bet · GF01TU22 · 1992-05-19 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet vissa frågor ibudgetpropositionen, revisorers granskningar av densamordnade investeringsplaneringen inom transportområdet och destatliga affärsverkskoncernerna samt motioner som väckts underden allmänna motionstiden och med anledning avrevisorernas förslag.Utskottet avstyrker med hänvisning till pågåendeöversynsarbete och till de åtgärder som regeringen aviserat demotioner som väckts om trafikpolitikens mål och medel. Utskottetframhåller att trafikpolitiken i stor utsträckning måste taregionalpolitiska och miljöpolitiska hänsyn och att ökadeinfrastrukturinsatser är nödvändiga. Utskottet godtarregeringens förslag att vissa anslag förinfrastrukturinvesteringar även bör få användas förunderhållsinsatser. Utskottet vidhåller sin tidigare framfördauppfattning att det är angeläget att de s.k.storstadsöverenskommelserna som syftar till att genomföraåtgärder i det samlade trafiksystemet kan fullföljas.Motionsyrkanden som begär att dessa överenskommelser omprövasavstyrks.Utskottet anser i likhet med revisorer attriksdagens och regeringens inflytande överinvesteringsplaneringen bör stärkas utan att någondetaljstyrning får ske. Det får inte överlåtas till de enskildaverken att själva fatta de övergripande besluten. Detta börriksdagen ge regeringen till känna, anser utskottet.När det gäller de statliga affärsverkskoncernerna anserutskottet att det är nödvändigt att noga beakta och redovisa dekonstitutionella aspekterna (bl.a. offentlighetsprincipen) aveventuellt förändrade associationsformer för affärsverken. Ävendetta bör enligt utskottets mening ge regeringen tillkänna. Vidare framhåller utskottet att innan förändradeassociationsformer kan komma i fråga är det nödvändigt attklargöra hur statens styrning och kontroll av infrastrukturenoch de sociala och regionala åtagandena kan säkerställas.Trafikutskottet höll en offentlig utfrågningom trafikens infrastruktur -- betydelsen av satsningar på vägaroch järnvägar mot bakgrund av den Europeiska integrationen ochnuvarande lågkonjunktur.Till betänkandet har fogats sju reservationer och ett särskiltyttrande.Vid betänkandet har vidare fogats en meningsyttring avv-suppleanten avseende fyra delavsnitt i betänkandet. SJÄTTE HUVUDTITELNProposition 1991/92:100 (budgetpropositionen) bilaga7L. Övriga infrastrukturinvesteringarRegeringen har i proposition 1991/92:100 bilaga 7() under denna rubrik (s. 164--167)föreslagit1. att bemyndigar och attdisponera besparingar på projekt finansierade från anslagetL1. Investeringar i trafikens infrastruktur och anslaget L2.Vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande åtgärder inomkommunikationsdepartementets område för underhållsåtgärder,2. att tar del av vad i propositionen anförts ombudgetering exkl. mervärdeskatt.B. InvesteringsplaneringVidare har regeringen har under denna rubrik (s. 178--184) imom. 3 föreslagit att godkänna att luftfartsverketsoch medverkan i investeringsplaneringsprocesseninriktas mot större strategiska projekt med direkt påverkan påtransportsystemet.Riksdagens revisorers förslag 1991/92:17 angående granskningenav de statliga affärsverkskoncernernaRiksdagens revisorer hemställer i förslag 1991/92:171. beträffande de konstitutionella förutsättningarna attriksdagen hos regeringen begär att en kommitté tillkallas för enöversyn av de konstitutionella frågorna vid eventuellt ändradeassociationsformer för affärsverken i enlighet med vadrevisorerna anfört,2. beträffande a) affärsverkens sociala och regionalaåtaganden m.m., b) investeringsplaneringen, c)konkurrensförutsättningar, d) styrning och kontroll attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna anfört.Riksdagens revisorers förslag 1991/92:18 angående samordnadinvesteringsplanering för transporterRiksdagens revisorer hemställer i förslag 1991/92:18 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna anfört rörande hänsyn till de trafikpolitiska målen,samordning av investeringsplaneringen samt underlag förriksdagens styrning vid investeringar för transporter.Yttrande från konstitutionsutskottetTrafikutskottet har inhämtat yttrande frånkonstitutionsutskottet över revisorers förslag1991/92:17 angående granskningen av de statligaaffärsverkskoncernerna jämte motionerna 1991/92:T14 av StinaEliasson (c), 1991/92:T15 av () och 1991/92:T16 avBengt (). Yttrandet har fogats som bilaga 1 tillbetänkandet. Motioner väckta med anledning av