bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — uppfattning bör även ungdomar som föregående år avslutade en tvååriggymnasieutbildning och därefter inte genomfört ett tredje utbildningsår igymnasieskolan eller komvux, få möjlighet att /93 komplettera sinutbildning enligt det nu framlagda förslaget.I motion 1991/92:Fi41 (s) yrkande 27 föreslås att den kommunalavuxenutbildningen för /93 tillförs 150 milj.kr. utöver vadriksdagen tidigare beslutat. Enligt motionärerna drabbas de gymnasiala kursernaoch påbyggnadsutbildningarna hårt av den tidigare under innevarande riksmötebeslutade besparingen på sektorsbidraget. Därigenom minskar möjligheterna förbl.a. kvinnorna att komplettera sin utbildning och stärka sin ställning påarbetsmarknaden. Rekryteringen till studier i högskolan försvåras också.Utbildningsutskottet erinrar om att på förslag avutbildningsutskottet mot bakgrund av det arbetsmarknadspolitiska läget beslutattillföra förevarande anslag (sektorsbidraget) 200 milj.kr. för budgetåret1992/93 utöver regeringens förslag i budgetpropositionen (1991/92:UbU10, rskr.190). Det ankommer på kommunerna att avgöra hur såväl statliga som kommunalamedel för skolverksamheten bör disponeras. anser attfinansutskottet därmed bör avstyrka motion 1991/92:Fi41 yrkande 27.I motion 1991/92:Fi41 (s) yrkande 32 föreslås att regeringen skall ges iuppdrag att utarbeta och genomföra ett program för en bred språkutbildning(främst engelska) för redan arbetslösa och för dem som riskerar att bli det. Ca10000 deltagare bör ges möjlighet att få ökade kunskaper i språk. Riksdagenbör anvisa 70 milj.kr. till ett sådant program för /93.Utbildningsutskottet vill erinra om att regeringen i de nya direktiven tillläroplanskommittén (dir. 1991:117) särskilt anger att språkprogrammen skallförbättras i alla skolformer. När det gäller här aktuella utbildningsinsatserför ungdomar som avslutat en tvåårig gymnasial utbildning utgår utskottet frånatt många kommer att fortsätta sina studier i språk under ett tredjegymnasieår. Självfallet är det viktigt att även personer utanför det offentligaskolväsendet ges möjlighet att få ökade språkkunskaper med hänsyn till detökande internationella samarbetet. Mot bakgrund av det statsfinansiella lägetär utbildningsutskottet dock inte berett att föreslå finansutskottet atttillstyrka det i motion 1991/92:Fi41 yrkande 32 föreslagna programmet för enbred språkutbildning.Enligt motion 1991/92:Fi44 (v) yrkande 31 bör kommunerna ges ekonomiskamöjligheter att fullfölja utbyggnaden av gymnasieskolan.Riksdagen har (prop. 1991/92:100, bil. 9, bet. UbU10, rskr. 190)avslagit motioner med liknande yrkanden och godkänt regeringens förslag attinte påbörja den statliga delen av gymnasiereformens finansiering budgetåret1992/93. hänvisade i sitt betänkande till detstatsfinansiella läget och att endast ett fåtal kommuner i landet avser startasamtliga program i den nya gymnasieskolan /93.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet med samma motiveringar böravstyrka motion 1991/92:Fi44 yrkande 31.I motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 32 framhålls atthemspråksundervisningen inte bör finansieras med statliga medel.Utbildningsutskottet har under innevarande behandlat flera yrkandenom slopandet av medel för hemspråksundervisningen (jfr bet. 1991/92:UbU10 och1991/92:UbU19). Utskottet har avstyrkt motionerna och bl.a. framhållit att detär en tillgång för vårt land om många av landets invånare har en naturligtvåspråkighet. Med samma motivering föreslår utbildningsutskottet attfinansutskottet avstyrker motion 1991/92:Fi42 yrkande 32.Statens skolor för vuxna: UtbildningskostnaderRegeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bil. I:6 s. 3) attanslaget till statens skolor för vuxna skall ökas med 2 milj.kr.Bakgrunden är följande. I proposition 1990/91:85 Växa med kunskaper föreslogregeringen att statens skolor för vuxna i och skulleläggas ner med