bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Staten börbidra till detta genom att räntebidrag också ges till kommunerna vidtidigareläggning i investeringar eller underhåll av kommunala anläggningar. Ettbidrag på 390 milj.kr. bör ge sammanlagda investeringar på 3 miljarder kronorunder nästa budgetår.Sammanfattningsvis anser arbetsmarknadsutskottet att finansutskottet börtillstyrka motion Fi41 (yrkande 37) angående ett reservationsanslag på 1 050milj.kr. till Räntebidrag för ny- och ombyggnader av vissa statliga ochkommunala investeringar för budgetåret 1992/93.11. Behov av åtgärder för sysselsättningen regionaltIngela , , , , ,och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Förslag om nya anslag och program som börjar med "I de"och slutar med "och Fi104" bort ha följande lydelse:Som framgått av det föregående finns det en mängd förslag till investeringar,tidigareläggningar och projekt över hela landet. Dessa förslag som vittnar omframtidstro och styrka i ett svårt läge bör enligt utskottets uppfattning kunnautgöra en grund för de bedömningar som de ansvariga verken och myndigheternahar att göra. De här nämnda motionerna ligger -- med undantag av motion Fi91 --inom ramen för det program för arbete som Socialdemokraterna initierat.Vad utskottet med anledning av de här behandlade motionerna har anfört börges regeringen till känna.12. Regionala utvecklingsinsatserIngela , , , , ,och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Regionalpolitiska anslag som börjar med"har" och slutar med "(yrkande 44)" bort ha följandelydelse:Behovet av medel för regionala utvecklingsinsatser är stort.Arbetsmarknadsutskottet bedömer därför regeringens förslag till anslag varaalltför begränsat. I enlighet med kravet i motion Fi41 bör anslaget tillföras170 milj.kr. utöver tidigare beslut. Motion Fi41 (yrkande 44) tillstyrkssålunda.13. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.Ingela , , , , ,och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Regionalpolitiska anslag som börjar med"delar" och slutar med "avstyrks därmed" bort haföljande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet ansluter sig till bedömningen i motion Fi41 (s) attdet finns behov av ett stödorgan i form av en "kontaktlänk" för företagen --särskilt småföretagen. Enligt utskottets bedömning bör en försöksverksamhetinitieras, till en början i ett län, med "kontaktlänk" som innebär attsmåföretagare får en instans att vända sig till för hjälp i finansiella frågorsamt för kontakter med patentverk och stödgivande myndigheter. Utskottetansluter sig också till bedömningen i motion Fi41 att bör anvisaytterligare 20 milj.kr. på anslaget Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m.Utskottet tillstyrker således motion Fi41 såvitt avser yrkandena 45 och 46.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Karl-Erik anför:Jag instämmer i vad som anförts i den till detta yttrande fogade avvikandemeningen 11 om behov av åtgärder för sysselsättningen regionalt.Därutöver anser jag att det behövs långsiktiga åtgärder för att stärkaindustrins konkurrenskraft genom att företagen satsar påkompetensutveckling i form av en teknisk-humanistisk utbildning i ställetför att avskeda.För att hejda arbetslösheten och skapa social rättvisa bör enligtVänsterpartiets mening ett tiomiljardersprogram för sysselsättning --utöver regeringens satsningar -- komma till stånd. Ett sådant program börinnehålla såväl utbildning, ROT-program i kommunerna, beredskapsarbeten somtrafiksatsningar. Som delfinansiering av programmet föreslår vi en förtidautbetalning på av nästa års statsbidrag till kommunerna isyfte att möjliggöra en satsning på fler byggjobb i regi.Vidare bör investeringar i infrastrukturen hos myndigheter och verk genomföras.Jag ansluter mig således till synpunkterna i motion Fi44 (yrkandena 3--6).Särskilda yttranden1. Finansiering av vissa sysselsättningsskapande åtgärder