bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Det innebär att utskottet vill anvisa 7,5miljarderkronor mer än regeringen till kommuner och landsting. Syftet med detta är attbättre tillgodose behovet av utbildning och kompetenshöjning, säkerställa enfamiljepolitik som gör det möjligt att förena förvärvsarbete med ansvar förbarnen, och förstärka hälso- och sjukvården för att genom aktiva åtgärderreducera kostnaderna för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen.Konsekvenserna av denna alternativa uppläggning av politiken blir en bättreutveckling av inhemsk efterfrågan (jfr följande tabell). Den privatakonsumtionen kommer att öka mer än vad den skulle gjort med regeringensförslag. Även den offentliga konsumtionen blir större än med regeringenspolitik. Det beror främst på att arbetslösheten bekämpas med aktiva åtgärder istället för genom kontantstöd och att som nämnts indragningar från kommunernaavvisas. Med denna alternativa politik dämpas nedgången i investeringarna redani år och de ökar åter . Detta är en effekt av det omfattandeinvesteringsprogrammet.Tabell. Försörjningsbalans och nyckeltal för Procentuell förändring(om inte annat anges)Miljarder Regeringens Utskottetskronor politik alternativ(Fi40 (s)) 1991 1992 1993 1992 1993Privat konsumtion 779,4 0,5 -0,5 0,5 0,0Offentlig konsumtion 382,0 0,1 -0,8 0,1 0,2-Stat 109,1 -0,2 -0,7 -0,2 -0,7-Kommuner 272,9 0,2 -0,8 0,2 0,7Bruttoinvesteringar 270,3 -9,0 -1,5 -5,0 2,8Lagerinvesteringar -25,5 0,6 0,9 0,6 0,9Export 403,7 1,0 4,5 1,0 4,5Import 378,5 -0,5 2,5 0,0 3,5BNP 1431,6 -0,4 0,8 0,2 1,9Konsumentpriser 9,4 2,5 2,2 2,5 3,1Disponibel inkomst 4,3 1,5 -0,8 1,6 -0,9Sparkvot, % nivå 1,9 2,9 2,6 3,0 2,0Arbetslöshet, % nivå 2,7 4,4 5,0 4,0 3,5Bytesbalans, % av BNP -0,9 -0,5 0,2 -0,6 -0,1Med hänvisning till vad utskottet här anfört tillstyrker utskottet detförslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs i motionFi40(s) yrkande1.Ny demokratis och förslag till inriktning av den ekonomiskapolitikenI motion Fi42 (nyd) yrkandena 1, 3 och 4 framhålls att Ny demokrati istort kan ställa sig bakom den allmänna inriktning av den ekonomiska politikensom förordas i finansplanen. Motionärerna delar den grundsyn och detsystemskifte som den förda politiken avser att åstadkomma.Som utskottet ser det redovisas inte i motion Fi42(nyd) någon samlad syn påhur den ekonomiska politiken bör utformas. Men Ny demokrati godtaruppenbarligen i allt väsentligt inriktningen av den politik som förordas ifinansplanen. Utskottet har tidigare i betänkandet avvisat denna inriktning avden ekonomiska politiken.Utskottet avstyrker motion Fi42 (nyd) yrkandena1, 3 och 4.I motion Fi44 (v) framhålls att arbetslösheten måste bekämpas till varjepris och att kapitalismen måste utmanas. Sker inte detta får sammaarbetslöshet och utslagning som gäller för övriga . Inriktningen avden ekonomiska politiken fram måste därför innebära ensträvan att sänka arbetslösheten. De åtgärder som motionärerna föreslår motarbetslösheten innehåller bl.a. ett åtgärdsprogram på 10miljarder kronorinriktat på utbildning, arbetsmarknadspolitiska satsningar och investeringar iinfrastruktur samt ett ROT-program i kommunerna finansierat genom en tidigareutbetalning på 4miljarder kronor av kommunernas skatteunderlag. Motionärernamotsätter sig den i propositionen föreslagna indragningen på 7,5miljarderkronor från kommunerna. Skatteförslagen i propositionen avvisas. I ställetföreslås att beskattningen av kapitalinkomster återställs, att grundavdragetslopas för grupper med högre inkomster, och att företagens energibeskattningutformas så att den tillgodoser såväl konkurrens som miljökrav.Utskottet delar i stort den syn på arbetslöshetsproblemen som framförs imotion Fi44(v). Detta gäller även i långa stycken den inriktning av åtgärderför att minska arbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden som föreslås imotionen. Däremot kan inte utskottet ställa sig bakom finansieringen avförslagen som leder till en ytterligare försvagning av budgeten. Utskottet villhär upprepa att utgiftspolitiken på måste inriktas på attsuccessivt sänka de offentliga utgifternas andel av BNP. Det innebär att enstram utgiftspolitik måste bibehållas. Utrymmet för nya långsiktigautgiftsåtaganden är mycket begränsat. De konkurrensutsatta delarna av vårekonomi och då främst industrisektorn måste ges tillfälle till expansion närindustriinvesteringarna återigen börjar öka. Med hänvisning till vad utskottetanfört avstyrks den inriktning av den ekonomiska politiken som föreslås imotion Fi44(v) yrkande1.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på regeringens förslag i proposition 1991/92:150bilagaI:1 yrkande 1 och motionerna 1991/92:Fi42 yrkandena1, 3 och 4 samt1991/92:Fi44 yrkande 1 godkänner vad som förordas i motionerna 1991/92:Fi40yrkande1 och 1991/92:Fi83 yrkande1 samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Utvecklingen på de finansiella marknaderna (mom.2), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.52 börjar med "Kriseni" och på s.53 slutar med "motionFi73 (s)" bort ha följande lydelse:Den kris som drabbat finansbolag, banker och fastighetsbolag är en del i enmera allmän internationell utveckling. avveckladeskreditrestriktionerna i många länder. Så var fallet i som genomfördeavregleringen före . Så var fallet i som genomfördeden parallellt med . Så var också fallet i , ochStorbritannien som gick i spetsen för avregleringen.Mycket av den expansiva kreditgivningen byggde på föreställningen om ständigtstigande värden på fastigheter, dvs. en permanent hög inflation. Trotsstatsmakternas uttalade ambitioner att göra slut på inflationen fortsatte mångamed en utlåning som byggde på inflationsförväntningar. När nedväxlingen från enhög inflation till stabilare priser genomfördes ändrades förutsättningarnaradikalt för banker och finansbolag. Därmed blottlades bristerna ikreditgivningen. Först finansbolagen och sedan bankerna tvingades redovisainträffade och förväntade kreditförluster som var långt större än normalt. Vihar ännu inte sett slutet av denna process. Anpassningen till ett mer normaltläge på de finansiella marknaderna kommer att ta tid.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi73(s) att det numåste vara en huvuduppgift för den ekonomiska politiken att minska risken föratt anpassningen i det finansiella systemet förhindrar en återhämtning iproduktion och sysselsättning. Regeringens passivitet i detta sammanhang ärhäpnadsväckande med tanke på den svåra och riskfyllda situation som den svenskaekonomin befinner sig i.Det åtgärdspaket som föreslås i motion Fi73 (s) finner utskottet vara välavvägt. En utförlig sammanfattning av detta åtgärdspaket har tidigareredovisats i betänkandet. Utskottet vill dock på följande punkter göra enkompletterande redovisning av åtgärdsförslagen i motion Fi73 (s).RiskkapitalmarknadenUtöver den nämnda vidgade rätten för AP-fonderna att köpa aktier börnäringslivets upplåningsbehov gå före statsbudgetens. I nuvarande läge med svårbrist på riskkapital bör allt tillgängligt utrymme reserveras för näringslivetsbehov. Staten bör inte genom utförsäljning av sitt aktieinnehav ta det knappautrymmet i anspråk och därigenom tränga ut näringslivet från möjligheten attnyemittera. Utförsäljning av statliga företag för 10miljarder kronor per årär i dagens läge en orimlighet som skulle förvärra finanskrisen. behöver resurserna bättre än statsbudgeten.Existerande fonder för mindre och medelstora företags finansiering börbevaras och utvecklas.FastighetsmarknadenSom tillägg till de tidigare redovisade åtgärderna bör förslaget att införaen rullande fastighetstaxering nämnas.Fastighetsskatten