bet · GF01KrU15 · 1992-02-27 00:00:00 — I betänkandet behandlas förslag i budgetpropositionen omstatens idrottsstöd och motioner med anknytning till denna delav propositionen.Utskottet behandlar inledningsvis tre motioner i vilka yrkasuttalanden om idrottens betydelse i samhället, om utredning avden framtida idrottspolitiken och om barn- och ungdomsboxning. senare frågan framhåller utskottet Riksidrottsförbundetsansvar att noga följa utvecklingen rörande regler ochsäkerhetsbestämmelser samt forskningsresultat rörandeamatörboxningen. Motionerna avstyrks.Utskottet avstyrker två motionsyrkanden om inriktningen avstatsstödet till idrotten samt -- med hänvisning till kommanderedovisning från -- ett yrkande omredovisning av stödets fördelning på manlig resp. kvinnligidrott. En motion om statliga åtgärder för att en större andelav idrottsresorna skall företas med allmänna kommunikationsmedelavstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillidrotten med . och avstyrker i detta sammanhangtvå motionsyrkanden om ökning av det lokala aktivitetsstödet. Ianslutning härtill avstyrker utskottet motionsyrkanden omspecialdestinering av medel till kvinnlig idrott och om särskiltstöd till ridverksamhet för barn och ungdom.Utskottet ställer sig bakom ett regeringsförslag att ABTipstjänst under nästa budgetår skall få lämna bidrag av sittöverskott till idrottsrörelsen inom en ram av 55 milj.kr. ochavstyrker en motion vari yrkas en vidare ram för sådant bidrag.En reservation har fogats till betänkandet. Regeringen har i proposition 1991/92:100 bilaga 8() under huvudavsnittet I. Övrigaändamål, punkt I 5. Stöd till idrottendels föreslagit att till Stöd till idrotten /93 anvisa ett reservationsanslag på 511 173 000kr.,dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om stöd till idrotten från AB Tipstjänstsöverskott.Ett i propositionen framlagt förslag om ändring ikommunalskattelagen har överflyttats från kulturutskottet tillskatteutskottet, som behandlar förslaget i sitt betänkande1991/92:SkU23. Förslaget avser en höjning av den övre gränsenför skattefria tävlingspriser. 1991/92:A805 av och () variyrkas33. att hos regeringen begär redovisning av hur stordel av det statliga stödet till idrotten som går till kvinnorresp. män i enlighet med vad i motionen anförts,34. att beslutar att 10 milj.kr. specialdestinerastill flickors/kvinnors idrottsutövande av medel som föreslåsanvisade i prop. 1991/92:100, bil. 8, Stöd till idrotten.Motionsyrkandena har överflyttats från arbetsmarknadsutskottettill kulturutskottet.1991/92:Kr505 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det angelägna i att presentera en samladbild av barn- och ungdomsboxningen i Sverige.1991/92:Kr506 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsrörelsens betydelse isamhället.1991/92:Kr510 av m.fl. (v) vari yrkas1. att till Stöd till idrotten för budgetåret1992/93 anvisar . utöver regeringens förslag förökat lokalt aktivitetsstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det lokala aktivitetsstödetsursprungliga realvärde bör vara återställt ,3. att beslutar att av AB Tipstjänsts överskott påidrottsanknutna spel för /93 . försöver till utöver vad regeringen föreslagit,5. att begär att regeringen tillsätter en utredningom den framtida idrottspolitiken i enlighet med vad som anförtsi motionen.1991/92:Kr511 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omidrottsresor.1991/92:Kr512 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för idrottsstödets fördelning.1991/92:Kr516 av andre vice talman m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida inriktningen på samhälletsstöd till idrottsrörelsen.1991/92:So270 av m.fl. (v) vari yrkas5. att för /93 anvisar 25 milj.kr.till ett stimulansbidrag för att uppmuntra kommunerna att stödjaridverksamheten för barn och ungdom i enlighet med vad imotionen anförts. InledningUtskottet har upprepade gånger framhållit idrottsrörelsensbetydelse inte endast