frånarbetslivsfondenArne (nyd) anför:Ny demokrati instämmer med utskottet i fråga om principen attarbetslivsfonden skall kunna disponeras för finansiering av vissasysselsättningsskapande åtgärder, t.ex. infrastruktur. Enligt vår uppfattningbör överföras från arbetslivsfonden och användastill infrastrukturella sysselsättningsskapande åtgärder för järnvägar. Ensatsning på bra järnvägar skapar inte bara sysselsättning utan också tillväxt iekonomin. Dessutom sparas miljön om kommunikationerna förbättras. Enligt våruppfattning skall dessa omgående avsättas tillhögprioritetsobjektet snabbjärnvägsutbyggnaden från till Sundsvall.2. Finansiering av arbetslöshetsersättning m.m.Ingela , , , , ,och (alla s) anför:Nuvarande beräkningar tyder på att arbetsmarknadsfonden kommer att uppvisaett underskott på ca vid utgången av nästa budgetår. Idet läge som har uppstått motsätter vi oss inte regeringens förslag om enutökad kredit i under /93 för att förstärkaarbetsmarknadsfonden.Vi vill framhålla att med socialdemokraternas förslag minskar arbetslöshetenså mycket att fondens underskott under nästa budgetår blir . ökar det knappast. Vår satsning på aktivaåtgärder minskar således statens utgifter för de arbetslösa med väsentligabelopp.3. Bidrag till lönekostnader vid utbildning i företagIngela , , , , ,och (alla s) anför:Satsningen på företagsanknuten utbildning måste vara helhjärtad. Det räckerinte att regelsystemet för bidrag till lönekostnader vid utbildning i företagfinns kvar; regeringens engagemang måste enligt vår uppfattning även omfattaden ekonomiska ramen.4. Tiomiljardersprogram för sysselsättningIngela , , , , ,och (alla s) anför:Vi delar uppfattningen att motionskraven rörande ett tiomiljardersprogram försysselsättning bör avstyrkas. Däremot anser vi att motiveringen borde ha utgåttfrån de alternativ som redovisas i Socialdemokraternas motion Fi41.Av utskottet framlagt lagförslagBilaga 11:1Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:328) om ändring i lagen (1991:1153) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att punkt 12 av anvisningarna till 32§kommunalskattelagen (1928:370) i punktens lydelse enligt lagen (1992:328) omändring i lagen (1991:1153) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseAnvisningar till 32 §12. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring,lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgörskattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvsinkomst, somhänför sig till tjänst. Till intäkt av tjänst hänföres under nämndaförutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grundav försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbeteeller på grund av militärtjänstgöring.Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmän försäkring,ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärståendevård samt ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt20§ lagen (1991:1047) om sjuklön utgör skattepliktig intäkt av tjänst, dockej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader.Korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag och utbildningsarvode enligtstudiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander, timersättningvid vuxenutbildning (komvux), vid vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda (särvux) och vid svenskundervisning för invandrare (sfi)räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Dagpenning från Dagpenning frånarbetslöshetskassa, kontant arbetslöshetskassa, kontantarbetsmarknadsstöd, arbetsmarknadsstöd,statsbidrag motsvarande statsbidrag motsvarandedagpenning från dagpenning vidarbetslöshetskassa eller arbetsmarknadsutbildning somkontant arbetsmarknadsstöd lämnas till den som startarsom lämnas till egen näringsverksamhet, ocharbetslös som startar egen som avser att utgöra ettrörelse räknas som tillskott tillskattepliktig intäkt av näringsidkarenstjänst. försörjning under inledningsskedet av