bet · GG01NU17 · 1992-12-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att regeringen anmodasatt återkomma med ett förslag till sådanaändringar i konkurrenslagen som är påkallade utifrån vadutskottet här anfört. Motion 1992/93:N7 (s) tillstyrks alltså inu behandlad del.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande instansordningen vid förvärvskontrollatt med bifall till motion 1992/93:N7 yrkande 1 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.5. Vilseledande extrapriser (mom.15), Axel , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.26 sombörjar med "Utskottet godtar" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse:Utskottet kan ej finna någon saklig grund för regeringensbedömning att det inte krävs några ytterligare lagregler ommarknadsföring i samband med tillfälliga prisnedsättningar.Konkurrenskommittén har förordat att det i prisinformationslagenskall föras in nya bestämmelser angående marknadsföring isamband med prisnedsättningar. Detta är enligt utskottetsuppfattning ett välmotiverat förslag, eftersom efterlevnaden avnuvarande bestämmelser och riktlinjer har visat starka brister.Utskottet föreslår därutöver att regeringen ochKonsumentverket ges rätt att utfärda föreskrifter om regelnstillämpning. Genom att gör ett uttalande av dennainnebörd blir motion 1992/93:N7 (s) tillgodosedd i här aktuelldel.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande vilseledande extrapriseratt med bifall till motion 1992/93:N7 yrkande 1 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.6. SA/VA-systemet (mom.19)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.30 sombörjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "motion1992/93:N10 (nyd)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attSA/VA-systemet kan begränsas. Detta system är ett tydligtuttryck för att strukturen inom grossistledet för dagligvarorinnebär en maktställning som kan missbrukas. Detta gäller såvälvid introduktionen av nya produkter som vid kampanjaktivering avredan etablerade. Resultatet har blivit att leverantörerna --främst livsmedelstillverkarna -- får avstå en avsevärd del avden budget som de har avsatt för den egna, viktigavarumärkesreklamen. Uppskattningsvis får de avsätta minst40--av denna budget till sådana SA/VA-aktiviteter. Ettannat resultat är att vissa leverantörer -- särskilt de små --helt utestängs från möjligheten att sälja sina produkter tillgrossisterna om de inte går med på att delta iSA/VA-aktiviteterna. Enligt utskottets uppfattning bör det avkonkurrenslagen framgå att samarbete inom ramen förSA/VA-systemet är förbjudet. Regeringen bör anmodas att snarasttill återkomma med ett förslag av nu nämnd innebörd.Genom ett uttalande härom av blir motion 1992/93:N10(nyd) tillgodosedd. Denna tillstyrks alltså.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse:19. beträffande SA/VA-systemetatt med bifall till motion 1992/93:N10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. sammansättning (mom.22), Axel , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.33 sombörjar med "Med instämmande" och slutar med "aktuellt avseende"bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets uppfattning bör de s.k.intresseledamöterna behållas i Marknadsdomstolen.Regeringens förslag innebär, enligt utskottets mening, en klarförsvagning av domstolen. Regeringen underskattar värdet av denpraktiska erfarenhet som domstolen tillförs frånintresseledamöterna liksom deras betydelse för att geverksamheten förankring i samhället och förvärvslivet. Förslagetkan, menar utskottet, inte leda till annat än att domstolenssammanlagda sakkunskap minskar.I sammanhanget vill utskottet även understryka att deledamöter som föreslås bli avskaffade inte skall uppfattassom representanter för olika särintressen. Deras uppgift skall istället vara att hävda synpunkter och uppfattningar som