för att erbjuda människor en meningsfullfritidssysselsättning utan även bl.a. för att fostra ungdomar isådana avseenden som samarbete, demokratiska spelregler, hänsynoch respekt för medmänniskor.Ett belägg för den stora betydelse idrottsrörelsen har förungdomar utgör den omständigheten att en mycket stor del avungdomarna är medlemmar i idrottsföreningar. Enligt enundersökning som gjordes var i åldersgruppen 10--12 år74 % av pojkarna och av flickorna medlemmar i minst enidrottsförening.Inriktningen i stort av idrottsrörelsens verksamhet harnyligen behandlats inom (). Vidriksidrottsmötet antogs handlingsprogrammet. I programmet, som avsågs ligga tillgrund för idrottsrörelsens utveckling av sin verksamhet under1990-talet, behandlas, utom annat, frågor om idrottens mål ochinriktning, förenings- och ledarutveckling, förhållandet mellanelit- och motionsidrott, rörelsens insatser för bl.a.handikappade och invandrare, jämställdhetsarbetet, finansieringsamt forskning och utveckling.I samband med att programmet antogs beslutade riksidrottsmötetatt prioriteringen av de olika delarna i programmet skulle görasså att --1992 en inriktning skulle ske motatt stärka idrottens finansieringsmöjligheter, stärka detideella ledarskapet inom rörelsen och stärka kampen mot dopning.Härefter lade fast en prioritering förden kommande tvåårsperioden som innebar följande, nämligenstärk idrottens trovärdighet, förbättra idrottensförutsättningar och stärk idrottens internationellaagerande.Det statliga stödet till idrottsrörelsen administreras genomRF, som även har att ta befattning med anslag som avser vissaorganisationer utanför förbundet.En stor andel av statsstödet till RF utgörs av lokaltaktivitetsstöd till idrottens ungdomsverksamhet.Idrottsrörelsen organiserar en stor del av de aktiviteter förungdomar som berättigar till sådana bidrag. Under de senastebudgetåren har antalet bidragsberättigade aktiviteter inom RF:sram varit av storleksordningen 6,5 miljoner per år.Ur RF:s verksamhetsberättelse för /91 kanutläsas bl.a. följande om jämställdhetsarbetet inomförbundet. fastställde en idrottensjämställdhetsplan för 1990-talet. En punkt i programmet varutseende av jämställdhetsansvariga inom och distriktsidrottsförbund. Härefter har47 av 62 specialidrottsförbund och 19 av 22distriktsidrottsförbund utsett sådana. Under verksamhetsåret harRF drivit ett särskilt samarbetsprojekt tillsammans med 15specialidrottsförbund i syfte att genom en koncentrerad insats iett begränsat antal förbund åstadkomma bättre resultat avarbetet. Jämställdhetsarbetet utvärderas kontinuerligt isamarbete med pedagogiska institutionen vid iUmeå. Av den första utvärderingsrapporten kan utläsas bl.a. enökning av den kvinnliga representationen ispecialidrottsförbundens och distriktsidrottsförbundensstyrelser.Utskottet föreslog i sitt av godkända betänkande1990/91:KrU17 att regeringen skulle vidta åtgärder för att RF:sredovisning av hur dess anslag fördelas på manlig resp. kvinnligidrott skulle förbättras. Med hänvisning bl.a. härtill föreskrevregeringen att RF efter utgången av /92 i samladform skall redovisa fördelningen i angivna hänseende tillsammansmed särskilda insatser för kvinnlig idrott.Vissa allmänna idrottsfrågor, m.m.Utskottet behandlar i detta avsnitt två motioner som tar uppidrottsrörelsens förhållanden i allmänhet och en motion omförhållandena inom boxningen.Motionärerna bakom motion Kr506 (s) betonar idrottsrörelsensbetydelse i samhället i av vikande ekonomisk tillväxt.Rörelsen tjänar som en trygghet för många ungdomar. I detta lägebör det ideella arbete som utförs av idrottsledarna uppmuntras,anför motionärerna. På så sätt kan social utslagning medåtföljande kostnader motverkas. I motionen framhålls vidare deproblem för ledarutvecklingen inom idrotten som följer avminskat statsstöd till folkbildningen. Motionärerna anför attidrottsrörelsen behöver nya inkomstkällor för att geföreningarna möjlighet till ett högre