början . avslog förslaget och anvisademedel avsedda för fortsatt drift av skolorna i oförändrad omfattning budgetåret1991/92 (bet. 1990/91:UbU16, rskr. Medelsberäkningen baserades på detdittillsvarande anslaget Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader. I tremotioner väckta med anledning av proposition 1991/92:25 påtalades att statensskola för vuxna i (SSVH) även hade fått medel (ca 2 milj.kr.) uranslaget till vuxenutbildning för viss verksamhet. Sistnämnda anslagavskaffades när det nya sektorsbidraget till det kommunalaoffentliga skolväsendet infördes. Någon överföring till statens skola för vuxnai kunde därför inte längre ske. Den verksamhet vid SSVH som avsågsgällde vissa utbildningar för glesbygden, utbildning i teckenspråk som C-språkför hörselhandikappade samt handledda självstudier för vuxna som ej kanbehörighetskomplettera i hemkommunens komvux. Motionerna ledde till attriksdagen på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92anvisade ytterligare 2 milj.kr. under anslaget Statens skolor för vuxna:Utbildningskostnader (bet. 1991/92:UbU7, rskr. Under allmänna motionstiden1992 påtalades i några motioner att utökningen med 2 milj.kr. ej hade beaktatsi budgetpropositionen. avstyrkte motionerna men anfördedärvid (bet. 1991/92:UbU11 s.7) att utskottet förutsatte att regeringen /93 följer upp beslut i fråga om resurser till SSVHför aktuella utbildningar.Utskottet konstaterar att det nu föreliggande förslaget innebär en sådanuppföljning. föreslår därför att finansutskottettillstyrker regeringens förslag i proposition 1991/92:150 bil. I:6 omytterligare medel under anslaget Statens skolor för vuxna:Utbildningskostnader.Grundläggande högskoleutbildningI kompletteringspropositionen bil. I:6 föreslås vissa utökningar av dengrundläggande högskoleutbildningen.Regeringen anför att högskolans dimensionering genom beslut(1990/91:UbU12, rskr. 355 och 1991/92:UbU7, rskr. 87) tillförts 7 000ytterligare platser under /92 samt i årets budgetproposition ochlärarutbildningspropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 9 samt 1991/92:75)föreslagits tillföras ytterligare 3 000 platser fr.o.m. höstterminen 1992.Utökningen av platsantalet tillsammans med vissa byggnadsåtgärder inomhögskolan har enligt regeringen bidragit till att underlätta det akuta läget påarbetsmarknaden. Vidare uttalas i propositionen farhågor för att det kommer attbli svårt att rekrytera till vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar(inkl. vissa lärarutbildningar) mot bakgrund av ett vikande intresse förteknisk linje i gymnasieskolan.Som en aktiv åtgärd i ett mera långsiktigt rekryteringsperspektiv förhögskolan och som en avlastning i den akuta besvärligaarbetsmarknadssituationen föreslås att skall anslå 48250000 kr.under anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. för 1 250 platserpå ettåriga program för breddning och fördjupning av kompetens. Högskolanföreslås få anta studerande till viss utbildning utan att de har fullbehörighet för denna och låta dem under /93 komplettera sinbehörighet för att påföljande år påbörja den avsedda utbildningen. Blandsökande till kompletteringsutbildning som avser teknisk eller naturvetenskapligutbildning skall enligt propositionen kvinnor ges företräde tillutbildningsplats.I det i propositionen föreslagna beloppet ingår bl.a. 2 milj.kr. för aktivainformations- och planeringsinsatser. Utskottet har under hand erfarit att denföreslagna anslagsökningen även avses täcka eventuella lokal-, inrednings- ochutrustningskostnader för den avsedda ettåriga utbildningen.Utbildningsutskottet anser liksom regeringen att den vikande rekryteringentill naturvetenskaplig och teknisk gymnasieutbildning är oroväckande. Försökenmed s.k. tekniskt basår visar enligt utskottets mening att en modell som den ipropositionen föreslagna kan vara effektiv för att påverka rekryteringen tillhögre utbildning inom naturvetenskapliga och