bet · GG01SoU9 · 1992-12-01 00:00:00 — Ökad konkurrens inom verksamhet I betänkandet behandlas regeringens proposition 1992/93:43 omökad konkurrens i verksamhet och de motioner som väcktsmed anledning av propositionen.I syfte att öka inslagen av konkurrens i verksamhetföreslår regeringen ändringar i bl.a. socialtjänstlagen ochhälso- och sjukvårdslagen. Utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker samtliga motioner.Utskottets s-ledamöter yrkar i reservationer bl.a. avslag påde föreslagna lagändringarna. Till betänkandet har sammanlagtfogats sex reservationer (s), ett särskilt yttrande (s) och enmeningsyttring (v). I proposition 1992/93:43 om ökad konkurrens i kommunalverksamhet har regeringen (i samråd medSocialdepartementet) föreslagit att anta förslagentill1. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),2. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),3. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125),4. lag om ändring i lagen (1991:1136) om försöksverksamhetmed primärvård.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 1. 1992/93:So2 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår de i proposition 1992/93:43föreslagna förändringarna i socialtjänstlagen, hälso- ochsjukvårdslagen, tandvårdslagen och lag om försöksverksamhet medkommunal primärvård,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den grundlagsfästa kommunalasjälvstyrelsen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om myndighetsutövning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättssäkerhet, sekretess ochtystnadsplikt, likabehandlingsprincipen, uppföljning ochkvalitetskontroll när kommuner lämnar över verksamhet till andrahuvudmän.1992/93:So3 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fritt tandläkarval inom barn- och ungdomstandvården.1992/93:So4 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett moratorium avseende privatiseringav verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en rättighetslagstiftning.Yttranden m.m.Konstitutions- och försvarsutskotten har yttrat sig överpropositionen jämte motioner. Yttrandena fogas till betänkandetsom bilaga 2 och bilaga 3.Utskottet har till finansutskottet överlämnat motion1992/93:So1 av () vilken också har väckts medanledning av propositionen samt yrkande 2 i motion 1992/93:So4av m.fl. (v). Dessa yrkanden avser kommunalupphandling. Propositionen i huvuddragI propositionen föreslås att tillägg införs isocialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen, tandvårdslagen ochlagen om försöksverksamhet med primärvård för attunderlätta för kommuner och landsting att öka inslaget avkonkurrens inom , hälso- och sjukvården samttandvården. Vidare redovisas regeringens bedömningar i fråga omkommunernas möjligheter att åta sig uppdrag utanför det egnaområdet, upphandling samt bättre uppföljning ochjämförelser av kommunernas kostnader och prestationer.Som skäl för förslagen anförs bl.a. följande. Under denärmaste decennierna måste den kommunala verksamheten ställas omfrån expansion till hushållning. Organisation ochverksamhetsformer måste förändras för att möta den nyaekonomiska situationen. I många kommuner och landsting harinslaget av konkurrens i verksamheten ökat i omfattning. Mananvänder sig i många fall av konkurrens mellan olikaresultatenheter inom den kommunala förvaltningen, så kalladintraprenad. Det finns även exempel på kommuner och landstingsom aktivt uppmuntrar personalen att starta kooperativ ellerpersonalägda aktiebolag för att driva verksamhet påentreprenad. Med entreprenad avses sådan verksamhet som utförsav annan producent än kommunens eller egna organ.Konkurrens är ett viktigt medel för att uppnå ökadeffektivitet inom den kommunala sektorn. Svenska och utländskaerfarenheter visar att anbudskonkurrens inom verksamhetofta leder till ökad produktivitet och effektivitet. Genom att iökad utsträckning utnyttja marknadsmekanismerna bör denkommunala verksamheten också i större