aktivitetsstöd. Enligt dembör lotteriutredningens arbete påskyndas för att finna vägar attöverföra ytterligare medel från de statliga idrottsanknutnaspelen till idrotten.De synpunkter som motionärerna framför överensstämmer i stortmed vad utskottet anför i det följande om olika aktuella probleminom idrottsrörelsen. Frågeställningarna behandlas också, såväli RF:s anslagsframställning som i propositionen. Med hänsynhärtill och i konsekvens med de bedömningar utskottet gör nedani frågan om inriktningen av samhällsstödet till idrotten anserutskottet att någon åtgärd med anledning av motionKr506 inte erfordras. Då det gäller den särskilda frågan omlotteriutredningens arbete och om ökade möjligheter förfolkrörelserna till egenfinansiering hänvisar utskottet tillsitt härmed avgivna betänkande 1991/92:KrU14. Avnämnda betänkande framgår bl.a. att lotteriutredningen beräknasavsluta sitt arbete under hösten 1992.I motion Kr510 (v) anförs att det snart har gått en parlamentarisk utredning kring idrotten isamhället senast tillsattes, varför enligt motionärerna detsamhälleliga stödet till idrotten sker i former som grundlades ibörjan av . Motionärerna anser att så mycket harförändrats att bör hemställa hos regeringen att dentillsätter en ny idrottspolitisk utredning (yrkande 5). De anförvidare att idrottsrörelsen kan hantera en del av sina problemhelt självständigt. Många av problemen berör dock helasamhället. I handlingsprogrammet från1989 tas också upp en rad krav på samhället som skulle innebäraen bättre fritid för många människor. Dessa bör analyseras i ettgemensamt forum mellan de politiska partierna ochidrottsrörelsen. En ordentlig översyn bör ske av relationernasamhälle--idrott inför 2000-talet. Översynen bör göras i avsiktatt ge bättre möjligheter för människor att tillgodose sinabehov av fysisk träning och idrottande, anför motionärerna.Utskottet har tidigare och senast under /91(bet. 1990/91:KrU17) behandlat motioner om tillsättande avutredningar i det huvudsakliga syfte som motionärerna avser.Utskottet har då uttalat att det måste ankomma påidrottsrörelsen att väcka frågan om tillsättande av sådanautredningar.Vad utskottet tidigare anfört är alltjämt giltigt. MotionKr510 avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 5). Utskottetvill emellertid framhålla att utvecklingen kan komma attaktualisera en utredning om idrotten.Motionärerna bakom motion Kr505 (fp) erinrar om att frågan omboxning som sport för barn och ungdomar har debatteratsmånga gånger i . Enligt dem kan det vara dags att återta upp frågan huruvida boxning, även med hänsyn till sportenspositiva sociala sidor, är en sport för växande ungdomar. Deifrågasätter om åldersgränser bör sättas inte bara för tävlingutan också för träning samt anför att det kan komma i fråga attriksdagen uttalar att ingen del av statsbidraget till idrott fårgå till knatteboxning.I utskottets betänkande KrU 1986/87:6 redovisas utförligttidigare behandling av amatörboxningen i , och . Resultatet av äldre medicinskautredningar refereras. Utskottet uttalade sig omsäkerhetsbestämmelserna vid amatörboxning och anförde bl.a. attdet var i hög grad anmärkningsvärt att ansettsig kunna ändra reglerna om matchuppehåll från sju till femdagar. Utskottet utgick från att beslutet togs upp tillomprövning. Utskottet förutsatte att skullegöra en sammanfattande redovisning av vad som framkom i pågåendeforskningsprojekt. Det fick därefter ankomma på regeringen attta ställning till i vilka former de närmare övervägandenarörande amatörboxningens framtid borde komma till stånd, anfördeutskottet. Utskottet framhöll att övervägandena inte fickbegränsas till att avse de medicinska skadeverkningarna avboxningen. En övergripande diskussion måste komma till stånd däräven etiska aspekter på boxningen tas upp, anförde utskottet.Säkerhetsfrågorna behandlades härefter i underriksmötet /89 (prot. 1988/89:113) med anledning av en frågatill idrottsministern samt i en nulägesrapport