baseras på en värdering av fastigheten som sker vart femteår. I tider med prisfall kan skatten bli högre än vad som avsetts ochytterligare förvärra problemen. När priserna stiger blir problemen de omvända,skatteuttaget blir lägre än som avsetts vilket skapar övergångsproblem vidnästa taxering. I stället bör en rullande taxering införas, så att skatten kantas ut på ett så aktuellt underlag som möjligt. Förslag i denna riktning harredovisats av (SOU 1984:37--38), och haräven (SOU 1992:11) anslutit sig till samma idé.Regeringen bör återkomma till med förslag om kontinuerliganpassning av taxeringsvärdena till förändrade marknadsvärden.I avvaktan på att ett permanent system för rullande fastighetstaxering kaninföras bör andra möjligheter att åstadkomma aktuella taxeringsvärden tas tillvara. En sådan kan vara att vidga rätten till jämkning av taxeringsvärdet förfastigheter vars värde genom särskilda omständigheter har sjunkit väsentligt.Denna möjlighet bör prövas. Detta bör ges regeringen till känna.Vad gäller åtgärder för att stärka banker och andra kreditinstitut hänvisarutskottet till den i betänkandet tidigare gjorda sammanfattningen.Med hänvisning till vad utskottet här anfört tillstyrker utskottetmotionFi73(s).dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande utvecklingen på de finansiella marknadernaatt med bifall till motion 1991/92:Fi73 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om åtgärder mot den finansiellakrisen,3. Sjukförsäkringssystemet m.m. (mom. 5), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.55 som börjar med"delar" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:I kompletteringspropositionen vidhåller regeringen sin avsikt att införa ettsystem med . Det finns därför anledning upprepa vad som senast ireservation 2 till betänkande 1991/92:SfU8 framhölls i denna fråga, nämligenatt införande av skulle särskilt drabba barnfamiljer,låginkomsttagare och kvinnor. Även löntagare som har nedsatt arbetsförmåga,tunga arbeten och som arbetar i dåliga arbetsmiljöer skulle drabbas hårt.Utskottet anser i likhet med vad som föreslås i den avvikande meningen tillsocialförsäkringsutskottets yttrande (SfU3y) att med bifall tillmotionerna Fi40 yrkande 4 och Fi83 yrkande 3 som sin mening bör ge regeringentill känna att förslag inte bör föreläggas riksdagen.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande sjukförsäkringssystemet m.m.att med bifall till motionerna 1991/92:Fi40 yrkande 4 och1991/92:Fi83 yrkande 3 samt med avslag på motion 1991/92:Fi42 yrkandena 8--10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om att förslag inte bör föreläggas ,4. Sjukförsäkringssystemet m.m. (mom. 5)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.55 som börjar med"delar" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:Utskottet vill i enlighet med vad som förordas i en avvikande mening tillsocialförsäkringsutskottets yttrande från Ny demokrati förorda ett annatförslag än karensdagar för att komma åt missbruket inom sjukförsäkringen.Huvudprinciperna för ett sådant system är till skillnad från nuvarande"lapptäcke" heltäckande och omfattar inte bara sjukpenningförsäkringen utanäven vissa andra socialförsäkringar. De är följande:100 % av lönen utges endast vid arbetsskada förorsakad av grov försummelse.90 % av lönen utges vid aktiv, yrkesinriktad rehabilitering,arbetsmarknadsutbildning med klart sikte på arbete eller beredskapsarbete ochsom garantilön efter konkurs om man verkligen arbetar.80 % av lönen utgår vid sjukdom, arbetsskada, vård av barn, arbetslöshet ochsom garantilön efter konkurs om man inte arbetar. Vid upprepad sjukdom bör ensammanläggningsregel finnas.Besparingarna till följd av utskottets förslag kan beräknas till 6 miljarderkronor för staten och för arbetsgivarna.Utskottet anser att det förordade systemet blir rättvisare