bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Även omSverige sannolikt ligger ganska långt framme när det gäller allmänvuxenutbildning, finns det enligt motionärerna fortfarande en alltför låg andeli högre utbildning. Personalutbildningen är eftersatt, och skillnaden ärtydligast vid jämförelser mellan LO-, TCO- och SACO-anställda. Långsiktigt börytterligare en årskull, dvs. ca 100000 delta i utbildning jämfört med slutetav , anser motionärerna. I samma motion begärs också att regeringenskall lägga fram ett samlat program mot arbetslöshet. Programmet skall hasin tyngdpunkt i investeringar, utbildning och aktiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder (yrkande18).Den socialdemokratiska motionen tar vidare upp vissa aspekter på kvinnorsarbetsmarknadssituation. Det som kommer att ske på arbetsmarknaden medför enkraftig nedgång i sysselsättningen inom områden där många kvinnor arbetar,t.ex. handel, vård och omsorg. Motionärerna anser det nödvändigt att AMS läggerupp en långsiktig strategi för hur man skall motarbeta den ökandearbetslösheten bland kvinnor (yrkande20). Regeringen bör dessutom låta göraen översyn av situationen för de deltidsarbetslösa, av vilka en stormajoritet är kvinnor (yrkande19).Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att de förslag som läggs fram ipropositionen grundas på överenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna. De innebär en markering av arbetslinjen som ett fundament iarbetsmarknadspolitiken, påpekar arbetsmarknadsutskottet, som konstaterar attdet råder bred politisk enighet om grunden för denna politik.Förslagen skall enligt arbetsmarknadsutskottet ses i ljuset av de omvälvandeförändringar som skett och som ändrat och försämrat förutsättningarna för denekonomiska politiken. Behovet av akuta insatser är tydligt. De insatser somföreslås är av en omfattning som kanske för bara framstod somosannolik. Enligt arbetsmarknadsutskottet är det emellertid också tydligt attdet rådande läget väcker frågan hur långt man förmår gå för att med hjälp avarbetsmarknadspolitiken möta arbetslösheten och hindra verkningarna av den.Av yttrandet framgår vidare att arbetsmarknadsutskottet inte har någon annanuppfattning än Socialdemokraterna i synen på hur hög ambitionsnivån skall varai kampen mot arbetslösheten, där investeringar, utbildning och aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder skall prioriteras framför passivautbetalningar till de arbetslösa. Man kan dock inte blunda för att en sådanpolitik inte ensam kan lösa problemen. Utan en ekonomi i balans kan inte måletfull sysselsättning uppnås, framhåller arbetsmarknadsutskottet.Innan man lägger fast ramarna och den närmare utformningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna är det som arbetsmarknadsutskottet ser detnödvändigt att göra en bedömning av de kraftigt ökade insatser som riksdagenbeslutat om för innevarande budgetår. En samlad redovisning av insatserna ochde effekter de beräknats få kommer enligt propositionen att senare överlämnastill . finner det därför inte påkallat förriksdagen att, i enlighet med yrkande 18 i den Socialdemokratiska motionen, nugöra något uttalande om hur regeringen bör utforma ett program förarbetsmarknadspolitiska insatser.Arbetsmarknadsutskottet finner det inte heller motiverat att vidtarnågon åtgärd med anledning av motionärernas förslag rörande dedeltidsarbetslösa. Frågan har behandlats av arbetsmarknadsutskottet,som i sitt betänkande om jämställdhet (1992/93:AU1) framhållit att det ärytterst angeläget att finna en lösning på problemet med kvinnorsdeltidsarbetslöshet, inte minst mot bakgrund av dagens arbetsmarknad. Fråganhar dessutom tagits upp av AMS, bl.a. genom styrelsens handlingsprogram för attöka jämställdheten i arbetslivet.