som RF lämnadetill regeringen den 12 februari 1990.I betänkandet 1989/90:KrU15 hänvisade utskottet till sinauttalanden under /87 om behovet av överväganden omamatörboxningens framtid. Utskottet anförde vidare att det villeframhålla att det var synnerligen anmärkningsvärt attBoxningsförbundet bestämda uttalande och RF:supprepade krav ännu inte ändrat reglerna om matchuppehåll.Utskottets tillade att det nu ankom på regeringen att taställning till i vilka former de närmare övervägandena rörandeamatörboxningens framtid bör komma till stånd. Det är självklartatt barn- och ungdomsboxningen därvid måste ägnas särskilduppmärksamhet, anförde utskottet.Idrottsministern upplyste i budgetpropositionen till riksmötet1990/91 att från och med den 1 juli 1990tillämpar en veckas obligatoriskt matchuppehåll. Ministernanförde vidare att han utgick från att RF även fortsättningsvisnoga skulle följa utvecklingen rörande regler ochsäkerhetsbestämmelser samt forskningsresultat avseende svenskamatörboxning.Utskottet har i detta ärende från RF -- som i sin tur hörtBoxningsförbundet -- under hand inhämtat vissa uppgifter ombl.a. Av medlemmarna i föreningarsom är anknutna till är enligt senastetillgängliga uppgifter 457 (av totalt 9 182) under 12 år.Antalet boxare med tävlingslicens, totalt 659, innefattar 137ungdomar (15--) och 205 juniorer (18--). Utöver dessakan enligt antalet diplomboxare (10--)uppskattas till ca 150. Dessa senare deltar i tävling där endasttekniska färdigheter bedöms enligt fastställda kriterier.Antalet sammankomster inom som berättigadetill lokalt aktivitetsstöd var 29870 och år 199032541.I fråga om efterlevnaden av säkerhetsbestämmelserna anförBoxningsförbundet att någon överträdelse av dessa bestämmelserej har rapporterats till förbundet efter det att förbundetsenast yttrat sig i frågan inför RF:s nulägesrapport 1990.RF har anfört att det liksom tidigare kontinuerligt följerBoxningsförbundets verksamhet.Som framgår av den relativt utförliga redogörelsen i detföregående har tidigare understrukit vikten av attboxningens förhållanden noga följs med hänsyn såväl tillskaderisken som till sportens särskilda karaktär i övrigt. anfört innebär också att det i första hand ankommer påidrottsrörelsen att känna och ta ett ansvar för inte minst debarn och ungdomar som finns inom rörelsen. Ansvaret är särskiltstort då det gäller en sådan idrottsgren som boxning.Det yttrande som i detta ärende avgett underhand är mot denna bakgrund inte klargörande. Yttrandet synesnämligen ge vid handen att inte gör någraaktiva insatser för att kontrollera efterlevnaden avsäkerhetsbestämmelserna för bl.a. barn och ungdomar som tillhörförbundets klubbar. Att räkna med att klubbarna själva ellernågon annan skulle anmäla brott mot gällande bestämmelser visarprov på en påfallande passivitet från förbundets sida i en frågasom under en följd av år tilldragit sig statsmakternas intresse.Det sagda leder till slutsatsen att RF:s ansvar blir destostörre; i sammanhanget bör påpekas att RF tilldelas medel förbl.a. fördelning mellan de olika specialförbunden. Det finns motden redovisade bakgrunden skäl att ånyo erinra om vad somanfördes i förra årets budgetproposition av innehåll att det ärnödvändigt att RF även fortsättningsvis noga följer utvecklingenrörande regler och säkerhetsbestämmelser samt forskningsresultatavseende svensk amatörboxning. Det måste dessutom förutsättasatt regeringen noga följer verksamheten på området ochinformerar sig om bl.a. RF:s åtgärder på detta ansvarsområde.Utskottet anser mot den redovisade bakgrunden det inte varanödvändigt att i detta sammanhang tar något initiativi den frågan som aktualiserats genom motion Kr505. Motionen bördärför inte föranleda någon åtgärd.Inriktningen av statens stöd till idrottenI propositionen framhålls den betydelse för folkhälsoarbetetidrotten har genom att den bidrar till människors allsidigarekreation och genom att den bidrar till att aktiverahandikappade. Idrotten