ärrepresentativa för företagare, löntagare och konsumenter.Avsikten är sålunda inte, vilket felaktigt antyds ipropositionen, att intresseledamöternas deltagande i domstolenskall ge deras respektive organisationer en möjlighet attpåverka rättsutvecklingen. Det var inte heller riksdagenssträvan att domstolens praxis i första hand skall vinnaförankring i organisationerna, utan inom näringslivet iallmänhet. Det förtjänar vidare framhållas att ävenintresseledamöterna avlägger domared och skall vara heltopartiska i sin dömande verksamhet. Som bl.a. näringsutskottettidigare framhållit är de meddomare som har att företa enobjektiv bedömning av samtliga fakta i ärendet utifrån sinasärskilda kunskaper och erfarenheter (se bet. NU 1978/79:6). Dennuvarande sammansättningen har också i praktiken fungerat väl.Skiljaktiga meningar förekommer , vilket ocksåMarknadsdomstolen har påpekat i sitt remissvar överKonkurrenskommitténs betänkande.Utskottet föreslår att regeringen anmodas att under våren 1993till återkomma med ett förslag till ändring i lagen ommarknadsdomstol m.m. som tillgodoser kravet i motion 1992/93:N7(s). I avvaktan härpå tillstyrks propositionen såvitt gällerlagförslaget om sammansättning.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande sammansättningatt riksdagendels antar det i proposition 1992/93:56 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m.,dels med bifall till motion 1992/93:N7 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Inriktningen av konkurrenspolitiken (mom. 1)(nyd) anför:För att åter skall kunna bli en framgångsrik nationkrävs att det finns konkurrens överallt. En effektiv konkurrensger konsumenterna bättre service, billigare varor och högrekvalitet. Därför är konkurrenspolitiska åtgärder särskiltangelägna när det gäller att förbättra medborgarnas ekonomiskaställning. Sålunda skulle matpriserna ha varit lägre omkunkurrensen hade fungerat i livsmedelsbranschen.Det är viktigt att konkurrensen sker på lika villkor. Allamonopol -- privata, offentliga, kooperativa och fackliga --måste avskaffas utom de som är nödvändiga i en demokrati.I flera motioner från allmänna motionstiden har vi från Nydemokrati visat hur illa det är ställt med konkurrensen iSverige. Vi har pekat på förhållandena i livsmedelsbranschen ochi byggsektorn. Vi har givit exempel på hårda prisstyrningar frånleverantörernas sida -- liksom diskrimineringar för denåterförsäljare som inte följer "rekommendationerna" -- inomlivsmedels-, guldsmeds- samt radio- och TV-branscherna. Vi harockså påmint om att priserna i oftast är högre än iandra länder -- till följd av konkurrensbegränsningar av de mestvarierande slag. Detta gäller beträffande jeans, bilar, bensin,CD-skivor, klockor och en lång rad andra konsumentprodukter.Den fria konkurrensen måste skyddas med en effektivlagstiftning. Det nu framlagda förslaget till ny konkurrenslagkommer förhoppningsvis att tillgodose de krav som Ny demokratitidigare har fört fram. I dessa ligger också att dekonkurrensvårdande myndigheterna skall ha tillräckligtverkningsfulla instrument för att kunna ingripa vidöverträdelser av förbuden etc. Generellt beror naturligtvislagstiftningens effektivitet på hur lagen tillämpas av deberörda organen.Det är angeläget att skadliga konkurrenbegränsningar bekämpasinte bara i tidigare led, dvs. främst i produktionsledet, utanockså i de led som ligger nära konsumenterna. Skulle deeffektivitetsvinster som har uppkommit genom en skärptkonkurrens i produktionsledet "fastna" i senare led till följdav konkurrensbegränsningar inom dessa är nämligen lagens syfteförfelat. Ny demokrati anser därför t.ex. att undantag frånförbuden inte får utformas så att den rådande strukturen --exempelvis inom dagligvaruhandeln -- konserveras. Det kanförefalla egendomligt att orsaken till höga matpriserofta tillskrivs den koncentrerade struktur och det speciellasamarbete