utsträckning kunnaanpassas till medborgarnas önskemål och behov. Det är mot dennabakgrund angeläget att främja en ökad entreprenadupphandling.Samtidigt framhålls att entreprenader inte alltid är den mestfördelaktiga verksamhetsformen. Det råder enosäkerhet om rättsläget vad gäller möjligheterna att lägga utkommunal verksamhet på entreprenad. Genom de föreslagnalagändringarna klarläggs att entreprenad skall vara tillåten isådan verksamhet som inte innefattarmyndighetsutövning.RegeringsförklaringenI regeringsförklaringen uttalade regeringenbeträffande den svenska ekonomin bl.a. följande. En livskraftigekonomi förutsätter konkurrens mellan företag. En ny och hårdarekonkurrenslagstiftning införs. Förslag i syfte att ökakonkurrensen inom den kommunala verksamheten framläggs.Förberedelserna för privatiseringen av statliga företagfortsätter. Beträffande välfärdspolitiken uttalas bl.a.följande. Välfärdspolitiken utvecklas under starkt förändradeförutsättningar. Staten har det övergripande ansvaret för attange de nationella målen, utöva tillsyn och utvärdera.Kommunerna har fått ett större ansvar för utformningen avvälfärdspolitiken. möter de ett växande gap mellanbehov och resurser. Detta ställer krav på en effektivisering avverksamheten, bl.a. genom rationaliseringar och ökade inslag avkonkurrens. Fri konkurrens införs bl.a. inom barntandvården.Frågan om reformerad tandvårdstaxa och fri etableringsrätt förtandläkare bereds med sikte på ikraftträdande den 1 januari1994.Begreppet myndighetsutövningGällande rättEnligt 11 kap. 6 § regeringsformen kan förvaltningsuppgiftöverlämnas till bolag, förening, samfällighet, stiftelse ellerenskild individ. Om uppgiften innefattar myndighetsutövningskall det ske med stöd av lag. Av förarbetena tillregeringsformen (prop. 1973:90 s. 397) framgår att medmyndighetsutövning åsyftas -- i överensstämmelse med dentidigare förvaltningslagen -- utövning av befogenhet attbestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinärbestraffning eller annat jämförbart förhållande. Innebörden avbegreppet myndighetsutövning har utvecklats i förarbetena tillden tidigare förvaltningslagen (prop. 1971:30 s. 285 och 330).Utmärkande för all myndighetsutövning är enligt dennaproposition att det rör sig om beslut eller andra åtgärder somytterst är ett uttryck för samhällets maktbefogenheter iförhållande till medborgarna. Men det behöver inte vara fråga omåtgärder som medför förpliktelser för enskilda.Myndighetsutövning kan också förekomma i form av gynnandebeslut, t.ex. tillstånd att driva en viss verksamhet, befrielsefrån en lagstadgad förpliktelse eller beviljande av socialförmån. Karaktäristiskt är emellertid att den enskilde befinnersig i ett slags beroendeförhållande. Är det fråga om förbud,föreläggande eller liknande, måste han rätta sig efter beslutet,eftersom han annars riskerar att tvångsmedel av något slaganvänds mot honom. Rör det sig om ett gynnande beslut, kommerberoendeförhållandet till uttryck på så sätt att den enskildemåste vända sig till myndigheten för att få t.ex. en förmån ochatt myndigheternas tillämpning av de föreskrifter som gäller påområdet får avgörande betydelse för honom.Av proposition 1971:30 framgår också att begreppetmyndighetsutövning inte omfattar andra ärenden än sådana därsaken avgörs ensidigt genom beslut av myndigheten. Utanförbegreppet faller därför enligt propositionen ärenden som avgörsgenom att myndigheten träffar avtal eller överenskommelse omsaken med någon enskild. Här skyddas nämligen den enskildes rättgenom det civilrättsliga regelsystemet och möjligheten att väckatalan vid allmän domstol. Ärenden som angår statens upphandling,affärsverksamhet, egendomsförvaltning och privaträttsligtreglerade mellanhavanden i övrigt berörs därför inte av deregler i lagen som bara gäller myndighetsutövning. Utanförmyndighetsutövningens område ligger också den serviceverksamhetsom det allmänna bedriver; konsumentupplysning och liknanderådgivning.I den nu aktuella propositionen framhålls att det är ytterstgenom rättspraxis som innebörden av begreppet myndighetsutövningfastställs. Ett beslut av kommun att lägga uthemtjänst på entreprenad har prövats av Kammarrätten (mål nr6305-1988) som avslog besvären med motiveringen att den klagandeinte visat att kommunen genom sitt beslut överlåtitmyndighetsfunktion enligt socialtjänstlagen på entreprenöreneller på annat sätt överskridit sina befogenheter. Domen haröverklagats till Regeringsrätten, som ännu inte avgjort målet.