislättare att driva igenom liknande nedskärningar. Det har väcktstor oro i och i FN-organ och är ett grovt svek motde fattiga. U-landsbiståndet bör inte heller naggas i kantengenom att användas för att täcka asylkostnader, miljöbiståndtill eller fredsbevarande FN-insatser.3. UtskottetUtskottet konstaterar att hänsyn till det uppkomna läget i densvenska ekonomin, och inte minst då det statsfinansiella läget,nödvändiggör kraftfulla besparingsåtgärder på en rad områden. Deav regeringen föreslagna åtgärderna är av olika karaktär ochmåste betraktas var för sig. Den föreslagna minskningen avbiståndsramen kan inte direkt kopplas till den svenska ekonominsstrukturproblem, ej heller till andra sektorer av den svenskaekonomin, utan får snarare ses i perspektivet av det allmäntförsämrade statsfinansiella läget.Utskottet är av uppfattningen att ytterligare nedskärningar avbiståndet, utöver de regeringen föreslagit, ej bör ifrågakomma.Regeringens mål är i stället att, så snart ekonomi såtillåter, återgå till ett u-landsbistånd som motsvarar avBNI. Det inte är möjligt att på förhand säga när detta låter siggöra. En återgång till 1-procentsnivån bör ske så snart detakuta statsfinansiella läget tillåter. Däremot finns det ejanledning att direkt koppla frågan om biståndet till en lösningav den svenska ekonomins strukturproblem.Utskottet menar att kunskapen om och stödet för1-procentsmålet är väl befäst i och den allmännaopinionen. är en återgång till 1-procentsnivån ocksåen internationellt betydelsefull symbolfråga, varför den även avdet skälet bör prioriteras.I propositionen framhålls att nedskärningen ej kommer attberöra katastrofbiståndet eller bidragen till enskildaorganisationer. Utskottet anser att detta är ett lämpligtförfarande.Mot bakgrund av det sagda tillstyrker utskottet propositionensförslag avseende biståndets storlek och inriktning. Samtidigtavstyrks de delar som avser u-landsbiståndet i motionerna Fi16(-), Fi24 (s) yrkandena 1--3, Fi36 (nyd) yrkande 2, Fi37 yrkande32, Fi42 (-) och Fi73 (s) yrkandena 1--3.Stockholm den 24 november 1992På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), PärGranstedt (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Försvarsutskottets yttrande1992/93:FöU4yBilaga 8Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat bereda bl.a.försvarsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominjämte motioner.PropositionenRegeringen föreslår i propositionen bl.a. att utgiftsnivåninom försvaret skall sänkas. I uppgörelsen mellanregeringspartierna och Socialdemokraterna anges besparingarnainom försvarssektorn till vid fulltgenomslag. Det kan emellertid ifrågasättas om de föreslagnaåtgärderna uppnår det angivna besparingsbeloppet. Chefen förFörsvarsdepartementet kommer därför att inventera möjligaytterligare åtgärder som kan vidtas för att uppnåbesparingsmålet inom den period som försvarsbeslutet omfattar.Förslag om sådana åtgärder kommer att redovisas ibudgetpropositionen 1993 för beslut under vårriksdagen.Inom försvarsutskottets beredningsområde föreslår regeringen(prop. 1992/93:50, bil. 2) att besparingar skall ske bl.a. genomändrad organisation för flygvapnet, förändradevärnpliktsförmåner samt neddragningar inom den civila delen avtotalförsvaret. Regeringen föreslår sålunda att1.godkänna förslaget att lägga ned Västgöta flygflottilj(F6),2.godkänna den föreslagna ändrade inriktningen av systemetför de värnpliktigas förmåner,3.godkänna den föreslagna inriktningen av besparingar inomden civila delen av totalförsvaret.MotionerMed anledning av propositionen har avgivits sju motioner medyrkanden som kan hänföras till försvarsutskottetsberedningsområde, nämligen Fi16 (-), Fi24 (s) yrkande 2, Fi26(c), Fi35 (s) yrkande 3, Fi36 (nyd) yrkande 5, Fi37 (v)yrkandena 33 och 34 samt Fi45 (s).FörsvarsutskottetAllmänna synpunkterUtskottet vill erinra om att så som i juni1992 beslutade om en flerårig inriktning för totalförsvaretsolika delar och tillhörande ekonomiska förutsättningar.Regeringspartierna och Socialdemokraterna har i rådandestatsfinansiella läge kommit överens om att även försvarssektornskall utsättas för besparingar. Motion Fi16 (-), som avvisarbesparingar inom försvarssektorn, bör därför avslås.Det nu aktuella sparmålet inverkar på planeringsramen för detmilitära försvaret och den ekonomiska ramen för totalförsvaretscivila del. försvarsbeslut behöver således ändras närdet gäller de ekonomiska ramarna. Verksamhet och ekonomiskresurstilldelning hör ihop. Eftersom ännu underlaget ärofullständigt beträffande vilka åtgärder som bör vidtas för attinnehålla besparingarna som helhet, anser utskottet att beslutom att förändra de ekonomiska planeringsramarna bör fattas förstsedan regeringen i budgetpropositionen återkommit till riksdagenmed förslag. Ekonomi- och verksamhetsförändringar kan då prövassamlat, dels för /94, dels för hela denåterstående försvarsbeslutsperioden.Det sagda innebär att utskottet inte kan ansluta sig till de imotion Fi37 (v) föreslagna verksamhetsbegränsningarna inom detmilitära försvaret, vilka enligt motionärernas beräkningmotsvarar en ytterligare årlig ramreduktion på 2,6 miljarderkronor. Yrkande 33 i denna motion bör därför avslås.