revisorers förslag1991/92:17 angående granskningen av de statligaaffärsverkskoncernerna1991/92:T14 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av en översyn av offentlighetslagstiftningen.1991/92:T15 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt revisorerna i sitt granskningsarbete särskilt böruppmärksamma de regionalpolitiska aspekterna på postens ochteleverkets verksamhet.1991/92:T16 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombolagisering av affärsverken.Motioner väckta med anledning av revisorers förslag1991/92:18 angående samordnad investeringsplanering förtransporter1991/92:T21 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att regeringen medanledning av förslag 1991/92:18 bör utreda om inte vägverk,banverk samt sjöfartsverk skall slås samman till ett gemensamttransportverk.1991/92:T22 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en utredning som syftar till att finna vägar för att minskabehovet av person- och godstransporter bör tillsättas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att underlag för prövning enligtnaturresurslagen, miljöskyddslagen, naturvårdslagen och plan-och bygglagen alltid skall tas fram parallellt med övrigtunderlag vid de statliga verkens investeringsplanering.Motioner framlagda under den allmänna motionstiden i januari19921991/92:T201 av m.fl. (s) vari yrkas4. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande sjöfart.1991/92:T202 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en samlad samhällsekonomisk ochfördelningspolitisk översyn av vägtrafikens och bilismenskostnader, särskilt avseende glesbygdsbilismen.1991/92:T203 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av kollektivtrafiken iStockholmsregionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning av biltrafiken iStockholms innerstad.1991/92:T204 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en förändring av den organisatoriska strukturen avmyndigheter och statliga verk inom transportområdet.1991/92:T205 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av infrastrukturstärkande åtgärder iÖstergötland.1991/92:T206 av Axel m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av infrastrukturinvesteringari såvitt avser kommunikationer.1991/92:T207 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på infrastrukturen iVästernorrlands län såvitt avser kommunikationer.1991/92:T209 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen helhetssyn på de faktorer som skall ligga till grund förinvesteringsplaneringen av infrastrukturen.1991/92:T210 av (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning omsammanslagning av , och tillett verk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att investering i infrastrukturen börgöras med beaktande av sjöfartens fördelar när det gällerresurssnåla och miljövänliga transporter.1991/92:T212 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbetalning av reserverade medelenligt storstadsöverenskommelserna,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hamnarnas och sjöfartens roll i densamordnade investeringsplaneringen,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av anslaget L1.Investeringar i trafikens infrastruktur,20. att beslutar att planeringsramen för anslagetL1. Investeringar i trafikens infrastruktur omräknas till 1992års penningvärde,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda genomförandet avinfrastrukturprojekt samt att till redovisaresultatet.1991/92:T214 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fullföljande av de beslut som riksdagoch regering fattat med anledning av tillväxtpropositionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av attinfrastrukturdelegationen studerar möjligheterna att förverkligade ytterligare projekt, som redovisats i motionen.1991/92:T215 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ytterligare satsningar påkommunikationerna i Blekinge.1991/92:T216 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i den samladetrafikpolitiken.1991/92:T218 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att trafiksektorn måste ingå iett bärkraftigt samhälle.1991/92:T221 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fullföljandet av Dennisuppgörelsensamt utbetalning av reserverade medel.1991/92:T222 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utveckla förslaget rörandesamhällsstyrda regionala infrastrukturorgan i enlighet med vad imotionen anförts.1991/92:T223 