spelar också en stor roll vidintegrerandet av invandrare i samhället, anförs det.Elitidrottens värde i det totala idrottsutbudet genom dessbidrag till medborgarnas upplevelser och samhörighet på olikanivåer och genom att väcka och bredda intresset för motion ochfysisk fostran framhålls också i propositionen.Vikten av de ideellt arbetande ledarnas insatser för idrottenoch för samhället i stort understryks. Särskilt framhålls idetta sammanhang det utbildningsarbete som utförs inom idrottensstudieförbund propositionen anförs vidare att insatser för barn och ungdomär en viktig del av idrottsrörelsens verksamhet och att detlokala aktivitetsstödet är av stor betydelse för den lokalaidrotten och dess möjlighet att aktivera ungdomar.Utöver vad som refererats i det närmast föregående behandlas ipropositionen bl.a. RF:s arbete för att skapa förutsättningarför idrott på lika villkor över hela landet samt idrottensforsknings- och utvecklingsarbete och insatserna för att bekämpadopning.Utskottet behandlar först två motioner om inriktningen avstatsstödet till idrotten och därefter två motioner avseendejämställd idrott resp. idrottsresor.Motionärerna bakom motion Kr512 (s) beskriver (yrkande 1)utvecklingen av statsstödet till idrotten -- en ökning med22,realt under budgetåren 1983/84--1991/92 -- och särskiltav det lokala aktivitetsstödet, nämligen en ökning från 10 kr.till . De understrykervikten av att idrotten, liksom andra viktiga samhällsföreteelsersom åtnjuter statsstöd, får sina anslag genom riksdagsbeslut ochinte blir beroende av inkomster grundade på spel. De framhålleratt Riksidrottsstyrelsen vid sin anslagsfördelning bör ta hänsyntill vad som anförs i det följande. RF bör intensifiera sittarbete för att bereda allt fler människor möjlighet tillrekreation och motion och för att aktivera handikappade. Det ärangeläget att rekrytera fler kvinnor till idrottslig verksamhet.De som ägnar sig åt elitidrott måste ges goda förutsättningarhärför. De ideellt arbetande ledarnas insatser måsteunderlättas; satsning på ledarutbildning är därför viktig. Detlokala aktivitetsstödet har stor betydelse för den lokalaidrotten och dess möjlighet att aktivera ungdomar. Det ärviktigt att RF, inom den anslagsram som lämnas, kraftigt räknarupp satsningen på stödet. De utgår från att detta särskiltbeaktas av Riksidrottsstyrelsen.Även i motion Kr516 (fp) understryks att det lokalaaktivitetsstödet är en viktig stimulans för idrottens barn- ochungdomsverksamhet. Stödet är enligt motionärerna en bra metodatt fördela anslaget och bör spela en central roll även iframtiden. Idrotten bör enligt dem få en ökad andel avlotterimarknaden. I motionen framhålls vidare idrottsledarnasinsatser -- motionärerna anför att det krävs godaarbetsförhållanden för ledarna om rekryteringen av ledare skallbli tillräcklig. Motionärerna framhåller att idrottsrörelsensjämställdhetsarbete måste fortsätta med oförändrat högambitionsnivå. Vikten av insatser för handikapp- ochinvandraridrott poängteras, liksom elitidrottens förmåga attinspirera och skapa förebilder för andras idrottande.De prioriteringar som motionärerna bakom de båda motionernaförordar stämmer i allt väsentligt överens. Prioriteringarnastår också i god överensstämmelse med de överväganden som enligtpropositionen legat till grund för medelsberäkningen underanslaget Stöd till idrotten för nästa budgetår. mening är de överväganden som där görs rörande olikaändamål som tillgodoses genom statsstödet till idrottenvälgrundade. Vid denna bedömning har utskottet beaktat att -- iöverensstämmelse med vad motionärerna har anfört ifördelningsfrågan -- regeringsförslaget lägger stor vikt vid attanslaget fördelas så att barn- och ungdomsverksamheten inom RF:sram främjas. Utskottet vill i detta sammanhang särskiltunderstryka betydelsen av det lokala aktivitetsstödet för attdirekt understödja de enskilda idrottsföreningarnas insatser försina ungdomar. Något uttalande av med