Även förslaget om en strategi för att motverka den ökande arbetslöshetenbland kvinnor bör enligt arbetsmarknadsutskottet avstyrkas.Arbetsmarknadsutskottet ser det dock som angeläget att arbetsmarknadsverket vidsin fördelning av insatser gör stora ansträngningar för att ta fram platser åtsådana kategorier av arbetslösa, inte minst kvinnor, som inte berörs av deinfrastrukturinvesteringar som ingår bland åtgärderna för att mötaarbetslösheten. förutsätter dessutom att AMSuppmärksamt följer läget på arbetsmarknaden och vid behov arbetar fram enstrategi av det slag Socialdemokraterna efterlyser.Arbetsmarknadsutskottet finner det inte heller påkallat med något uttalandefrån sida med anledning av det av Socialdemokraterna begärdaprogrammet för utbildning och kompetensutveckling. Till den del förslagetavser kompetensutveckling i arbetslivet bereds frågan inomregeringskansliet i anslutning till framlagdabetänkanden (SOU 1991:56 och SOU 1992:7).I en meningsyttring har företrädare beträffande dessa frågorredovisat en annan uppfattning än utskottsmajoriteten.Utbildningsutskottet redogör i sitt yttrande för de beslut som undersenare år fattats om en utbyggnad av gymnasieskolan och den grundläggandehögskoleutbildningen. konstaterar att motionärernasönskemål om att ytterligare en årskull skall få möjlighet till utbildningkommer att uppfyllas genom en fortsatt utbyggnad av gymnasieskolan ochhögskolan . Med hänvisning härtill föreslårutbildningsutskottet att yrkande17 i motion Fi35 (s) avstyrks avfinansutskottet. I en avvikande mening stöder Socialdemokraternas företrädareförslaget i motion Fi35 (s).Finansutskottet anser inte att det finns anledning att göra några tilläggtill vad arbetsmarknadsutskottet och utbildningsutskottet anfört.Finansutskottet biträder således utskottens här återgivna uppfattningar ochavstyrker motion Fi35 (s) yrkandena 17--20.Nytt system för arbetslöshetsförsäkringen m.m.Ny demokrati föreslår i motion Fi36 att arbetslöshetsförsäkringen skallreformeras och byggas upp i tre steg (yrkande16). Staten skall stå för ettgrundskydd under maximalt . Ett kompletterande skydd skall under sammaperiod utgå i form av en obligatorisk, privat försäkring som tecknas avarbetsgivaren och som täcker skillnaden mellan grundskyddet och av lönenupp till en årslön på 7,5 basbelopp. Den enskilde skall dessutom kunna tecknaen frivillig, privat försäkring som täcker inkomstbortfall därutöver.Oberoende av vilket försäkringssystem som tillämpas skall -- hävdarmotionärerna -- A-kassorna inte handhas av fackföreningarna (yrkande17).I samma motion framhålls att det är nödvändigt att ge dispens från lagen omanställningsskydd (LAS). En sådan åtgärd öppnar väg för att införa ett systemsom ger arbetslösa möjlighet till tillfällig anställning med bibehålletarbetslöshetsunderstöd varvid företagen betalar mellanskillnaden upp tillavtalsenlig eller marknadsmässig lön. För att förhindra missbruk måste åtgärdenkringgärdas av regler som motionärerna anser bör utformas av regeringen(yrkande8).Motionärerna vill vidare införa ett modernt lärlingssystem med löner som ståri rimlig proportion till vad ungdomar kan tillföra produktionen (yrkande9).De anser slutligen också att arbetsrätten behöver ändras och moderniseras.Arbetet inom arbetsrättsutredningen måste därför fortgå med ursprungliginriktning (yrkandena12 och14).Arbetsmarknadsutskottet avvisar samtliga här återgivna förslag. bör arbetslöshetsförsäkringen även i fortsättningenfinansieras av egenavgifter och statsbidrag. Innan man tar slutlig ställningtill den närmare utformningen av ersättningsnivåer och hur finansiering,administration m.m. skall lösas måste ingående överväganden göras, framhållerarbetsmarknadsutskottet, som anser att den särskilda utredning som har tilluppgift att lämna förslag till utformning och finansiering av en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (dir. 1992:24) bör genomföra sitt uppdrag.Det av motionärerna förespråkade systemet, där arbetslösa tillåts utföravanligt arbete i företagen med bibehållen arbetslöshetsersättning, riskerar attstöra den ordinarie arbetsmarknaden. Dessutom finns det, påpekararbetsmarknadsutskottet, andra och bättre sätt att komma bort från passivakontantstöd. När det gäller motionärernas förslag om ett lärlingssystemhänvisar arbetsmarknadsutskottet till den nya