tekniska ämnen, inte minst när detgäller att till sådana studier rekrytera flickor. Utskottet finner dettaangeläget.Om dimensioneringen av den reguljära högskoleutbildningen /94skulle behållas på oförändrad nivå skulle den nu föreslagna åtgärden, om denblir tillfällig, medföra en minskad tillgång på nybörjarplatser i högskolanför dem som avslutar gymnasieutbildning . Ett betydande antal platserskulle ju nämligen redan vara upptagna av studerande som antagits till denettåriga kompletteringsutbildningen /93 med "förhandsantagning" tillreguljär högskoleutbildning året därpå. Mot bakgrund av att regeringen aviseratbetydande dimensioneringsökningar av grundläggande högskoleutbildning /94förutsätter utskottet att detta inte kommer att inträffa.Liksom utbildningsministern utgår utskottet från att samverkan mellanhögskolan och komvux kommer att bli aktuell i vissa fall vid genomförandet avkompletteringsutbildningen.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker förslaget iproposition 1991/92:150 bil. I:6 om ytterligare medel under anslaget Vissasärskilda utgifter inom högskolan m.m.I kompletteringspropositionen föreslås vidare att anslaget Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser (LIF-anslaget) tillförs 18240000kr. för 520 nya årsstudieplatser för fristående kurser i språk. I det angivnabeloppet ingår beräknade lokal-, inrednings- och utrustningskostnader på ca 3,6milj.kr.I motion 1991/92:Fi41 (s) yrkande 33 föreslås utöver regeringens förslag att10 milj.kr. av arbetsmarknadsskäl skall anslås till 230 årsstudieplatser förett tredje år som påbyggnad på den tvååriga ingenjörsutbildningen i högskolan.Detta tredje år bör, sägs det i motionen, kunna utnyttjas till ämnesfördjupningeller utvidgning mot ekonomi eller språk.En betydligt större utökning av antalet årsstudieplatser under LIF-anslagetförespråkas i motion 1991/92:Fi44 (v) yrkande 32. Motionärerna hänvisar tillsina tidigare förslag (mot. 1991/92:Ub494 yrkande 5, bet. UbU14) om endimensioneringsökning med 4000 årsstudieplatser utöver regeringens förslag ibudget- och lärarutbildningspropositionerna. föreslås därför, utöverregeringens förslag i förevarande proposition, en ökning med(4000--1250--520 =) 2230 årsstudieplatser. Enligt motionärerna kan dessaplatser införlivas inom ramen för befintliga lokaler och utrustning framförallt inom mindre resurskrävande utbildningar.Fem motioner för fram förslag om tilldelning av till vissahögskoleenheter eller regioner, inom ramen för regeringens förslag om 520ytterligare årsstudieplatser. Motion 1991/92:Fi98 (c, fp, kds, m) avserhögskolan i --, motion 1991/92:Fi97 (s) yrkande 3 Jönköpingslän, 1991/92:Fi66 högskolan i , 1991/92:Fi94 (c) högskolan iTrollhättan--och motion 1991/92:Fi54 (s) högskolan i . Imotionerna understryks behoven vid resp. högskoleenhet (region), högskolornasberedskap för att utöka sitt kursutbud samt rättviseskäl vid jämförelse medandra högskolors anslag och platsantal i grundläggande högskoleutbildning.Motion 1991/92:Fi54 påpekar att högskolan i enligt förslag avutbildningsutskottet i betänkande 1991/92:UbU20 kommer att få 30 platser på dennya praktisk-pedagogiska utbildningen om 40 poäng för lärare i grundskolansårskurser 4--9. Motionärerna beklagar att förslaget inte åtföljdes av denökning av anslaget till fristående kurser som behövs för att kunna erbjuda enfullgod bredd på de ämnesstudier som föregår det praktisk-pedagogiska året. Devill att högskolan i tilldelas 60 av de i propositionen föreslagna 520platserna under LIF-anslaget.Utskottet finner regeringens förslag om 520 ytterligare årsstudieplatser förfristående kurser i språk väl avvägt. De tillkommande platserna bör fördelas avregeringen efter en sammanvägning av arbetsmarknadsbehov, studerandeefterfråganoch möjligheter att erbjuda en kvalitativt god utbildning. Inom den förordaderamen kommer självfallet även studerande som genomgått ingenjörsutbildning attkunna erbjudas tillfälle till kompletterande språkstudier.