-- I anbudshandlingarna hade angetts bl.a. att entreprenörenskulle arbeta efter de lagar och förordningar som gäller försocial hemtjänst, att kommunens hemtjänstinspektör beslutarefter samråd med hjälptagaren och den av entreprenören utseddaarbetsledaren om vilken insats den enskilda behöver ochupprättar ärendeblad samt att avgift skulle erläggas enligt denkommunala hemtjänsttaxan och debiteras av kommunen.I detta sammanhang kan erinras om att regeringsförslaget tillny kommunallag (prop. 1990/91:117) inte innehöll någon regleringav frågan om och under vilka förutsättningar kommuner ochlandsting kan använda privaträttsliga organ för sin verksamhet.Det ansågs nämligen vanskligt att åstadkomma en helt preciseradavgränsning av när det skulle vara tillåtet att lämna övervården av kommunala angelägenheter till sådana organ. Ipropositionen hänvisades till att reglerna om den kommunalakompetensen sätter gränser för möjligheterna att överlämnauppgifter till privaträttsliga organ och till att det påspecialreglerade områden finns begränsningar, liksom när detgäller ärenden som innefattar myndighetsutövning. På Lagrådetsförslag infördes en uttrycklig bestämmelse om kommuners ochlandstings möjligheter att överlämna vården av kommunalangelägenhet till ett privaträttsligt subjekt och en erinran omregeln i 11 kap. 6 § regeringsformen.PropositionenDe i propositionen föreslagna lagändringarna syftar till attklargöra att entreprenad skall vara tillåten i sådan kommunalverksamhet som inte utgör myndighetsutövning. Ispecialmotiveringen till förslagen hänvisas tillSocialtjänstkommittén, vars uppgift är att göra en allmänöversyn av socialtjänstlagen. Kommittén skall bl.a. ta uppfrågor som syftar till att tydligare avgränsa och klargörasocialtjänstens uppgifter och ansvarsområden varvidmyndighetsbegreppet kommer att tas upp. Vidare anges att detyttersta ansvaret för kommunens uppgifter inom socialtjänsteninte kan överlåtas på annan.Som exempel på myndighetsutövning inom kommunerna som inteutan lagstöd kan överlåtas på andra nämns beslut om olika formerav bistånd och stödåtgärder inom individ- och familjeomsorgen.Andra exempel är tvångsåtgärder enligt lagen (1988:870) om vårdav missbrukare i vissa fall (LVM) och lagen (1990:52) medsärskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Beslutsfattande isådana frågor kan enligt propositionen inte läggas ut påentreprenad. Detsamma gäller socialnämndernas uppgifter enligtföräldrabalken i samband med fastställande av faderskap ochunderhållsbidrag till vissa barn.Administrationen däremot bör enligt propositionen kunnaöverlåtas på någon annan. Eftersom verksamheten inomsocialtjänsten kan innehålla mycket integritetskänsligauppgifter måste sekretessfrågorna lösas på etttillfredsställande sätt.Hem för vård eller boende kan efter tillstånd drivas avenskild eller sammanslutning (69 § socialtjänstlagen). Det finnsinte heller något hinder mot att förlägga vård enligt LVU tillett privat hem för vård eller boende. Även om vården innefattarmyndighetsutövning finns det i 11 § LVU särskilt lagstöd för attlägga ut uppgiften att bestämma om den unges förhållanden ocksåpå en föreståndare för en privat institution. Det sistnämndagäller dock ej vård vid sådana särskilda ungdomshem som avses i12 § LVU.Barnomsorg utgör enligt propositionen en verksamhet som numerakan läggas ut på entreprenad. Beslut om avgifter och tilldelningav platser betraktas dock enligt propositionen