lärlingsutbildning som tillkomgenom beslut under föregående (prop. 1991/92:157, UbU26, rskr. 311).Den nya utbildningen är en kombination av sådan utbildning som sker i ettföretags regi inom ramen för ett anställningsförhållande och studier av vissaämnen i gymnasieskolan.Frågan om arbetsrättsutredningen och de direktiv som den borgerligaregeringen utfärdat (dir. 1991:118) är, enligt arbetsmarknadsutskottet, förnärvarande föremål för diskussioner. Socialdemokraterna har framfört önskemålom att utredningen skall tillföras kompletterande utredningsuppdrag. Eftersamråd skall, enligt vad som framgår av propositionen, tilläggsdirektiv pådessa områden övervägas. Med hänsyn härtill bör inte nu göra någrauttalanden rörande det fortsatta utredningsarbetet, framhållerarbetsmarknadsutskottet.I en avvikande mening stöder Ny demokratis företrädare förslagen i motionFi36 (nyd). företrädare redovisar i en meningsyttring en annanuppfattning än utskottsmajoriteten i frågan om arbetslöshetsförsäkringen.Även utbildningsutskottet hänvisar till beslut om vissagymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. (prop. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr.311) som bl.a. innebär att en ny utbildning för lärlingar införs igymnasieskolan inom ramen för individuella program. Den nyalärlingsutbildningen ger möjligheter att utforma en viss yrkesutbildning på ettflexibelt sätt och anpassa den till såväl den enskilda lärlingen som företagetoch till lokala förutsättningar. Mot denna bakgrund finner utbildningsutskottetatt motionsyrkandet om lärlingssystem i stort är tillgodosett, varförfinansutskottet bör avstyrka det.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets ochutbildningsutskottets uppfattning i fråga om Ny demokratis förslagbeträffande nytt system för arbetslöshetsförsäkringen, sysselsättningsåtgärderför arbetslösa med A-kasseersättning, nytt lärlingssystem samt förslag tilluttalande med anledning av arbetsrättsutredningen. avstyrkersåledes motion Fi36 (nyd) yrkandena 8, 9, 12, 14, 16 och 17. Finansutskottetavstyrker också yrkande 18 i motion Fi36 (nyd) om ytterligare sänkning avarbetsgivaravgifterna.Utskottet vill erinra om att enligt den träffade överenskommelsen mellanregeringen och Socialdemokraterna skall eventuella förändringar i arbetsrättenföregås av samråd i förtroendefull anda. Beträffande arbetslöshetsförsäkringensägs i överenskommelsen att den också i fortsättningen skall finansieras avegenavgifter och statsbidrag. Den kommer inte att förstatligas. Aviseradhöjning av egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen sker inte. Utskottetförutsätter att överenskommelsen kommer att följas även i dessa delar.Tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingenI propositionen föreslås (bilaga 7, avsnitt 2.2.1) att avmedlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall få disponeras avAMS för förstärkning av arbetsförmedlingen. Belastningen på arbetsförmedlingenär i nuvarande läge större än . Det bör därför, anserregeringen, vara möjligt att tillfälligt anställa personer -- i första handarbetslösa -- för att fullgöra arbetsuppgifter vid förmedlingen.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker förslaget vilket också biträds avfinansutskottet.ArbetslivsutvecklingI propositionen föreslås (bilaga7, avsnitt 2.2.2) en tvåårigförsöksverksamhet med en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd kalladarbetslivsutveckling. Arbetslösa och deltidsarbetslösa som uppbär ersättningfrån A-kassa skall erbjudas möjlighet att delta i aktiviteter, vars syfte äratt bibehålla och stärka den arbetslöses anknytning till arbetslivet.Arbetslivsutvecklingen skall inte ersätta ordinarie arbete och får inte fyllaett produktionsbehov hos arbetsgivaren. Den får inte heller äventyrakonkurrensförhållanden.Under arbetslivsutvecklingen erhåller den enskilde arbetslöshetsersättningsom benämns utbildningsbidrag. Ersättningen betalas av arbetslöshetskassan menskall särredovisas av denna.I propositionen beräknas ca 20000 personer kunna beredas plats