Även motion Fi24 (s) föreslår ytterligare begränsningar avförsvarets kostnader. Med stöd av nämnda skäl bör inteheller denna motion bifallas.Motion Fi36 (nyd) förordar effektiviseringar. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att försvarsverksamheten skall varakostnadseffektiv och rationell. Åtgärder för att uppnåförbättringar i dessa avseenden bör dock likaledes bedömas isitt sammanhang och därför inte nu tas upp till bedömning.Motionärerna i motion Fi35 (s) gör samma bedömning somregeringen att de i propositionen föreslagna åtgärderna inte ärtillräckliga för att uppnå det angivna sparmålet. De anser attdet är nödvändigt att budgetproposition innehåller etttrovärdigt besparingsprogram, berörande såväl krigs- somfredsorganisationen, för att sparmålet skall kunna uppnås inomden i propositionen angivna tidsramen.Utskottet utgår från att den redovisning av åtgärder föratt nå besparingsmålet som regeringen nu har aviserat förbudgetpropositionen 1993 kommer att innehålla förslag som medhänsyn till en balanserad krigs- ochfredsorganisationsutveckling är möjliga att genomföra underinnevarande försvarsbeslutsperiod. Med denna förutsättning fåryrkande 3 i motion Fi35 (s) anses bli tillgodosett.Nedläggning av Västgöta flygflottilj (F6)Regeringen hänvisar till den försvarsbeslutbestämda långsiktiga inriktningen av flygstridskrafterna med 16divisioner i krigsorganisationen. Denna inriktning anses viktigatt behålla för att även skall kunna haeffektiva flygstridskrafter, särskilt för luftförsvar.Regeringen hänvisar vidare till inriktningen av flygvapnetsgrundorganisation som bör omfatta färre men störreflottiljer än . Överbefälhavaren har sålunda i uppdrag atttill föreslå en sådan förändrad grundorganisation.För att möjliggöra besparingar bör enligt regeringen enminskning av antalet flottiljer göras . Härvid föreslåsatt Västgöta flygflottilj (F6) i avvecklas medbörjan . Nedläggningen bör vara genomfördsenast . Flygverksamheten bör minska successivtoch upphöra . Efter det attÖverbefälhavaren har redovisat sitt uppdrag bör, enligtregeringen, en ytterligare minskning av antalet flottiljer kunnabeslutas.I motion Fi26 (c) noterar motionärerna att det i proposition1992/93:50 saknas uttalanden om den regionalpolitiskasituationen i . Enligt motionärerna borde regeringen nugjort ett motsvarande uttalande i denna fråga i likhet med vadsom skedde i proposition 1991/92:102 inför det senasteförsvarsbeslutet. Vidare anser motionärerna att regeringensärskilt bör följa avvecklingen av F6 och vidta åtgärdertill stöd för en positiv utveckling i kommunen.Även motion Fi45 (s) tar upp de arbetsmarknadsmässigakonsekvenserna om F6 läggs ned. Statens ansvar betonas, delsför att förbandsproduktionen vid flygflottiljen inteavvecklas snabbare än att ny verksamhet hinner tillförasKarlsborg, dels för att konsekvenserna utreds för de industriersom svarar för motor- och apparatunderhållet på Viggenflygplan.Förslaget om nedläggning av ingår, som framgått, iuppgörelsen mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna.Syftet med åtgärden är att spara pengar. Utskottet harerfarit att avvecklingen avser en av F6 två krigsdivisionersamt flottiljadministrationen. Detta innebär att denlångsiktiga inriktningen för flygvapnets krigsorganisation,senast bestämd försvarsbeslut, inte ändras. Utskottetförordar således bifall till regeringens framställning i dennadel.Utskottet är medvetet om den besvärligaarbetsmarknadssituationen i och konsekvenserna av ennedläggning av . Utskottet anser, liksom vid tidigarestrukturförändringar, att det är synnerligen angeläget attinsatser görs för den personal som berörs. Utskottet utgår frånatt regeringen noga följer utvecklingen i ochtillsammans med berörda myndigheter vidtar dearbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m. som i detta sammanhangbehövs i samband med nedläggningen. Med ett uttalandeav denna innebörd synes syftet med motionerna Fi26 (c) och Fi45(s) i huvudsak kunna bli tillgodosett.Förändrade värnpliktsförmånerRegeringen anser, i besparingssyfte, att den årligauppräkningen av kontantförmånerna till de värnpliktiga inte börske .