som präglar dagligvaruhandeln -- som justdenna "specifika svenska företeelse" kan komma att skyddas genomundantag. Vi i Ny demokrati utgår från att tillämpningen av dennya konkurrenslagen innebär att ingripande kan göras mot rådandemissförhållanden.2. Koncentrationen i massmediebranschen (mom.17)(nyd) anför:Jag anser att det är angeläget att en utredning tillsätts meduppgift att lägga fram förslag inom konkurrenslagstiftningensram som begränsar ägar- och företagskoncentrationen inom desvenska massmedierna. Som påpekas i motion 1992/93:N9 (nyd) harEuropaparlamentet antagit en resolution om förvärv ochsammanslagning av massmedieföretag. Också inom EG pågår ettarbete i frågan.3. Stöd till nöjesparker m.m. (mom. 21)(nyd) anför:Enligt min mening skall inte något offentligt stöd -- vare sigstatligt, landstingskommunalt eller kommunalt -- få lämnas tillnöjesparker, djurparker eller liknande. Sådant stöd kan rubbakonkurrensförutsättningarna inom den berörda branschen genom attvissa företag ges möjlighet till prisdumpning. Det är angelägetatt de konkurrensvårdande myndigheterna -- i första handKonkurrensverket -- kartlägger förekomsten av offentligt stödtill företag i nu nämnda branscher och vid behov ingriper med demedel som står till förfogande.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Enligt min mening är den gällande konkurrenslagstiftningennästan helt verkningslös. I alltför många fall avkonkurrensbegränsningar -- företagsförvärv i vilka endominerande ställning har uppkommit eller prissamarbete somomfattat större delen av en bransch -- har ingripanden intekunnat göras med hänvisning till att lagens alla krav inte harvarit uppfyllda. Även tillämpningen kan ifrågasättas. Dendominans som stora företag har i tycks nära nog hauppmuntrats genom en svag lag och en kraftlös tillämpning.Storföretagen påstår att uppköp av konkurrenter påhemmamarknaden är nödvändigt för att de skall kunna uppnå eninternationell konkurrenskraft. De något mindre företagen hävdarå sin sida att de måste samarbeta för att kunna klara siggentemot storföretagen.Den konkurrensbrist som har tillåtits att växa fram har varitskadlig såväl för företagen som för konsumenterna. Detomvandlingstryck som företag ständigt bör stå under har saknatsi stor utsträckning. En stark koncentration av företag innebärrisk för missbruk av marknadsmakt och kan därmed leda tillproblem för underleverantörerna. De svenska konsumenterna harfått finna sig i priser som är högre än annorstädes.Konkurrenspolitiken utgör -- enligt mening --ett mycket viktigt inslag i den politik som skall föra Sverigepå rätt väg. Det lagförslag som har presenterats innebär tillsin utformning en skärpning av det slag som är nödvändig för attde svenska företagen skall kunna utveckla en styrka av egenkraft och för att konsumentintresset skall tillgodoses. Jagvälkomnar sålunda lagförslaget men vill betona att enstrikt tillämpning är helt avgörande för att lagen skall varaeffektiv. Det får inte råda något tvivel om viljan från dekonkurrensvårdande myndigheternas sida att upprätthålla deföreslagna förbuden och reglerna om förvärvskontroll.Tre punkter i propositionen har emellertid sådana brister attde bör kommenteras särskilt.Beloppsgräns vid prövning av företagsförvärv (mom. 11)Det är olyckligt att regeringen har föreslagit enomsättningsgräns varöver företagsförvärv skall kunna prövas. Detär, enligt min uppfattning, inte omsättningens storlek utanmarknadssituationen som sådan som skall vara avgörande om ettförvärv skall tillåtas eller ej. Om den av regeringen föreslagnagränsen på skulle tillämpas kommer ett stortantal viktiga marknader att undgå granskning genom att deinblandade företagens omsättning inte når upp till denna gräns.På sådana marknader blir det tillåtet för förvärv som innebäratt en ren monopolsituation kan uppkomma. Jag anser attbeloppsgränsen strider mot lagens