verksamheten, räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas somskattepliktig intäkt av tjänst.Detsamma gäller dagpenning Detsamma gäller dagpenning,och stimulansbidrag, vilka som enligt av regeringen ellerenligt av regeringen eller av av statlig myndighet meddeladestatlig myndighet meddelade bestämmelser utgå tillbestämmelser utgå till deltagare ideltagare i arbetsmarknadsutbildning samtarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga ommed dem i fråga om sådant bidragsådana bidrag likställda.likställda. Lagförslag till avvikande mening 2 (s) Bilaga 11:2Bostadsutskottets yttrande1991/92:BoU6yBilaga 12Vissa förslag i kompletteringspropositionen avseende bostadsutskottetsberedningsområdeTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat -- under förutsättning av attkammaren remitterar motsvarande delar till finansutskottet -- att beredabostadsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1991/92:150(kompletteringspropositionen) jämte eventuella motioner, såvitt propositionenoch motionerna rör bostadsutskottets beredningsområde beträffande bilagornaI:3--I:9 och I:11 samt bilagorna II:1--har begränsat detta yttrande till de delar av förslagen somavser stödet till allmänna samlingslokaler, stödet till icke-statligakulturlokaler, fastighetsskatten samt vissa frågor om bostadsbeskattningen.PropositionenRegeringen har i proposition 1991/92:150 föreslagit riksdagendels i bilaga I:5 att anta ett förslag till lag om ändring i lagen(1984:1052) om statlig fastighetsskatt,dels i bilaga I:8 att under tionde huvudtitelns reservationsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /93 anvisa 500000000kronor utöver vad som föreslagits i prop. 1991/92:100 bil. 11 (avsnitt 2.5.1),dels i bilaga I:9 att med ändring av beslut(1991/92:KrU18, rskr. 204) till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. för /93 anvisa ett reservationsanslag på216517000 kr.,dels i bilaga I:11 att med ändring av beslut(1991/92:BoU12, rskr. 153) till Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. /93 anvisa ett förslagsanslag på 135000000 kr.Det framlagda förslaget till ändring i lagen om statlig fastighetsskattinnebär att fastighetsskatten för hyreshusenhet som huvudsakligen består avlokaler slopas fr.o.m. den 1 januari 1993.MotionernaUtskottet behandlar i detta yttrande helt eller delvis motionerna1991/92:Fi41 av m.fl. (s) vari yrkas14.att beslutar att ramen för bil. I:11 anslag Bidrag tillallmänna samlingslokaler för /93 ökas med 50 milj.kr. utöverregeringens förslag, således till 96 milj.kr.,21.att beslutar att bidragsramen inom anslaget Stöd tillicke-statliga kulturlokaler för /93 höjs med 75 milj.kr. ellersåledes till 100 milj.kr.1991/92:Fi44 av m.fl. (v) vari yrkas25.att avslår regeringens förslag om slopad fastighetsskatt pålokalhyreshus,26.att beslutar att återgå till nivå påfastighetsskatten för lokalhyreshus,28.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återställande av vissa skattesänkningar.1991/92:Fi59 av m.fl. (s) vari yrkas3.att i enlighet med vad i motionen anförts om att börange inriktningen på kulturinvesteringarna avslår propositionens förslag om attanvisa 100 milj.kr. till regeringens disposition för investeringar inomkulturområdet,4.att beslutar att bidragsramen inom anslaget Stöd tillicke-statliga kulturlokaler för /93 höjs med 75 milj.kr. till100 milj.kr.,5.att beslutar att bidragsramen inom anslaget Bidrag tillallmänna samlingslokaler för /93 ökas med 50 milj.kr. utöverregeringens förslag eller således till 96 milj.kr.1991/92:Fi65 av m.fl. (s) vari yrkas22.att avslår den i proposition 1991/92:150 bilaga I:5.6föreslagna lagen om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt,24.att beslutar att skattesatsen för fysiska personers ochdödsbons kapitalinkomster skall vara ,26.att beslutar att de regler för genomsyn vid tillämpningen avtakregeln vid realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter som gällde föreriksdagens beslut återinförs fr.o.m. ,36.