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringensförslag i proposition 1991/92:150 bil. I:6 och avstyrker motionerna1991/92:Fi41 yrkande 33, 1991/92:Fi44 yrkande 32, 1991/92:Fi54, 1991/92:Fi66,1991/92:Fi94 yrkandena 1 och 2, 1991/92:Fi97 yrkande 3 och 1991/92:Fi98.I motion 1991/92:Fi49 (s) begärs ett tillkännagivande av atthögskolan i --bör ges möjlighet att startagrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 4--9.Utskottet har i betänkande 1991/92:UbU20 avstyrkt ett liknande förslag frånsamma motionär. I nämnda betänkande s.57 sägs bl.a. att om en närmare analysav lärarbehovet på visar att dimensioneringen av lärarutbildningenför årskurser 4--9 behöver utökas, utgår utskottet från atthögskolorna i och --kommer i fråga somlokaliseringsorter för nytillkommande platser. Med hänvisning till det anfördaföreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motion1991/92:Fi49.Stockholm den 19 maj 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochUlrica ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningLena , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"erinrar" och slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse:Enligt utbildningsutskottets uppfattning är kommunalvuxenutbildning en för samhället relativt billig utbildningsform somvärderas mycket högt i kommunerna. Genom den besparing som tidigarebeslutat om när det gäller sektorsbidraget för kommunernas skolverksamhetminskar kommunernas möjligheter att anordna gymnasiekurser och yrkesinriktadpåbyggnadsutbildning. Dessa besparingar drabbar i första hand kvinnornaeftersom de utgör majoriteten av de studerande inom komvux. Förutom att komvuxhar stor betydelse från regionalpolitisk synpunkt kommer rekryteringen tillhögskolan att försvåras genom beslutade besparingar. Vidare villutbildningsutskottet peka på att stora grupper av invandrare har skaffat sig engod utbildning i sina hemländer och att de genom komvux kan få möjlighet attskaffa sig en kompletterande utbildning så att de kan utnyttja sin kompetens ivårt samhälle. Även dessa grupper drabbas av besparingar inom komvux.Mot denna bakgrund anser utbildningsutskottet att finansutskottet börtillstyrka motion 1991/92:Fi41 yrkande 27 beträffande ytterligare 150 milj.kr.för vuxenutbildning under detta anslag (sektorsbidraget) /93.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"vill" och slutar med "bred språkutbildning" bort haföljande lydelse:Utbildningsutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka förslaget imotion 1991/92:Fi41 yrkande 32 om ett program för en bred språkutbildningför arbetslösa och för dem som riskerar att bli det. Utbildning i engelskaspråket bör prioriteras. Enligt utbildningsutskottets uppfattning bör sådanspråkundervisning öven kunna vara ett inslag inom ramen för s.k.utbildningsvikariat (jfr prop. 1991/92:100 bil. II, AU11, rskr. Mot dennabakgrund bör finansutskottet föreslå att för /93anvisa 70 milj.kr. för språkutbildning.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet finner"och slutar med "och 1991/92:Fi98" bort ha följande lydelse:Utskottet bejakar regeringens förslag om utökning av antalet årsstudieplatserinom LIF-anslaget men anser att utökningen borde vara större. Förutom deföreslagna 520 årsstudieplatserna för språkstudier bör 230 årsstudieplatsertillföras för att möjliggöra ett tredje år för dem som genomgått tvåårigingenjörsutbildning. De tillkommande platserna bör fördelas av regeringen efteren sammanvägning av arbetsmarknadsbehov, studerandeefterfrågan och möjligheteratt erbjuda en kvalitativt god utbildning. Regeringen bör därvid noga prövamöjligheterna att förstärka de mindre och medelstora högskolorna. Utskottetanser vidare att det är angeläget att högskolan i tillförs ytterligareårsstudieplatser för fristående kurser mot bakgrund av utskottets förslag attpraktisk-pedagogisk utbildning av lärare för årskurser 4--9 skallinrättas där den 1 juli 1992.