anda och därför bör slopaseller ändras. Därmed instämmer jag i de synpunkter somföreträdaren för Ny demokrati för fram i reservation 2.Uppbrytande av befintliga företagskoncentrationer (mom. 12)Som jag har anfört har starka företagskoncentrationer --där företag har monopol eller en monopolliknande ställning menockså där marknaden präglas av oligopol -- förödande effekterför prisnivån och hämmar utvecklingen. insågnödvändigheten av att det i en ny konkurrenslag införs enmöjlighet att bryta upp redan existerandeföretagskoncentrationer. Ett sådant system finns i ochFörenta staterna. Det är mot denna bakgrund beklagligt attregeringen nu avstår från att införa en sådan möjlighet ilagstiftningen. Regeringen bör anmodas att återkomma med ettförslag som går ut på att existerande företagskoncentrationerkan brytas upp. Det sagda ansluter till kravet i reservation 3.Konkurrensen i livsmedelssektorn (mom. 18)Ett stort problem för svenska konsumenter är den dåligakonkurrensen på livsmedelsområdet. har förståelseför den inhemska tradition som uppbyggnaden av den svenskalivsmedelshandeln utgör och som speciellt rör Konsumföreningarnaoch ICA-handlarna. Det är välkommet att den blockbildning ochstarka koncentration som härigenom har uppkommit nu förändrasunder trycket av de lågprisbutiker som etableras. Fortfarandefinns dock problem med att det finns alltför få företag igrossistledet. Ett förhållande som inte får negligeras är attlivsmedelsgrossisterna lägger en förlamande hand överdetaljhandlarna -- oavsett om de är etablerade eller nystartade-- i deras försök att ta initiativ i den egna butiken. Jaganser därför att bör ges möjlighet attspeciellt kontrollera grossistkedjornas agerande. Regeringen bördra försorg om att en sådan granskning kommer till stånd.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under moment 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande konkurrensen i livsmedelssektornatt med bifall till motion 1992/93:N8 yrkande 3 ochmed anledning av motionerna 1991/92:Jo203 yrkande 5 och1991/92:N258 som sin mening ger regeringen till känna vad i detföregående anförts i denna del.Regeringens förslag tillKonkurrenslag yttrande1992/93:KU4yBilaga 2Ny konkurrenslagstiftning (prop. 1992/93:56)Till näringsutskottetNäringsutskottet har beslutat beredakonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över motion1992/93:N9 yrkande 3 av och (nyd) som har väckts med anledning av proposition 1992/93:56 omny konkurrenslagstiftning.Enligt motionsyrkandet bör en utredning tillsättas som,utifrån grundsynen att största möjliga konkurrens bör råda i detsvenska samhället, får till uppgift att inomkonkurrenslagstiftningens ram lägga fram ett lagförslag sombegränsar ägar- och företagskoncentrationen inom massmedia.Motionärerna anför att bristen på konkurrens inom massmedia ärett problem som, även om det berör yttrandefrihetsfrågor, börlösas inom konkurrenslagstiftningens ram. I motionen finns enredogörelse för ägandeförhållandena inom den kommersiellatelevisionen och dagspressen i samt hur problemet medeventuella ägarkoncentrationer lösts i olika länder. Det påpekasatt antagit en resolution om förvärv ochsammanslagning av medieföretag. Vidare sägs att EG-kommissionenhåller på att utarbeta ett dokument om pluralism ochkoncentration på radioområdet, vilket kan leda till att direktivutfärdas i frågan.Under den allmänna motionstiden väcktes en motion avHarriet och (nyd) angående bristenpå konkurrens inom massmedia (1991/92:K429). I den motionenbegärs en utredning med motsvarande uppgifter som föreslås imotion N9. Utskottet avser att behandla motion K429 ibetänkandet 1992/93:KU15 i samband med behandlingen avproposition 1992/93:70 om privat lokalradio. Beredningen av detärendet är ännu inte avslutad. Utskottet anser sig därför intenu böra uttala någon uppfattning i frågan.Stockholm den 1 december 