iarbetslivsutvecklingen.I en ny, tidsbegränsad lag -- lagen om arbetslivsutveckling -- klargörs attden som deltar i arbetslivsutveckling inte skall anses som arbetstagare.Arbetsmiljölagen skall dock i princip vara tillämplig och försäkringsskyddetskall motsvara det som gäller vid arbetsmarknadsutbildning. Det antal dagar somnågon deltar i arbetslivsutveckling skall förlänga den normala A-kasseperioden.En föreskrift om detta tas in som en ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. Regeringens lagförslag i dessa båda avseenden harfogats till utskottets betänkande i bilaga 1.Förutom kostnaderna för den ersättning som betalas ut viaarbetslöshetskassorna beräknas verksamheten föra med sig anordningskostnader avolika slag. I propositionen föreslås att anvisas för dettaändamål.Förslaget tas upp i två motioner.I motion Fi66 framhåller () att propositionen äroklar på vissa punkter. Enligt honom bör deltagandet vara frivilligt. Den somavböjer bör således inte kunna avstängas från A-kasseersättning underåterstående period. Däremot bör en person som blir utförsäkrad efter att haavböjt ett erbjudande om att delta i arbetslivsutveckling inte ha sammamöjligheter till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som den som varit aktivunder sin arbetslöshetsperiod. Motionären anser vidare attarbetslivsutvecklingen inte bör kvalificera för en ny ersättningsperiod utanenbart förlänga den löpande perioden.I motion Fi57 av och (nyd) kritiserasförslaget. Det är enligt motionärerna bättre om arbetsförmedlingen själv fårsköta arbetslivsutvecklingen (yrkande1). Som ett alternativ kan motionärernatänka sig att medlen i stället används för köp av utbildningsplatser hosprivata arbetsgivare (yrkande2). De kan också tänka sig att de som uppbärarbetslöshetsersättning gör en samhällsinsats av något slag, kanske enligt dens.k. Hallstahammarmodellen (yrkande3).Arbetsmarknadsutskottet biträder i allt väsentligt regeringsförslaget. Pånågra punkter förordar arbetsmarknadsutskottet dock vissa jämkningar ochtillägg. Så t.ex. vill arbetsmarknadsutskottet väcka frågan om vilka kategorierarbetslösa som skall kunna delta i arbetslivsutvecklingen. Det bör, anserarbetsmarknadsutskottet, övervägas om personer med kontant arbetsmarknadsstöd(KAS) skall ges möjlighet att delta. förutsätter attregeringen återkommer i frågan.Arbetsmarknadsutskottet tar också fasta på de synpunkter som förs fram imotion Fi66 (m) om frivilligheten i deltagandet. En förutsättning för attverksamheten skall bli meningsfull är att den enskilde ser verksamheten som enmöjlighet och inte som en skyldighet. Det bör därför inte vara ett tvång iegentlig mening att delta i verksamheten; däremot bör den som deltar hamna iett bättre läge än den som varit passiv , framhållerarbetsmarknadsutskottet som på denna punkt går emot regeringsförslaget ochtillstyrker motion Fi66(m). Av främst denna anledning föreslårarbetsmarknadsutskottet vissa ändringar i regeringens förslag till lag omarbetslivsutveckling.En annan utgångspunkt för arbetsmarknadsutskottets överväganden är attarbetslivsutvecklingen måste vara en åtgärd i sista hand. Det innebär,framhåller arbetsmarknadsutskottet, att en anvisning inte bör ha alltför långvaraktighet. Normalt bör anvisningstiden inte överstiga anserarbetsmarknadsutskottet. Blir det fråga om anvisning börverksamheten inte få bedrivas på samma arbetsplats, såvida det inte finnsmycket starka skäl för det.Arbetsmarknadsutskottet anger också vissa villkor som bör gälla för att densom deltar i arbetslivsutvecklingen skall kvalificera sig för en nyersättningsperiod från arbetslöshetskassan.Arbetslösa kassamedlemmar har rätt till dagpenning i normalt . Enförutsättning är dock att den arbetslöse uppfyller det s.k.arbetsvillkoret. För det krävs att han av tolv månadernärmast före arbetslösheten skall ha förvärvsarbetat i viss omfattning. Dennakvalificeringsperiod kallas för ramtid.Enligt 6§ lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring är arbetsvillkoretuppfyllt om den arbetslöse har förvärvsarbetat i minst 75 dagarfördelade