och drabbarjämnare eftersom karensdagar enbart drabbar korttidssjuka. Systemet torde fåsamma effekt i hög- och lågkonjunktur. I en överhettad högkonjunktur kan manräkna med en ganska ordentlig effekt av karensdagar, medan i en lågkonjunktur,när folk är rädda om sina arbeten, karensdagarna slår mera koncentrerat mot defaktiskt sjuka. Det förordade systemet gör det också lättare att ändraarbetsskadeförsäkringen och därigenom göra nödvändiga besparingar.Förändringsarbetet bör bedrivas med högsta prioritet, och ändringarna inomsjukpenning- och föräldraförsäkringarna bör införas redan den 1 januari 1993.Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet tillstyrker motion Fi42 (nyd)yrkandena 8--10 och hos regeringen anhåller om ett förslag i enlighet med vadutskottet förordat.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande sjukförsäkringssystemet m.m.att med bifall till motion 1991/92:Fi42 yrkandena 8--10 samt medavslag på motionerna 1991/92:Fi40 yrkande 4 och 1991/92:Fi83 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ett nytt system försjukförsäkring, föräldrapenning, arbetsskadeförsäkring m.m.,5. Barnbidragets storlek (mom. 7), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.56 som börjar med"delar socialutskottets" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse:Genom de allmänna barnbidragen tillförsäkras alla barnfamiljer ettgrundläggande ekonomiskt stöd. Som ett led i skattereformen höjdes det allmännabarnbidraget . En del av höjningen kom emellertid attsenareläggas till . Regeringen har därefter drivit igenom attdenna höjning ytterligare skjutits . delar denåsikt som förs fram i motionerna Fi40 (s) och Fi83 (s) om det olämpliga i attytterligare fördröja barnbidragshöjningen. Utskottet tillstyrker därförmotionerna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande barnbidragets storlekatt med bifall till motionerna 1991/92:Fi40 yrkande 3 och1991/92:Fi83 yrkande 2dels höjer barnbidraget till . per barn och år från den 1 juli1992,dels till Allmänna barnbidrag för /93 under femtehuvudtiteln -- med ändring av vad tidigare beslutat (1991/92:SoU15,rskr. 223) -- anvisar ett med . uppräknat förslagsanslag på18745000000 kr.,6. Inkomstprövat barnbidrag (mom. 8)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.57 som börjar med"instämmer" och slutar med "Fi42 (nyd)" bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar motionärernas uppfattning vad beträffarlämpligheten av ett inkomstprövat barnbidrag. Det är särskilt lämpligt attinföra inkomstprövat barnbidrag i ett ekonomiskt läge när det är angeläget attfinna besparingar för statskassan. Utskottet anser därför att ett inkomstprövatbarnbidrag bör ersätta nuvarande allmänna barnbidrag den 1 januari 1993.Regeringen bör återkomma till med förslag tilllagändringar som föranleds av beslutet.Med det ovan anförda tillstyrker utskottet motion Fi42 (nyd).dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande inkomstprövat barnbidragatt med bifall till motion 1991/92:Fi42 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Vårdnadsbidrag (mom. 9), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.57 som börjar med"delar" och slutar med "yrkande 9" bort ha följandelydelse:Mot bakgrund av att ett förslag om vårdnadsbidrag aviseras ikompletteringspropositionen finner finansutskottet, trots att det ännu inteföreligger ett konkret förslag, att det finns anledning för att somsin mening ge regeringen till känna att någon proposition om införande avvårdnadsbidrag som finansieras inom ramen för nuvarande föräldraförsäkrings-och statsbidragssystem ej bör läggas fram. En sådan utformning avvårdnadsbidraget skulle innebära att det är de förvärvsarbetande föräldrarnasom kommer att få betala för de föräldrar som vill och har ekonomiskamöjligheter att med hjälp av vårdnadsbidrag stanna hemma.