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), TorgnyLarsson (s), (), (nyd),(), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningHarriet (nyd) anser att sista meningen i utskottetsyttrande bort ha följande lydelse:Utskottet kan emellertid redan nu uttala att den fråga som tasupp i motionerna bör ges en för motionärerna tillfredsställandelösning.Lagutskottets yttrande1992/93:LU3yBilaga 3Marknadsdomstolens sammansättning m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har beslutat att beredalagutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:56 om en ny konkurrenslagstiftning jämte eventuellamotioner, såvitt gäller lagutskottets beredningsområde.I propositionen lägger regeringen fram förslag till en nykonkurrenslag, som skall ersätta dels den nuvarandekonkurrenslagen (1982:729), dels lagen (1991:921) om förbud motkonkurrensbegränsningar i fråga om jordbruksprodukter. Vidarelägger regeringen fram förslag till viss annan lagstiftning somhänger samman med förslaget till en ny konkurrenslag. Bl.a.föreslås vissa ändringar i lagen (1970:417) om marknadsdomstolm.m. som gäller domstolens sammansättning. I propositionenredovisas också ställningstaganden från regeringens sida när detgäller konkurrenskommitténs förslag till nya bestämmelser iprisinformationslagen (1991:601) angående marknadsföring isamband med prisnedsättningar.Med anledning av propositionen har väckts sex motioner. Avdessa berör en motion sammansättning.Lagutskottet, som har beslutat avge yttrande över de delar avpropositionen som gäller ändringar i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m. (avsnitt 6.1) och vilseledande extrapriser(avsnitt 6.3) samt motion N7 yrkande 2, får anföra följande.Ändringar i lagen om marknadsdomstolÄrenden enligt den nu gällande konkurrenslagen handläggs avmarknadsdomstolen. Domstolen handlägger också ärenden enligtmarknadsföringslagen (1975:1418), lagen (1971:112) omavtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (1984:292) omavtalsvillkor mellan näringsidkare, produktsäkerhetslagen(1988:1604) och lagen (1992:138) om tilllämpning av avtalmellan , och EEG om civil luftfart.Enligt 3§ lagen om marknadsdomstol m.m. består domstolen aven ordförande, en vice ordförande samt tio andra ledamöter. Avde sistnämnda är fyra särskilda ledamöter, varav tre förärenden om konkurrensbegränsning och avtalsvillkor mellannäringsidkare samt en för ärenden om marknadsföring,avtalsvillkor i konsumentförhållanden och produktsäkerhet. Av deövriga sex ledamöterna utses enligt 5§ tre bland företrädareför företagarintressen och tre bland företrädare för konsument-och löntagarintressen. Dessa ledamöter brukar benämnasintresseledamöter. De förutsätts dock vara opartiska ochavlägger liksom övriga ledamöter domared.De särskilda ledamöterna deltar vid handläggningen av den typav ärenden som de utsetts för. Intresseledamöterna deltar vidhandläggningen av alla typer av ärenden. ärbeslutför när ordföranden och fyra andra ledamöter ärnärvarande. I beslut skall lika antal ledamöter som företräderföretagarintressen samt konsument- och löntagarintressendeltaga. För vice ordföranden, de särskilda ledamöterna ochintresseledamöterna finns ersättare. Marknadsdomstolensledamöter och ersättare utses av regeringen. De nuvarande sexordinarie intresseledamöterna har anknytning till , svensk handel, , , TCO och Kooperativa förbundet.I propositionen föreslås att sammansättningskall ändras så att några intresseledamöter inte längre skallfinnas i domstolen. skall enligt förslagetbestå av en ordförande, en vice ordförande samt fem särskildaledamöter. Av de särskilda ledamöterna skall en vara jurist ochha erfarenhet som domare, medan de övriga skall vara ekonomiskaexperter. Domstolen skall vara beslutför när ordföranden och treandra ledamöter är närvarande.I propositionen konstateras att domstolen genom förslaget tillny konkurrenslag får behålla sin centrala roll förprejudikatbildningen på konkurrensrättens område. Domstolen fåremellertid enligt förslaget en mer utpräglad rättsskipande roll,och den formaliserade förhandlingsverksamhet som enligt den nugällande konkurrenslagen förekommer ikonkurrensbegränsningsfrågor bortfaller. Motiven för att ha s.k.intresseledamöter i domstolen är därför enligt propositioneninte längre lika framträdande. Enligt regeringens mening är detför övrigt i princip inte heller lämpligt att ledamöter i endomstol kan uppfattas som representanter för olika intressen.