per dag.Om det behövs för att uppfylla arbetsvillkoret har den arbetslöse rätt att iramtiden inräkna också annan tid, som i detta sammanhang alltså jämställs medförvärvsarbete. Sådan tid kallas jämställd tid. Dit hänförs enligt 7§samma lag under vissa förutsättningar bl.a. arbetsmarknadsutbildning,yrkesinriktad rehabilitering och kortare militärtjänstgöring. En arbetslös somblivit utförsäkrad från A-kassan kan med andra ord genomgå en långarbetsmarknadsutbildning och därigenom i princip bli berättigad till en nyersättningsperiod på 300 dagar.När man prövar om arbetsvillkoret är uppfyllt skall enligt 8§ i ramtideninte räknas in tid då den arbetslöse varit förhindrad att arbeta på grund avstyrkt sjukdom. Har den arbeslöse närmast förearbetslöshetsperiodens början varit sjukskriven under 7 av 12 månader skallsjuskrivningsperioden alltså inte beaktas. Ramtiden omfattar i detta exempelövriga 19 månader närmast före arbetslöshetsperiodens början. Sådan tid somenligt 8 § inte skall räknas in i ramtiden kallas överhoppningsbar tid.Det nu aktuella regeringsförslaget innebär att den tid som den försäkradedeltar i arbetslivsutveckling skall anses som jämställd tid enligt 7§.Den skall alltså ge möjlighet att uppfylla ett nytt arbetsvillkor och därmedberättiga till en ny ersättningsperiod. En förutsättning härför bör dock vara,anser arbetsmarknadsutskottet, att arbetslivsutvecklingen utförs i enlighet medarbetsförmedlingens anvisning. Har arbetsmarknadsmyndigheten bedömt attarbetslivsutvecklingen bör pågå , skall den försäkrade alltsåinte kunna avbryta sitt deltagande och räkna med att få en nyA-kasseperiod även om de allmänna kvalifikationskraven äruppfyllda. Syftet med åtgärden är ju inte enbart att vara en garanti motutförsäkring. För att tiden i arbetslivsutvecklingen skall betraktas somjämställd tid, måste -- anser arbetsmarknadsutskottet -- arbetsförmedlingenförst ha lämnat sitt medgivande till att avbrott sker. I annat fall bör denupparbetade tiden betraktas som överhoppningsbar tid.Arbetsmarknadsutskottet anser att 2§ i förslaget till lag omarbetslivsutveckling bör ha följande lydelse:Den tid under vilken en försäkrad deltagit i verksamhet förarbetslivsutveckling i enlighet med anvisning jämställs medtid under vilken en försäkrad enligt 6§ lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring skall ha utfört förvärvsarbete. enligt samma bestämmelse räknas inte tid då den försäkrade varit hindradatt arbeta på grund av deltagandet, i den mån tiden inte jämställs enligt vadsom sagts.Slutligen tar arbetsmarknadsutskottet också upp frågan om utformningen av detföreslagna tillägget till 14§ lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring.Som redan nämnts uppbär den försäkrade ersättning från arbetslöshetskassan närhan deltar i arbetslivsutvecklingen. Regeringsförslaget innebär attersättningsperioden skall förlängas med motsvarande antal dagar.Arbetsmarknadsutskottet förordar att saken i stället uttrycks så, att dessadagar inte skall inräknas i ersättningsperioden. Arbetslivsutvecklingen kommeri detta hänseende därmed att fungera ungefär som beredskapsarbete ellerarbetsmarknadsutbildning med utbildningsbidrag, eftersom den tid den försäkradeär anvisad sådana åtgärder inte ingår i ersättningsperioden.Utan att ändra i sak förordar arbetsmarknadsutskottet att tillägget till14§ denna lag utformas enligt följande:I ersättningsperioden inräknas inte dagar, under vilka den försäkrade haranvisats verksamhet för arbetslivsutveckling i enlighet med föreskrifter somhar meddelats av regeringen.