av förste vice talman m.fl. (s) variyrkas1. att som sin mening regeringen till känna vad imotionen anförts om att inriktningen av investeringsplaneringenför vägar och järnvägar ges en sådan utformning att väg- ochjärnvägsnät i län kan moderniseras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medelstilldelning för väg- ochjärnvägsinvestering får en kraftfull höjning i kommandefördelningsplan.1991/92:T224 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbättrade kommunikationer i Västerbotten.1991/92:T225 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga satsningar på trafiksystemeti ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av tidigareläggning avinfrastrukturprojekt i Storstockholm.1991/92:T226 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grundläggande regionalpolitiskamål måste ingå som en viktig förutsättning i den kommandeinvesteringsplaneringen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av att omförhandlingarav planerade projekt under anslaget L1 sker skyndsamt och attett antal underhållsprojekt därefter snabbt utformas,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om storstädernas trafiksystem,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det vidare planeringsarbetet i sambandmed storstadsöverenskommelsen.1991/92:T338 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av infrastrukturella satsningar i skogslänens inland.1991/92:T543 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgods- och persontransporter.1991/92:T913 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och citytunneln.1991/92:Bo235 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prioritera och tidigareläggainfrastrukturprojekt såsom vägbyggande, upprustning avjärnvägsnätet, ombyggnad av broar och trafikplatser(förbifarter) m.m.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av planeringshjälpmedlenför att effektivisera transportarbetet,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en plan för hur investeringar iinfrastruktur skall medverka i ett miljöanpassat trafiksystem,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principer för utveckling avstorstädernas trafiksystem och utbetalning av reserverade medel,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstifting för avgiftsfinansiering avförbifarter,35. att som sin mening ger regeringen til kännavad i motionen anförts om att regeringen bör påskynda arbetetmed ändring av vägtrafikkungörelsen.Offentlig utfrågningTrafikutskottet anordnade en offentligutfrågning om trafikens infrastruktur -- betydelsen avsatsningar på vägar och järnvägar mot bakgrund av den Europeiskaintegrationen och nuvarande lågkonjunktur.Vad som förekom vid utfrågningen redovisas i bilaga2till betänkandet. I utfrågningen deltog företrädare för 7myndigheter och 15 organisationer (bilaga 3). 1InledningI detta betänkande behandlar utskottet vissa frågor ibudgetpropositionen, revisorers granskningar av densamordnade investeringsplaneringen inom transportområdet och destatliga affärsverkskoncernerna samt motioner som väckts underden allmänna motionstiden och med anledning avrevisorernas förslag.Framställningen är uppdelad i följande sju avsnitt:Trafikpolitikens mål och medel, Investeringar i trafikensinfrastruktur, Storstadsfrågor, Investeringsplanering, Destatliga affärsverkskoncernerna, Regionala motionsyrkanden ominvesteringar och Organisatoriska frågor.2Trafikpolitikens mål och medel2.1 MotionernaI motion Jo612 (s) framhålls att trafiken är en av deviktigaste källorna till miljöförstöring. Den storatrafikvolymen i storstäderna orsakar buller och dåligluftkvalitet vilket skapar hälsoproblem. lade isamband med behandlingen av miljöpropositionen fast målen förarbetet med ett miljöanpassat trafiksystem. Flera typer avåtgärder har enligt motionen beslutats för att nå dessa mål.Utbyggd kollektivtrafik och renare dieselbränsle i kombinationmed skärpta krav på rening av tunga fordon minskar framför alltden lokala belastningen. Som ett resultat av bl.a.storstadsförhandlingarna kommer cirka 40miljarder kronor attinvesteras i storstädernas trafiksystem . Tackvare bilavgasbeslutet minskar nu personbilarnas utsläpp.Katalysatortekniken har dessutom visat sig vara effektivare änman trott. Nya skärpta krav skall införas och samordnasmed EG . Låga utsläppskrav stimuleras med miljöklasserfr.o.m. modeller.Motionärerna anför att samhällsplaneringens roll har tonatsned . Delvis beror detta på att dettidigare