Även när det gäller övriga typer av mål som handläggs avdomstolen, t.ex. mål enligt marknadsföringslagen, är det frågaom rättstillämpning och därför mindre lämpligt attintresseledamöter deltar i avgörandena. Regeringen anser därföratt det inte skall finnas några intresseledamöter alls iMarknadsdomstolen. När det gäller de ekonomiska experterna ansersig regeringen kunna utse såväl personer med teoretisk sompraktisk ekonomisk kompetens.Förslaget om att intresseledamöter inte längre skall ingå iMarknadsdomstolen kritiseras av m.fl. (s) imotion N7. Motionärerna anser att domstolens behov av en bredkännedom om näringslivets och arbetslivets förhållanden bästtillgodoses genom intresseledamöterna. Förslaget innebär enligtmotionärerna en allvarlig försvagning av Marknadsdomstolensställning och förankring i samhället. I motionen yrkas attriksdagen skall besluta att intresseledamöterna skall vara kvari domstolen (yrkande 2).Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen, ochutskottet anser således att intresseledamöterna iMarknadsdomstolen bör avskaffas i och med att den nyakonkurrenslagen träder i kraft . Utskottet utgårfrån att det behov som domstolen kan ha av kännedom omnäringslivets och arbetslivets förhållanden samt omkonsumentekonomi m.m. kan tillföras domstolen genom deekonomiska experterna. Utskottet vill också erinra om denmöjlighet som finns för domstolen att under handläggningen avett visst mål höra personer med särskilda sakkunskaper.Med det anförda förordar utskottet att propositionen i nubehandlad del tillstyrks och att yrkande 2 i motion N7 avstyrks.Vilseledande extrapriserKonkurrenskommittén föreslog i sitt betänkande (SOU 1991:59)Konkurrens för ökad välfärd vissa lagstiftningsåtgärder motmissbruk av extrapriser. I propositionen gör regeringen denbedömningen att några ytterligare lagregler om marknadsföring isamband med tillfälliga prisnedsättningar utöver vad som redanföljer av marknadsföringslagen och prisinformationslagen(1991:601) inte behövs.När lagutskottet (se bet. 1991/92:LU24) behandlademotioner med yrkanden om lagstiftningsåtgärder m.m. motanvändningen av extrapriser ansåg utskottet att bordeavvakta regeringens ställningstaganden till bl.a.konkurrenskommitténs förslag. Utskottet anser sig nu kunna godtaden bedömning som regeringen gjort med hänsyn till attKonsumentverket är i färd med att se över deriktlinjer för tillfälliga prisnedsättningar som har gällt sedanår 1978 (KOVFS 1977:1).Stockholm den 26 november 1992På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), IngerHestvik (s), (), (), GunnarThollander (s), (nyd), (), StigRindborg (m), (), (), KarinPilsäter (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningMaj-Lis Lööw, , , , , och (allas) anser att den del av lagutskottets yttrande i avsnittetÄndringar i lagen om marknadsdomstol som börjar med"Utskottet gör" och slutar med "N7 avstyrks" bort ha följandelydelse:Regeringens förslag innebär, enligt utskottets mening, en klarförsvagning av domstolen. Regeringen underskattar värdet av denpraktiska erfarenhet som domstolen tillförs från de s.k.intresseledamöterna samt deras betydelse för att ge verksamhetenförankring i samhället och förvärvslivet. Förslaget kan, enligtutskottets mening, inte leda till annat än att domstolenssammanlagda sakkunskap minskar.