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande vårdnadsbidragatt med bifall till motion 1991/92:Fi83 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 10), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med"gör" och på s.59 slutar med "Fi41 (s) yrkande 1" bort haföljande lydelse:Som anförs i den socialdemokratiska motionen Fi41 är den viktigaste politiskafrågan nu att bekämpa den ökande arbetslösheten. Det är nu de avgörande stegenmåste tas för att förhindra att blir ett land med permanent högarbetslöshet, sänkt tillväxt och ökande sociala klyftor.Regeringens politik medför att arbetslösheten ökar och att kostnaderna förden öppna arbetslösheten -- i första hand kontantstöden -- skenar i väg. Enligtregeringens egen prognos kommer utgifterna i arbetsmarknadsfonden att nästa åröverstiga intäkterna med , varav måstelånas upp. Detta är ohållbart.Politiken måste läggas om på ett sådant sätt att de arbetslösa engageras iaktiva åtgärder, jobb eller utbildning. Den lediga produktionskapaciteten iföretagen liksom produktionsförmågan hos de arbetslösa måste tas till vara förviktiga investeringar och framtidssatsningar. Därigenom minskar också behovetav att låna pengar för att bekosta kontantstöden.Finansutskottet ansluter sig till uppfattningen att ett investeringsprogrampå bör genomföras inom huvudsakligen den offentliga sektornöver hela landet . Programmet omfattartidigareläggning av kommunala investeringar samt underhåll av olika slagskommunala anläggningar och verksamheter, tidigareläggning av statliga byggenoch infrastrukturprojekt m.m. I bilaga 1 till motion Fi41 finns en förteckningöver möjliga projekt, som har tagits fram ute i landet av lokalaorganisationer. Förteckningen bär vittnesbörd om den framtidstro som finnsi de olika regionerna och som det enligt finansutskottets mening gäller attbygga vidare på. Statens kostnad för ett sådant program kan under nästabudgetår uppskattas till utöver vad regeringen föreslagit.Med en sådan satsning kan arbetslösheten beräknas bli istället för som regeringen anger.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi41 (s) yrkande ge till känna för regeringen.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt med bifall till motion 1991/92:Fi41 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Kompetenshöjande åtgärder (mom. 11), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 59 som börjar med"delar" och slutar med "Fi44 (v) yrkande 6" bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i Socialdemokraternasmotion Fi41 att bör uppdra åt regeringen att medkompetensutredningens förslag som bas utarbeta ett program för satsning påutbildning och andra kompetenshöjande åtgärder. En idé som bör undersökas ärvarvning av utbildning och arbete med utgångspunkt i arbetsplatsens behov.Inventeringar av de anställdas utbildnings- och kompetensbehov är en annanviktig uppgift som bör stödjas.I detta sammanhang föreslår finansutskottet att en tvåårig försöksverksamhetgenomförs inom tillverkningsindustrin för att öka personalens kompetens.Verksamheten bör inriktas mot de små och medelstora företagen. Arbetsgivarnafår inom vissa ramar göra avdrag med hälften av kostnaden för de anställdaskompetensutveckling vid redovisning av de sociala avgifterna. Enligt utskottetsuppfattning bör i enlighet med Socialdemokraternas yrkande i motionFi41 (s) anta det förslag till lag som finns fogat till motionen.