fanns en övertro på vad samhällsplaneringen kanåstadkomma. Men detta får enligt motionen inte ersättas medpassivitet. Planering är därför i miljöpolitiken enförutsättning för en väl fungerande marknadsekonomi. I motionenframhålls att kommunerna måste stimuleras till att avsättaresurser för ökad planering av person- och godstransporter medhänsyn till miljön. Regeringen bör återkomma till medett förslag.I motionen framhålls vidare att huvuduppgiften under1990-talet är att ställa om samhällets alla verksamheter iekologisk riktning. En plan för hur investeringar iinfrastruktur skall medverka i ett miljöanpassat trafiksystembör därför tas fram. En sådan plan bör bygga påsamhällsekonomiska kriterier där även miljökostnader beaktas.I motion T202 (s) yrkas att uttalar sig för att ensamlad samhällsekonomisk och fördelningspolitisk översyn görs avvägtrafikens och bilismens kostnader. Med det geografisktspridda boende som finns i t.ex. inland är det svårtatt skapa en effektiv kollektivtrafik. Motionärerna anser attdet är särskilt angeläget att kostnaderna för privatbilismen iglesbygd kan hållas på en rimlig nivå. En möjlig väg attåstadkomma en förbättring för de glesbygdsboendes del kan enligtmotionen vara en differentiering av bensinskatten.I motion T216 (s) anförs att målsättningen för trafikpolitikenmåste vara:1. att för varje typ av transport sträva efter att den iförsta hand sker med det mest energieffektiva och därmedmiljövänliga transportsättet,2. att inom varje transportgren göra allt för att påskyndautvecklingen mot mer energisnål och miljövänlig teknik,3. med tanke på miljöhoten (och den ökande arealenoutnyttjad mark) måste teknikutvecklingen särskilt inriktas påatt ersätta fossil energi med bioenergi.I motionen redovisas en rad förslag som syftar till attmedverka till att dessa mål kan uppfyllas. Bl.a. bör tågresandethelt befrias från mervärdesskatt och motsvarande stöd ges förfärjetrafiken till och för utveckling av annanpassagerarsjöfart. Staten bör öka investeringarna i järnvägar.Tiden är nu mogen för att öppna hela järnvägsnätet förkonkurrens, såväl persontrafik som godstrafik. Vägavgifter börinföras på redan byggda och hårt trafikerade vägar och avgiftertas ut på sträckor där det finns välutvecklade alternativ medkollektivtrafik. Ytterligare förslag beträffande järnvägs-,väg-, sjöfarts- och luftfartspolitiken redovisas som syftar övergång till energieffektivare transportslag och till attinom varje trafikslag den mest miljövänliga trafiken utvecklasoch införs.I motion T543 (s) framhålls att järnvägen är ett av våraabsolut bästa transportalternativ. är trafiksäker ochenergisnål. Den medför inte heller omfattande miljöproblem. Föratt öka andelen spårbundna transporter, såväl på gods- som påpersontransportsidan, bör enligt motionen likvärdiga spelreglergälla för de olika trafikslagen. Tunga malm-, olje- ochvirkestransporter samt övrig tung trafik som sliter hårt påvägnätet bör i högre grad föras över till järnväg.I motion T338 (s) framhålls att om en tillfredsställandebalans mellan landets olika delar skall kunna uppnås krävsmycket stora infrastrukturella satsningar i skogslänens inland.Industri och befolkning i inlandet måste få betydligt bättrekommunikationsförutsättningar. De av regeringen aviseradeinfrastrukturella satsningarna måste därför i stor utsträckninggöras i inlandet.I motion T226 (c) framhålls att har som engrundläggande politisk målsättning att hela skall leva.Samhällets insatser måste därför samordnas så att en allsidigregional utveckling främjas. Ett strategiskt viktigt område föratt uppnå detta är trafikpolitiken. En stor del av landetsinfrastruktur måste rustas upp och förnyas. Investeringar iinfrastruktur är en viktig förutsättning för att målet omutveckling och tillväxt i hela landet skall kunna uppnås. Imotionen redovisas vidare riksdagsbeslutet sominnebar att vissa regioner som inte fick del av det nyinrättadeanslaget för investeringar i trafikens infrastruktur skulletillföras en större del av ordinarie anslag. Dessa regioner varNorrlands inland, , , norra och SydöstraSverige.I motion T209 (fp) hänvisas till att regeringen ibudgetpropositionen föreslår att den s.k.produktivitetsdelegationens bedömningar skall användas tillunderlag för investeringsprioriteringar. Enligt motioneninnehåller delegationens rapport obevisade hypoteser om att detalltid är fördelaktigast att koncentrera investeringarna tillstorstadsregionerna. Att endast prioritera utbyggnad