sommyndighetsutövning och kan inte överlåtas på annan. Rådgivandeoch kurativa funktioner inom innefattar intemyndighetsutövning och kan läggas ut på entreprenad.I specialmotiveringen till förslaget om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen anges bl.a. följande. Ansvaret för denövergripande ledningen av landstingens hälso- och sjukvård kaninte överlåtas på annan huvudman. Det är uppenbart att vissaåtgärder inom den psykiatriska tvångsvården och inomsmittskyddet innefattar myndighetsutövning. Lagen (1991:1128) ompsykiatrisk tvångsvård ger dock vissa begränsade möjligheter attge psykiatrisk tvångsvård även på privat vårdinrättning. Inomhälso- och sjukvården i övrigt torde själva vårduppgifterna ochde beslut som sker utifrån enbart medicinska indikationer merasällan vara att anse som myndighetsutövning. Vidare sägs atttilldelning av turordning utifrån medicinska kriterier vidtillfälliga sjukvårdsköer knappast kan uppfattas som ett beslutom förmån för enskild och därmed inte heller sommyndighetsutövning. Regeringen anser mot denna bakgrund atthuvuddelen av den nuvarande sjukvården bör kunna läggas ut påentreprenad.I specialmotiveringen till förslaget till ändring itandvårdslagen hänvisas beträffande innebörden av vad som sagtsi kommentarerna till ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Vidarehänvisas till förarbetena till tandvårdslagen där det framhöllsatt det inte möter något formellt hinder för att ivissa fall genom överenskommelse med t.ex. en privat verksamtandläkare uppdra åt denna att svara för den faktiska vården,även om det dock förutsätts att i huvudsak självtsvarade för den faktiska tandvården.MotionenI motion So2 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om vad som anförts om myndighetsutövning(yrkande 3). Motionärerna anser att det är nödvändigt attklargöra vad som menas med myndighetsutövning inom despecialreglerade verksamheterna innan förslagen tilllagändringar övervägs.KonstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet gör inte någon annan bedömning änregeringen när det gäller det angelägna i att främja enutveckling mot ökad entreprenadupphandling inom kommunalverksamhet men vill också understryka vad somframhålls i propositionen om att entreprenader inte alltid ärden mest fördelaktiga verksamhetsformen. En viktig förutsättningär t.ex. att det finns verklig konkurrens mellan aktörer på denlokala marknaden. De speciella förutsättningar som gäller förkommunal tjänsteproduktion måste också beaktas.Konstitutionsutskottet anför vidare bl.a.Konstitutionsutskottet delar den uppfattning som framförs ipropositionen att det inom de nu aktuella verksamheterna iblandkan vara svårt att skilja mellan vad som är att anse sommyndighetsutövning och vad som är andra förvaltningsuppgifter. Ispecialmotiveringen till de olika lagförslagen har dock lämnatsen viss redovisning av i vilken mån förvaltningsuppgifter avskilda slag kan anses innefatta myndighetsutövning och därförinte kan överlåtas på annan. Redovisningen gör inte anspråk påatt vara fullständig. Enligt mening hadedet självfallet i och för sig varit att föredra att någratveksamheter inte kvarstår när det gäller avgränsningen av vadsom skall anses innebära myndighetsutövning. Som lagrådetunderstrukit innebär emellertid inte propositionens lagförslagnågon principiell utvidgning av utrymmet för anlitande avprivata entreprenörer utan kan närmast ses som ett förtydligandeav den ordning som gäller redan i dag.Mot denna bakgrund behövs enligt konstitutionsutskottetsmening inte något tillkännagivande till regeringen med anledningav motionsyrkandet.Socialutskottets bedömningSocialutskottet delar inställning idenna fråga och vill hänvisa till attSocialtjänstkommittén enligt sina direktiv (dir. 1991:50) bl.a.skall ta upp frågor som syftar till att tydligare avgränsa ochklargöra uppgifter och ansvarsområden. Vidarevill socialutskottet hänvisa till vad som sägs i propositionenom att det ytterst är genom rättspraxis