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatten och allmänna samlingslokaler.1991/92:Fi73 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om åtgärdermot finanskrisen.1991/92:Fi81 av och (båda m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om likartadfastighetsbeskattning vad avser olika fastighetstyper.1991/92:Fi101 av i (nyd) vari yrkas1.att såsom sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om sänkning av fastighetsskatter,2.att såsom sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om slopande av fastighetsskatten.UtskottetUtökat stöd till vissa lokaler m.m.I avsikt att återskapa infrastrukturer och generera sysselsättning för attmotverka den höga arbetslösheten läggs i proposition 1991/92:150(kompletteringspropositionen) fram förslag om tidigareläggning av investeringaroch andra sysselsättningsfrämjande åtgärder. Bland de föreslagna åtgärdernaingår bl.a. att ytterligare medel skall ställas till förfogande förinvesteringar m.m. i allmänna samlingslokaler och icke-statliga kulturlokalerför /93.Stödet till allmänna samlingslokalerBidrag till allmänna samlingslokaler kan lämnas till aktiebolag, föreningareller stiftelser som är fristående i förhållande till kommunen och kommunalaföretag. Bidrag lämnas för ny- och ombyggnad av samlingslokaler samt för köp avsamlingslokaler. Vid nybyggnad lämnas bidrag av kostnaden för ytor upptill . För ytor mellan 1 000 och lämnas bidrag . Ett villkor för det statliga stödet är att kommunen också lämnar bidrag. Detkommunala bidraget skall vara lägst av kostnaden för ytor upp till 2000m2. För köp samt för ombyggnad och andra upprustningsåtgärder lämnas bidragefter samma grunder och med samma bidragsandelar som för nybyggnad.Riksdagen har för /93 fastställt en ram för beslut om bidragtill allmänna samlingslokaler om 46 milj.kr. Det av beviljadeanslaget för samma ändamål och budgetår uppgår till 105 milj.kr.Förslagsanslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. föreslås ikompletteringspropositionen ökat i förhållande till vad tidigarebeviljat för /93. I denna del innebär förslaget att anslagetskall tillföras ytterligare 30 milj.kr. Bidraget skall enligt förslaget intebara avse sådana åtgärder för vilka stöd redan kan utgå enligt dagens reglerutan också för underhålls- och reparationsarbeten av annat slag -- detta bl.a.med hänvisning till att sådana projekt i regel kan påbörjas med kort varsel.Enligt förslaget skall sålunda bidrag utgå enligt andra regler än dagens --regler som skall läggas fast i regleringsbrevet. Bidraget skall avse projektmed en byggkostnad om högst 3 milj.kr. Vid val av objekt börsysselsättningssvaga områden prioriteras.I kompletteringspropositionen (bil. I:8 s. 11) föreslås även attreservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall ökas med 500milj.kr. för /93 utöver vad tidigare beviljat. Enligtförslaget skall av denna summa 50 milj.kr. tillföras () för om-, till- och nybyggnad av små samlingslokaler. Vid fördelningen avmedlen skall AMS prioritera s.k. kombinationsprojekt i sysselsättningssvagaområden, främst glesbygd. Medelstillskottet bör vidare avgränsas till framförallt samlingslokaler med en byggkostnad om högst 3 milj.kr.Med hänvisning till det stora antalet inneliggande ansökningar om stöd tillallmänna samlingslokaler och till att samlingslokalprojekt är lämpliga attgenomföra i tider med vikande byggkonjunktur föreslås i den socialdemokratiskapartimotionen Fi41 yrkande 14 samt i motion Fi59 (s) yrkande 5 att ramen förbeslut om bidrag till allmänna samlingslokaler skall ökas. Enligt förslagen börramen ökas med 50 milj.kr. utöver den redan beslutade ramen för budgetåret1992/93, dvs. till totalt 96 milj.kr.Inledningsvis behandlar utskottet förslaget om att öka anslaget för bidragtill allmänna samlingslokaler med 30 milj.kr.Bakom regeringsförslaget ligger, som framhålls i