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet föreslår att medbifall till motionerna 1991/92:Fi41 yrkande 33 och 1991/92:Fi54, med anledningav proposition 1991/92:150 bil. I:6 och med avslag på motionerna 1991/92:Fi44yrkande 32, 1991/92:Fi66, 1991/92:Fi94 yrkandena 1 och 2, 1991/92:Fi97 yrkande3 och 1991/92:Fi98 dels anvisa 10 milj.kr. för de i motion 1991/92:Fi41föreslagna 230 platserna, dels som sin mening ge regeringen till känna vadutbildningsutskottet anfört om viss lokalisering av platser för friståendekurser.Särskilt yttrandeLena , , , , , och (allas) anför:Enligt vår mening är det av flera skäl angeläget att snabbt genomföragymnasieskolreformen så att alla gymnasieutbildningar blir treåriga. Vi hardärför i motion 1991/92:Ub212 föreslagit att skall anvisa medel föratt gymnasiereformen skulle kunna starta som planerat, /93. Tyvärrhar detta förslag avvisats av riksdagsmajoriteten. är det för sent attåterupprepa detta yrkande.Mot bakgrund av arbetslöshetssituationen har regeringen föreslagit attungdomar skall erbjudas möjligheten att genomgå ett påbyggnadsår på en tvååriggymnasieutbildning. Därmed gör regeringen samma bedömning som vi gjort tidigareunder våren. Vi har i vår motion 1991/92:Fi41 beräknat en högre volym änregeringen som start för detta utbildningserbjudande, nämligen 10000 platser.Mot bakgrund av utbildningsutskottets förtydliganden och det bemyndigande somregeringen får att öka volymen utifrån det faktiska behovet kan vi nu accepterautskottets förslag. För oss är det viktigaste att alla ungdomar som önskar etttredje utbildningsår i gymnasieskolan verkligen erbjuds ett sådant.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Björn () anför:Vänsterpartiet instämmer i vad som anförts i den av Socialdemokraternaavlämnade avvikande meningen beträffande medel för vuxenutbildningför /93.När det gäller förslaget om ett program för en bred språkutbildningansluter sig till vad som anförts i Socialdemokraternasavvikande mening.När det gäller utbyggnaden av gymnasieskolan anser ienlighet med motion 1991/92:Fi44 yrkande 31 att kommunerna bör ges ekonomiskaförutsättningar att starta utbildningar i den nya gymnasieskolan. En offensivsatsning på gymnasial utbildning är av stor betydelse inte minst i avhög och ökande arbetslöshet. Mot denna bakgrund bör finansutskottet tillstyrkavår motion.Den dimensioneringsökning av grundläggande högskoleutbildning somregeringen föreslagit är otillräcklig. Ytterligare 2 230 årsstudieplatser börinrättas /93, vilket bör vara möjligt inom ramen för befintligalokaler och befintlig utrustning.Jag anser att utbildningsutskottet borde ha föreslagit att finansutskottetföreslår att med bifall till motion 1991/92:Fi44 yrkande 32, medanledning av proposition 1991/92:150 bilaga I:6 och motion 1991/92:Fi41 yrkande33 och med avslag på motionerna 1991/92:Fi54, 1991/92:Fi66, 1991/92:Fi94yrkandena 1 och 2, 1991/92:Fi97 yrkande 3 och 1991/92:Fi98 som sin mening geregeringen till känna vad jag här anfört.Trafikutskottets yttrande1991/92:TU3yBilaga 8Infrastrukturåtgärder för sysselsättning och tillväxtTill finansutskottetFinansutskottet har berett trafikutskottet tillfälle att senast den 20 maj1992 avge yttrande över proposition 1991/92:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /93, m.m.(kompletteringspropositionen) jämte motioner, såvitt propositionen ochmotionerna berör trafikutskottets beredningsområde.I detta yttrande behandlar trafikutskottet bilaga I:4 ikompletteringspropositionen. Denna bilaga tar upp infrastrukturåtgärder försysselsättning och tillväxt inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde. Vidare behandlas 16 motionsyrkanden som väckts med anledningav propositionen.PropositionenSJÄTTE HUVUDTITELNÖvriga infrastrukturåtgärderRegeringen föreslår i propositionens bilaga I:4 ()under rubriken . Övriga infrastrukturåtgärder att tillUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt för /93anvisar ett reservationsanslag på 2200000000 kr.Motionerna1991/92:Fi41 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att med all kraft få i gång och fullfölja de stora,strategiska infrastrukturinvesteringarna i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att bemyndigar att för /93 uppta lånför tidigareläggning av investeringar inom en ram om 2500 milj.kr.,4. att bemyndigar att för /93 uppta lånför tidigareläggning av investeringar inom en ram om 1500 milj.kr.,5. att till anslaget L3. Underhållsåtgärder för sysselsättningoch tillväxt för /93 anvisar 300 milj.kr. mer än vad regeringenföreslår,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av medlen under anslaget L3,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av tidigareläggningar av investeringar inom SJ ochluftfartsverket,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en "beredskapsbank" inom trafikverken för att underlättaplaneringen,9. att hos regeringen begär att överläggningar upptas med deföretag som producerar materiel för järnvägstrafiken i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att hos regeringen begär att få en likviditetsplan föranslaget L1. Investeringar i trafikens infrastruktur avseende de direkta ochindirekta åtaganden som finns,11. att hos regeringen begär att luftfartsverket och banverketfår i uppdrag att bilda ett gemensamt bolag med uppgift att projektera, låtabygga och driva järnvägen mellan och ,37. att beslutar att till Räntebidrag för ny- och ombyggnader avvissa statliga och kommunala investeringar för /93 tillArbetsmarknadsstyrelsen anvisa ett reservationsanslag på 1050 milj.kr.1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd) vari yrkas18. att till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtför /93 anvisar . utöver vad regeringen harföreslagit eller således totalt ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även öka satsningen på huvudvägsystemet och borttagande avflaskhalsar mellan storstäderna i ,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en snar utbyggnad av snabbjärnväg mellan och /92:Fi44 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om 10 extra miljarder kronor för att bekämpa arbetslösheten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förverkligandet av myndigheters och verks investeringsplaner.Trafikutskottets ställningstagandeAnslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtI kompletteringspropositionen anförs att i syfte att skapa ökadesysselsättnings- och tillväxteffekter bör 2200 milj.kr. anvisas tillunderhållsåtgärder på vägar och järnvägar och till reinvesteringar i främstmindre objekt på länsvägar och på vissa järnvägar.Enligt propositionen bör det ankomma på regeringen att bestämma omfördelningen mellan väg- och järnvägssektorn medan och fårbestämma fördelningen av underhållsmedlen på enskilda objekt. Som riktlinjerför medelsfördelningen anges att hänsyn skall tas till arbetslöshetssituationenoch behovet och nyttan av åtgärderna samt till objektens betydelse för bl.a.näringslivets behov av transporter och för ökad tillväxt. Vidare anges attåtgärderna skall kunna sättas i gång snabbt och vara sysselsättningsintensiva.Förslag om ökad medelsanvisning under detta anslag redovisas i två motioner.I motion Fi41 (s) yrkandena 5 och 6 anförs att medelsanvisningen bör höjasmed 300 milj.kr. till sammanlagt 2500 milj.kr. Beloppet bör fördelas mellande berörda trafikverken så att 1700 milj.kr. anvisas för underhåll ochreinvesteringar inom ansvarsområde medan resterande 800 milj.kr.anvisas till för motsvarande ändamål.I motion Fi42 (nyd) yrkande 18 förordas att 4200 milj.kr. anvisas underdet nya anslaget. Enligt motionen bör de medel som föreslås anvisas utöverregeringens förslag användas främst till investeringar i ett vägsystem med högstandard mellan storstäderna. Genom en sådan satsning kan bl.a. tillväxten iekonomin främjas.