som innebörden avbegreppet myndighetsutövning fastställs. Motion So2 (s) yrkande3 avstyrks därmed.Rättssäkerhet, sekretess och tystnadspliktGällande rättNär det gäller frågor om insyn och sekretess kan erinras omatt sekretesslagen (1980:100) innehåller bestämmelser omtystnadsplikt och sekretess i det allmännas verksamhet. Enligthuvudregeln gäller lagen således inte den som är anställd hosett privat rättssubjekt eller i övrigt i privat verksamhet.Emellertid gäller enligt 1 kap. 6 § att sekretessreglerna ocksåomfattar uppdragstagare hos en myndighet och likställda.Sekretesslagen blir därigenom tillämplig på sådana personer somhar uppdrag hos en myndighet och har en sådan anknytning tillmyndigheten att de kan sägas delta i denna verksamhet. Iförarbetena till sekretesslagen (prop. 1979/80:2 Del A s. 127)framhölls att det i allmänhet måste antas att en uppdragstagarehar den behövliga anknytningen till en viss myndighet om denuppgift han utför vanligen skall fullgöras av en tjänstemaneller någon annan befattningshavare vid myndigheten eller ivarje fall naturligen skulle kunna handhas av en sådanbefattningshavare. Det är emellertid endast uppdragstagare somär fysiska personer som i sekretesshänseende skall jämställasmed arbetstagare hos myndighet. Som exempel på uppdragstagaresom mot denna bakgrund kommer att omfattas av sekretesslagen hari lagens förarbeten nämnts bl.a. kontaktpersoner inomsocialtjänsten, personundersökare, personal inom den kommunalafritidsverksamheten, hemhjälpspersonal, personer som ställt sigtill socialvårdens förfogande med s.k. kontrakterade familjehem,barnavårdsmän, konsulter av skilda slag och tolkar.Enligt 7 kap. 1 § resp. 4 § sekretesslagen gäller sekretessinom hälso- och sjukvården samt inom för uppgiftom enskilds personliga förhållanden om det inte står klart attuppgiften inte kan röjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men. Presumtionen är således för sekretess.Utanför tillämpningsområdet för 7 kap. 1 § sekretesslagenfaller verksamhet vid sjukhus och liknande inrättningar sombedrivs av enskilda, liksom privat drivna läkarmottagningar,tandläkarmottagningar, laboratorier m.m. Här gäller i ställetlagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen.Enligt 6 § denna lag får den som tillhör eller har tillhörthälso- eller sjukvårdspersonalen inte obehörigen röja vad han isin verksamhet har erfarit om en enskilds hälsotillstånd ellerandra personliga förhållanden.Sekretessen enligt 7 kap. 4 § omfattar bl.a. handlingar ochuppgifter i övrigt som gäller uppsökande verksamhet, socialhemhjälp, , kontaktverksamhet, förskole- ochfritidshemsverksamhet, vård och behandling vid kommunala ochlandstingskommunala institutioner såsom barn- och ungdomshem,behandlingshem, inackorderingshem och ålderdomshem/servicehussamt över huvud taget social service och socialt bistånd somlämnas av socialnämnd. Den kommunala hälso- och sjukvården hör isekretesshänseende till samma verksamhetsområde som denkommunala . Till skall också räknasverksamhet enligt LVU och LVM. Till socialtjänst i paragrafensmening hör t.ex. ärenden rörande fastställande av faderskap ochunderhåll, vårdnad, namnbyte, påföljd för brott och handräckningenligt 21 kap. . Inom den kommunalafamiljerådgivningen är sekretessen absolut. Ärenden omfördelning av daghemsplatser och pensionärsbostäder omfattasockså av begreppet socialtjänst. De personer som skall iakttasekretessen är ledamöter i socialnämnd eller motsvarande,kontaktpersoner, hemhjälpspersonal, personer som har ställt sigtill förfogande med s.k. kontrakteradefamiljehem. Också s.k. kommunala dagmammor har att iakttasekretess medan vanliga fosterföräldrar (familjehemsföräldrar)inte ansetts ha sådan anknytning att de är skyldiga iakttasekretess.PropositionenI propositionen har inte något förslag till lagändring i frågaom tystnadsplikt och sekretess lämnats. Det hänvisas till attregeringen i en beslutad lagrådsremiss rörande stöd och servicetill vissa