kompletteringspropositionen,bl.a. en strävan att hålla uppe sysselsättningen och att motverka den högaarbetslösheten inom byggsektorn. Även om det primärt inte åliggerbostadsutkottet att göra sysselsättningsmässiga bedömningar är det utskottetsmening att ett ökat stöd till allmänna samlingslokaler är väl lämpat att svaramot denna strävan. Det finns hos en kö av projekt som kan påbörjas medförhållandevis kort varsel och därmed snabbt bidra till att förbättrasysselsättningen. Utskottet föreslår att anvisar ytterligare 30milj.kr. till anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. /93.Som framhålls i kompletteringspropositionen skall bidrag inte bara avseåtgärder för vilka stöd redan kan utgå enligt dagens regler utan ocksåunderhålls- och reparationsarbeten av annat slag. Utskottet vill i detsammanhanget anföra att en rationell och smidig handläggning med bibehållandeav de sysselsättningspolitiska ambitionerna torde uppnås om det ökade anslagetanvänds till sådana projekt som redan finns i kö, dvs. projekt somhar arbetats fram med utgångspunkt i de regler som gäller församlingslokalstödet. En förutsättning är alltså att projekten i övrigtuppfyller de krav som enligt regeringsförslaget bör ställas på dem. Det skallsålunda vara projekt i sysselsättningssvaga områden med en byggkostnad om högst3 milj.kr. Vad bostadsutskottet i denna del anfört bör finansutskottet föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna.Även förslaget om att av det utökade anslaget till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder använda sammanlagt 50 milj.kr. för bidrag till ny-, om- ochtillbyggnad av allmänna samlingslokaler tillstyrks av utskottet. Förslaget idenna del innebär att dagens bidragsregler i princip skall tillämpas, dock medhänsyn tagen till de i kompletteringspropositionen angivna särskildavillkoren, dvs. det skall vara fråga om s.k. kombinationsprojekt isysselsättningssvaga områden, främst glesbygd, med en byggkostnad om högst 3milj.kr. Detta innebär att projekten kommer att tas ur den vid boverketbefintliga kön. Mot denna bakgrund framstår det enligt bostadsutskottets meningsom mindre lämpligt att uppdra åt AMS att administrera fördelningen av bidragenpå det sätt som regeringens förslag torde innebära. Enligt utskottets meningbör bidragsansökningarna i stället administreras på sedvanligt sätt avboverket. En förutsättning för den av utskottet förordade ordningen är attboverket samråder med AMS när det gäller den sysselsättningspolitiskainriktning som skall vägleda bidragsgivningen. Utskottets ställningstagande idenna del bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande ovan innebär att statens stöd till de allmännasamlingslokalerna ökar med sammanlagt 80 milj.kr. för /93.Utskottet är inte berett att tillföra samlingslokalstödet ytterligare medel pådet sätt som föreslås i den socialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 14samt i motion Fi59 (s) yrkande 5. Motionerna avstyrks.Stödet till icke-statliga kulturlokalerBidrag för ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler somtillhör någon annan än staten lämnas med högst av bidragsunderlaget vidnybyggnad och med högst vid ombyggnad. Begreppet ny- eller ombyggnadomfattar även standardhöjande reparationer, handikappanpassning samt utbyte ochkomplettering av inventarier.För /93 har fastställt (1991/92:BoU11 s. 3) en ramför bidrag till icke-statliga kulturlokaler om 25 milj.kr. samt anvisat ettanslag för ändamålet på 50 milj.kr.I kompletteringspropositionen föreslås att reservationsanslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. skall ökas med 102,7 milj.kr.Härav är 100 milj.kr. avsedda att utnyttjas för stöd till investering ochupprustning av icke-statliga kulturlokaler, bl.a. på grundval av de ansökningarsom ingivits till . Medlen skall också användas för iståndsättning ochvård av kulturminnen m.m. Delar av medlen skall enligt förslaget dessutom