anledning av vadmotionärerna anfört i denna del erfordras inte.Vad avser frågan om idrottens villkor på spelmarknadenhänvisar utskottet till vad som anförts i det föregående vidbehandlingen av motion Kr506 om idrottsrörelsens betydelse isamhället. Utskottet avstyrker motionerna Kr512 yrkande 1 ochKr516 yrkande 1 i denna del.Motionärerna bakom motion A805 (c) föreslår att enredovisning till sker av hur stor del av detstatliga stödet till idrotten som går till flickors/kvinnorsidrottsutövande (yrkande 33).Utskottet delar motionärernas uppfattning om det angelägna iatt idrottens jämställdhetsarbete också riktas in mot atttillgodose den kvinnliga idrottens anspråk på en skälig del avde resurser som rörelsen disponerar för sin verksamhet, inteminst av de medel som tillförs RF över statsbudgeten. Utskottet,som har noterat det omfattande arbete för ökad jämställdhet somutförs på förbundsnivå inom RF, vill tillägga att det är likaangeläget att frågan får tillräcklig uppmärksamhet i de enskildaföreningarnas verksamhet, så att jämställdhetsarbetet försframåt på alla plan. Utskottet vill även betona betydelsen avatt jämställdhetsaspekten beaktas såväl vid medelsfördelning somdå i andra sammanhang frågor om samhällsinsatser påidrottsområdet är aktuella.Som utskottet inledningsvis redovisat har regeringen -- efterhemställan av -- redan föreskrivit att RF /92 i samlad form skall redovisa idrottsanslagensfördelning mellan idrott som utövas av män resp. kvinnortillsammans med särskilda insatser för kvinnlig idrott. Syftetmed motionsyrkandet kommer enligt utskottets mening atttillgodoses utan något ytterligare initiativ av riksdagen.Motion A805 yrkande 33 bör därför inte föranleda någon åtgärd avriksdagen.I motion Kr511 (v) anförs att ett stort antal resor till ochfrån idrottstävlingar företas med bil. Allmännakommunikationer utnyttjas inte, eftersom det är för dyrt ochtidsödande att göra det. Bilresorna belastar vägnätet och miljönsamt bidrar till dålig trafiksäkerhet. Trafikföretagensrabattsystem är sådana att de inte motverkar de nämndaförhållandena, anför motionären. Enda möjligheten att komma tillrätta med problemet är att bidrag riktas till trafikföretagen.Eftersom företagen har en betydande överkapacitet under de tidersom idrottsresorna företas, bör det finnas ettvinstintresse för dem i ändrade idrottsresevanor. Därför bordebidragsdelen från samhället kunna bli av rimlig omfattning.Motionären föreslår att regeringen tar initiativ tillöverläggningar med företrädare för idrottsrörelsen ochtrafikföretagen i syfte att skapa ett system som minskaridrottsresorna med bil.Sådana förhandlingsinitiativ som motionären efterfrågar börenligt utskottets uppfattning i första hand komma frånidrottsrörelsens egna organ eller från trafikföretagen. Av RF:sanslagsframställning framgår att såväl RF somspecialidrottsförbunden har uppmärksammat resekostnadsfrågan.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion Kr511.Anslags- och andra resursfrågorStöd till idrotten (I 5)I propositionen föreslås ett anslag till RF om 511 173 000 kr.Anslaget innefattar även medel som tidigare anvisats underanslaget Stöd till idrottens forskning och utveckling m.m.Av det föreslagna beloppet avser ca 65 milj.kr. medel somomförts från trettonde huvudtiteln anslaget F4. Bidrag tillfolkrörelserna och som avsetts för lokalt aktivitetsstöd samt 16milj.kr. en engångsanvisning.Utöver en ökning av anslaget -- med ca 35 milj.kr. enligtpropositionen -- kommer idrottsrörelsens ekonomi att förbättrasgenom den sänkta mervärdesskatten och genom ett ökat bidrag tillrörelsen från AB Tipstjänst. Enligt beräkningarna ipropositionen kommer vid ett bifall till regeringens förslagidrottsrörelsens ekonomi totalt att förbättras med drygt 108milj.kr. för /93.Anslagsfrågorna tas upp i tre motioner. I två av dem behandlasdet lokala aktivitetsstödet.Stödet infördes och utgick då med ett belopp om 10 kr.per aktivitet. Beloppet har härefter höjts.