funktionshindrade lagt fram förslag om ändringar isocialtjänstlagen som bl.a. innebär att tystnadsplikt införs förden som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedrivenenskild verksamhet som avser insatser enligt socialtjänstlagen.Bakgrunden till förslaget i denna del är Lagrådets synpunkter påbehovet av effektivare regler om sekretess och tystnadsplikt föranställda som faller utanför den i 1 kap. 6 § sekretesslagenangivna personkretsen.MotionenI motion So2 (s) begärs också ett tillkännagivande om vadsom anförts om rättssäkerhet, sekretess och tystnadsplikt, närkommuner lämnar över verksamhet till andra huvudmän (yrkande 4delvis). För att garantera god vård och omsorg i denverksamhet som läggs ut på skilda entreprenörer måstekvalitetskraven läggas fast. Rättssäkerheten måste tryggas. Denenskildes rättssäkerhet blir enligt motionärerna eftersatt närkommunen lämnar över verksamhet under till annan.Samma verksamhet kommer från sekretessynpunkt att behandlasolika beroende på om verksamheten bedrivs i offentlig ellerprivat regi. Frågorna om sekretess och tystnadsplikt borde haklargjorts i samband med denna proposition. Effektivare reglerom sekretess och tystnadsplikt bör införas innan nya utvidgaderegler om konkurrens i verksamhet genomförs.KonstitutionsutskottetUtskottet hänvisar till att regeringen i enlagrådsremiss rörande en ny lag om stöd och service till vissafunktionshindrade, m.m. lagt fram förslag till ändringar isocialtjänstlagen. Förslaget innebär bl.a. att tystnadspliktinförs för den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigtbedriven enskild verksamhet som avser insatser inomsocialtjänsten. Det kan enligt lagrådsremissen t.ex. vara frågaom ett privat företag som enligt avtal med kommunen ombesörjerviss hemtjänst. Tystnadsplikt kommer då att gälla för deanställda hos företaget beträffande sådant som de genom sinverksamhet får veta om olika hjälptagare. Tystnadspliktenomfattas då också av straffsanktioneringen i 20 kap. 3 §brottsbalken.Konstitutionsutskottet vill vidare erinra om att utskottet iett justerat betänkande (1992/93:KU4) avstyrkt en motionsom när det gäller barnomsorg inom enskild verksamhet tagit uppbehovet av regler för likabehandling, offentlighet, sekretessoch JO:s insynsmöjligheter. Utskottet hänvisade till det arbetesom pågår i och Lokaldemokratikommittén.I direktiven (dir. 1991:50) till angesatt kommitténs översyn av socialtjänstlagen skall syfta till atttydligare avgränsa och klargöra uppgifter ochansvarsområden. Kommittén bör också överväga innehållet i ochformerna för tillsynen av såväl den kommunala somde privata vårdgivarnas verksamhet.Lokaldemokratikommittén bör enligt sina direktiv (dir.1992:12) lägga fram förslag som säkerställer insyn och kontrollför kommuninvånarna när kommunens verksamhet bedrivs genom hel-eller delägda bolag eller i privat regi eller kooperativ regi.De särskilda problem som kan uppstå i fråga om insyn ochoffentlighet i sådana företag där samarbete sker mellan privataintressenter och kommunen bör enligt direktiven analyseras.Något tillkännagivande med anledning av yrkande 4 i motionenbehövs inte, och yrkandet bör följaktligen avstyrkas.Socialutskottets bedömningSocialutskottet delar inställning idenna fråga och avstyrker därför motion So2 (s) yrkande 4delvis.Likställighetsprincipen, uppföljning och kvalitetskontrollGällande rättLikställighetsprincipen kommer till uttryck i 2 kap. 2 §kommunallagen (1991:900) som föreskriver att kommuner ochlandsting skall behandla sina medlemmar lika om det inte finnssakliga skäl för något annat. Den kan sägas begränsa kommunernasoch landstingens handlingsfrihet inom ramen för deras kompetens.Principen, som i praxis främst kommit att tillämpas i fråga omtaxe- och bidragsbeslut, innebär att det inte är tillåtet förkommuner och landsting att särbehandla vissa kommunmedlemmareller grupper av kommunmedlemmar annat än på objektiv grund. Detkan enligt förarbetena till kommunallagen (prop.