kunnaanvändas för stöd till statliga kulturlokaler.Medlen bör enligt förslaget stå till regeringens disposition för slutligfördelning mellan de projekt som och riksantikvarieämbetettillhandahåller underlag för. Utgångspunkten för den slutliga fördelningenbör bl.a. vara uppskattningen av de sysselsättningseffekter som följer av detenskilda projektet samt möjligheten att erhålla effekter på sysselsättningenredan tidigt under /93. Dessutom skall möjligheten att anlita avarbetsmarknadsmyndigheterna anvisad arbetskraft tas till vara.I den socialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 21 liksom i motion Fi59(s) yrkande 3 yrkas avslag på kompletteringspropositionen i denna del.Motionärerna finner dels den föreslagna anslagsökningen otillräcklig, dels detotillfredsställande att regeringen inte vill ge en närmare beskrivning av hurmedlen skall fördelas mellan olika ändamål.Med hänvisning till det stora behovet av stöd föreslås i motion Fi59 (s)yrkande 4 att ramen för stöd till icke-statliga kulturlokaler skall ökas med 75milj.kr. utöver den ram som fastställt för /93, dvs.till 100 milj.kr.Förslaget i kompletteringspropositionen innebär, som framgår ovan, attsammanlagt 100 milj.kr.skall anvisas till bl.a. icke-statliga kulturlokaler ochkulturminnesvård m.m. utan att den exakta fördelningen mellan ändamålen anges.Även om det i och för sig kan ligga ett värde i att den föreslagnamedelsökningen av stödet uppdelas på de aktuella ändamålen bör den avregeringen föreslagna ordningen kunna godtas. Det faktum att medlen inte redannu fördelas på resp. sakanslag innebär bl.a. att det ges större möjlighet attväga in sysselsättningseffekterna av olika projekt inför den slutligamedelsfördelningen. vill dock understryka vikten av att beslutom stöd fattas så att den ökning av sysselsättningen som eftersträvas snabbtkommer att förverkligas. Förslaget, i de delar det ligger inombostadsutskottets beredningsområde, tillstyrks av utskottet. Förslagen i densocialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 21 och i motion Fi59 (s) yrkande3 om avslag på kompletteringspropositionen i denna del avstyrks sålunda.Utskottet är med hänvisning till det nu anförda inte heller berett ställa sigbakom förslaget i motion Fi59 (s) yrkande 4 om att ramen för stöd tillicke-statliga kulturlokaler skall ökas med 75 milj.kr. Motionen avstyrks ocksåi denna del.FastighetsskattenFastighetsskatten infördes och tillämpades första gången vid 1986 årstaxering. Den ersatte härvid den infördahyreshusavgiften. Fastighetsskatten förändrades grundligt genom 1991 årsskattereform. Bl.a. innebär förändringarna att skatten för småhusen ersatteschablonintäkten som den för hyreshusen gjordes mer likformig ochenhetlig. Fastighetsskatten omfattar småhusenheter, hyreshusenheter samtbostadshus med tomtmark på lantbruksenhet. Det övriga fastighetsbeståndetbeläggs däremot inte med fastighetsskatt, dvs. andra delar avjordbruksfastigheter eller industrienheter. Skatten beräknas på grundval avfastighetens taxeringsvärde. Mot bakgrund av fastighetsskattens roll vidutformningen av bostadspolitiken finner utskottet anledning att i dettayttrande också behandla de i kompletteringspropositionen och viss motioneraktualiserade förslagen om fastighetsskattens utformning.I kompletteringspropositionen anförs att fastighetsskatten på hyreshus måsteanses som en ren objektsskatt. Enligt förslaget vore det därför riktigare attskattemässigt behandla lokalhyreshusen på samma sätt som industrifastigheter,dvs. att undanta också lokalhyreshusen från fastighetsskatt. Vidare anförs attregeringen inte tidigare velat prioritera en sänkning av fastighetsskatten pålokalhyreshus framför vissa andra angelägna skattesänkningar. Den situation somnu uppstått på fastighetsmarknaden kräver dock enligt förslaget åtgärder avalldeles speciell natur. Mot denna bakgrund föreslås att fastighetsskatten påkommersiella lokaler avskaffas fr.o.m. .