av vägaroch järnvägar i anslutning till storstadsregionerna ochsamtidigt begränsa insatserna till att vara av merupprätthållande karaktär i övriga är att försämraförutsättningarna för svensk ekonomisk tillväxt, framhållermotionären. Han begär därför att uttalar att kommandeinvesteringsplanering på infrastrukturområdet skall kompletterasmed en analys av regionala utvecklingsmöjligheter och effekter.I motion T218 (v) framhålls att kommunikationssektorn måsteingå i vad som kan kallas ett bärkraftigt samhälle. Det innebäratt den måste bli ekologiskt anpassad och att dessbelastning på miljön inte får vara större än vad miljön tål.Ytterligare en utgångspunkt för Vänsterpartietskommunikationspolitik är enligt motionen att trafiksäkerhetenmåste höjas och att alla människor skall ha en acceptabeltillgång till kommunikationsmöjligheter oavsett bostadsort ochekonomiska och fysiska möjligheter. För att åstadkomma en sådanpolitik krävs en långsiktig samhällsplanering som skall bidratill att minska behovet av gods- och persontransporter. Fråganom en fungerande kollektivtrafik är en viktig jämlikhetsfråga.Alla vuxna individer har inte tillgång till bil. Spårbundnatrafiksystem och miljövänliga sjötransporter skall prioriteras.Vägtrafik, särskilt tunga landsvägstransporter, måste minskas.Regering och riksdag måste agera aktivt för svensk medverkan ien samordnad alleuropeisk järnvägspolitik, anser motionärerna.I motion T222 (v) framhålls att investeringarna iinfrastruktur har varit otillräckliga vilkethämmat landets produktivitetsutveckling och skapat storamiljöproblem. Investeringsbehovet kan ej med nuvarandeskattesystem, eftersom den skattehöjning som skulle behövas föratt täcka behoven skulle bli orealistiskt hög. I motionenföreslås att det bildas regionala samhällsstyrdainfrastrukturorgan som skall ta över ansvaret för attgenomföra infrastrukturinvesteringar i en bestämd region. Ettnationellt samordningsorgan bör också inrättas för att kunnahandha investeringar som berör flera regioner eller t.o.m. helalandet. Ett sådant infrastrukturorgan bör få rätt att ta utmarkavgifter som motsvarar en del av den värdestegring sominfrastrukturinvesteringen åstadkommer på markvärdet.Motionärerna föreslår att ger regeringen i uppdrag attskyndsamt fördjupa analysen och klara ut de oklarheter somåterstår kring inrättandet av samhällsstyrda regionalainfrastrukturorgan med rätt att ta ut markavgifter.I motion T22 (v) yrkas att en utredning tillsätts som syftartill att finna vägar för att minska behovet av person- ochgodstransporter. De transportsätt som är mest resursbevarandeoch skonsamma mot miljön måste ges prioritet. Vidare framhållermotionären att underlag för prövning enligt naturresurslagen,miljöskyddslagen, naturvårdslagen samt plan- och bygglagenalltid bör tas fram parallellt med övrigt underlag vid destatliga verkens investeringsplanering.2.2 Utskottets ställningstagandeDet övergripande målet för trafikpolitiken, enligt 1988års trafikpolitiska beslut, är att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säkeroch miljöanpassad trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet.TU13, rskr.159). ställde sig vid detta tillfälleockså bakom de fem delmål om tillgänglighet, effektivitet,säkerhet, god miljö och regional balans som föreslogs i dentrafikpolitiska propositionen.I budgetpropositionen redovisas vissa preciseringar av dessamål. Regeringen anser att tranportsektorn har en avgörandebetydelse för möjligheterna att öka produktiviteten ochtillväxten och därmed välfärden för alla människor i vårt land.Ett avskaffande av konkurrensbegränsningar genomavreglering och avmonopolisering och en skärptkonkurrenslagstiftning är en viktig förutsättning för ökadkostnadseffektivitet inom de sektorer som sorterar underkommunikationsdepartementet. Ett flertal åtgärder aviseras ipropositionen som alla syftar till ökad konkurrens ocheffektivitet inom transportsektorn. Det gäller bl.a.bolagisering av affärsverk som kommer att verka påkonkurrensutsatta marknader, avreglering av inrikes flygtrafikoch ökad konkurrens inom jänvägstrafiken.I flera av motionerna begärs att trafikpolitiken måste taregionalpolitiska hänsyn. I propositionen framhålls atttrafikpolitiken har stor betydelse för den regionalautvecklingen. För enskilda kommuner kan förbättrade väg-,järnvägs-, sjö- och lufttransporter vara avgörande förnäringslivets utvecklingsmöjligheter. I regeringsdeklarationenslås också fast att hela skall leva.