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker motion Fi57(nyd). I en avvikande meningstöder Ny demokratis företrädare förslagen i motion Fi57 (nyd).Finansutskottet vill för egen del framhålla följande. Till följd av denstigande arbetslösheten växer nu också problemen med långtidsarbetslösa. Alltstörre grupper riskerar att bli utförsäkrade. I spåren av en ökandelångtidsarbetslöshet följer andra problem som utslagning och social isolering;företeelser som länge varit påtagliga i många Västeuropeiska länder. Det ärdärför angeläget att vidta åtgärder som motverkar långtidsarbetslösheten. Denföreslagna försöksverksamheten med arbetslivsutveckling kan i det sammanhangettillgodose ett viktigt behov eftersom den skall ge inte bara ett skydd motutförsäkring utan också stärka den arbetslöses anknytning till arbetslivet.Finansutskottet ansluter sig således till de idéer som bär upp regeringensförslag. I själva sakfrågan har finansutskottet inget att tillägga till desynpunkter och erinringar som arbetsmarknadsutskottet redovisat.Finansutskottet biträder således arbetsmarknadsutskottets förslag. Det innebäratt med anledning av propositionen och motion Fi66 (m) bör anta de ipropositionen framlagda förslagen till lag om arbetslivsutveckling och lag omändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring med de av arbetsmarknadsutskottetföreslagna ändringarna enligt bilaga 2 till detta betänkande. börvidare avslå motion Fi57 (nyd) yrkandena 1--3 samt godkänna övriga avarbetsmarknadsutskottet här återgivna synpunkter.UngdomspraktikI propositionen föreslås (bilaga7, avsnitt 2.2.3) att medel anvisas förytterligare 36000 ungdomspraktikplatser, vilket innebär att sammanlagt75000 sådana platser kommer att kunna inrättas. Den tillkommande kostnadenför detta beräknas till 2,9 miljarder kronor.Ungdomspraktik är en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd som tillkom (prop. 1991/92:124, AU11, rskr. Verksamheten är tidsbegränsad, menregeringen aviserar att den i nästa års budgetproposition kommer att föreslåatt systemet förlängs med ett år.Därutöver föreslås viss uppmjukning av reglerna för ungdomspraktikplatser.Sålunda skall en ungdom som på egen hand finner en lämplig praktikplats kunnaanvisas denna utan krav på föregående jobbsökaraktivitet och anmälningstid hosarbetsförmedlingen. En anvisning skall dock alltid föregås av en prövning attingen bättre åtgärd kan vidtas. På motsvarande sätt mjukas det obligatoriskadeltagandet i jobbsökaraktivitet upp för ungdomar som önskar erhålla avtaladinskolningsplats eller delta i arbete med rekryteringsstöd.I propositionen föreslås dessutom att den nuvarande långaanvisningstiden skall kunna förlängas med ytterligare efterlämplighetsprövning av arbetsförmedlingen. Den förlängda praktiken bör dockförläggas till annan arbetsplats om inte synnerliga skäl talar emot. Eftergenomgången ungdomspraktik skall arbete med rekryteringsstöd kunna anvisasdirekt.Ungdomar skall efter praktikperioden också kunna anvisasberedskapsarbete om de före arbetslösheten varit etablerade på arbetsmarknaden.Av de medel som föreslås för ungdomspraktikplatser skall högst 30 miljonerkronor kunna användas som resekostnadsersättning för dem som anvisatsungdomspraktikplats.Vänsterpartiet säger sig i motion Fi37 (yrkande20) acceptera deföreslagna arbetsmarknadsinsatserna för ungdomar men vill markeraskillnaden mellan ordinarie nya arbetstillfällen för ungdomar och dentillfälliga yrkeslivserfarenhet som ungdomspraktiken kan erbjuda. Denna form avarbetsmarknadsinsats bör enligt motionärerna omprövas så snart konjunkturen ochdet ekonomiska läget tillåter.Arbetsmarknadsutskottet understryker med anledning av motionen attungdomspraktiken är en exceptionell åtgärd i en lågkonjunktur med ett mycketsvårt arbetsmarknadsläge, särskilt för ungdomar. Systemet har tidsbegränsats.Om förlängning sker, såsom aviserats i propositionen, är det därför att ettfortsatt allvarligt arbetsmarknadsläge motiverar det, framhållerarbetsmarknadsutskottet som avstyrker motionen. I en meningsyttring stöderVänsterpartiets företrädare förslaget i motion Fi37 (v).Arbetsmarknadsutskottet vill dock redan nu betona vikten av att enförlängning av ungdomspraktiken inte får störa den reguljära arbetsmarknadenunder sommarmånaderna då det finns goda möjligheter till semestervikariat förungdomarna. För ungdomar med handikapp bör liksom nu särskilda regler gälla.Enligt grundregeln skall den som är ha fullföljt en minst tvååriggymnasieutbildning för att komma i fråga för ungdomspraktikplats.