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi41 (s) yrkandena 34 och 35.Motion Fi44 (v) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande kompetenshöjande åtgärderatt med bifall till motion 1991/92:Fi41 yrkandena 34 och 35 samtmed avslag på motion 1991/92:Fi44 yrkande 6dels antar följande som reservanternas förslag betecknade förslag tilllag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omprogram för utbildning och andra kompetenshöjande åtgärder,10. Översyn av arbetslöshetsförsäkringen (mom. 12), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 60 som börjar med "I likhetmed" och slutar med "yrkandena 39 och 40" bort ha följande lydelse:Finansutskottet ansluter sig till uppfattningen i motion Fi41 (s) angåendebehovet av en översyn av garantiregeln mot utförsäkring från a-kassa. En viktigdel av den aktiva arbetsmarknadspolitiken är den arbetslinje som gäller iarbetslöshetsförsäkringen; den försäkrade är skyldig att ta anvisat arbeteeller utbildning. Trots det beräknas upp mot 10000 arbetslösa bliutförsäkrade. Detta tyder på att nuvarande regler inte är tillräckligteffektiva. Regeringen bör få i uppdrag att utreda detta och återkommatill med ett förslag.Vidare anser utskottet att en översyn bör göras av de deltidsarbetslösassituation. Många deltidsarbetslösa står inför det omöjliga valet att antingensäga upp sig helt från sin anställning och stämpla på heltid eller försöka levapå en alltför låg inkomst. Situationen för de deltidsarbetslösa, oftastkvinnor, bör -- inte minst med hänsyn till arbetslinjen -- bli föremål för enöversyn.Utskottet tillstyrker därmed motion Fi41 (s) yrkandena 39 och 40.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande översyn av arbetslöshetsförsäkringenatt med bifall till motion 1991/92:Fi41 yrkandena 39 och 40 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Kvinnors situation på arbetsmarknaden (mom. 13), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 60 som börjar med"är" och slutar med "5, 7 och 10" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i Socialdemokraternasmotion Fi41 att regeringen bör ge AMS i uppdrag att utarbeta en strategi förkvinnornas situation på arbetsmarknaden. Analyser och prognoser bör göras ifråga om kvinnornas arbetsområden, bestämningsfaktorerna bakom kvinnornasförvärvsfrekvens, utbildningsönskemålen bland kvinnor, möjligheterna tillkompetensutveckling, möjligheterna att bryta in i icke-traditionella yrken m.m.I motion Fi83 (s) tas ett likartat krav upp -- begäran om ett uppdrag till AMSatt ta fram en strategi för kvinnornas situation på arbetsmarknaden, iutbildning och för kompetenshöjning -- tillika med andra yrkanden påjämställdhetsområdet.Utskottet ställer sig således bakom motion Fi41 (s) i denna del. Övriga isammanhanget behandlade motionsyrkanden avstyrks i den mån de inte tillgodosesav utskottets ställningstagande.Vad utskottet anfört -- med anledning av motion Fi41 (s) yrkande 41 och medavstyrkande av motion Fi83 (s) yrkandena 5, 7 och 10 -- bör ge tillkänna för regeringen.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande kvinnors situation på arbetsmarknadenatt med bifall till motion 1991/92:Fi41 yrkande 41 samt med avslagpå motion 1991/92:Fi83 yrkandena 5, 7 och 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,12. Finansiering av vissa sysselsättningsskapande åtgärder (mom. 14), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 61 som börjar med", som" och slutar med "yrkande 21 och Fi62 (s)" bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill i likhet med Socialdemokraterna i motion Fi41 peka påbehovet av en fortsatt förnyelse av arbetslivet. Kritik bör riktas motregeringen som punkterar företagshälsovården, försämrar arbetsskadeförsäkringenoch siktar mot en minskning av löntagarnas inflytande på arbetsplatserna.Följderna är negativa för de anställda, för företagen och för samhällsekonomin.Propositionens förslag att dra in från arbetslivsfondentill statsbudgetens intäktssida är enligt utskottets mening oacceptabelt ominte medlen används till det arbetsskapande investeringsprogram som föreslås imotion Fi41 (s).Finansutskottet vill dessutom ifrågasätta möjligheterna att påskyndaanvändningen av fondens medel såsom beskrivs i propositionen.