bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Fonden är medsin verksamhet landets ojämförligast viktigaste finansiär av forskning meddirekt inriktning på arbetslivets behov.Det av regeringen framlagda förslaget till sänkning av arbetsgivaravgifternafår som bieffekt att Arbetsmiljöfonden tappar sin finansiering. Regeringen hardärför i proposition 117 föreslagit att fondens verksamhet anslagsfinansieras,och att anvisas som bidrag till fonder för första halvåret1993. Beloppet motsvarar vad som skulle ha influtit till Arbetsmiljöfonden frånarbetarskyddsavgiften . Förslagen i de båda propositionernahar tillstyrkts av arbetsmarknadsutskottet.Enligt finansutskottets mening är det av värde i sig om man vid en generellsänkning av arbetsgivaravgifterna försöker utmönstra i första hand mindreavgifter för att på så sätt begränsa antalet avgifter. I lagen (1981:691) omsocialavgifter anges tio olika arbetsgivaravgifter som tillkommit vid olikatidpunkter för att finansiera olika ändamål. Avgifterna baseras på sammaavgiftsunderlag och tillförs i flera fall statsbudgeten som en allmäninkomstförstärkning utan någon direkt koppling till en motsvarande utgift. Iandra fall förs inkomsterna till särskilda fonder eller redovisas i särskildaformer på statsbudgeten. För den förstnämnda typen av avgifter saknaruppdelningen på olika avgiftsslag praktisk betydelse. Däremot bidrar det storaantalet avgifter med i några fall snarlika benämningar till att överblickenöver avgiftssystemet försvåras.Regeringsförslaget innebär att tre avgifter avvecklas helt. Förutomarbetarskyddsavgiften gäller detta barnomsorgsavgiften ochvuxenutbildningsavgiften. Men medan ett borttagande av dessa båda avgifterendast leder till ett allmänt inkomstbortfall på statsbudgeten, får alltså enslopad arbetarskyddsavgift direkta återverkningar för Arbetsmiljöfonden. Dettakan i och för sig kompenseras genom att fondens verksamhet anslagsfinansieras.En bättre lösning är dock, enligt finansutskottets mening, att behållaarbetarskyddsavgiften och i stället genomföra en något större sänkning avfolkpensionsavgiften, en avgift som är av samma generella karaktär sombarnomsorgs- och vuxenutbildningsavgiften. Ett förslag av denna innebörd harredovisats i motionerna Fi35 (s) och A5 (s). tillstyrker dettaförslag.Vad finansutskottet har anfört innebär att utskottet tillstyrker motionernaA5 (s) och Fi35 (s) yrkande 5 samt avstyrker proposition 117 moment 2 ochproposition 50 bilaga 3, moment 4. Utskottets ställningstagande innebärsamtidigt att motion A3 (-) blir tillgodosedd i denna del.Vad beträffar frågan om lagregleringen av socialavgifterna innebärutskottets ställningstagande att utskottet tillstyrker det i motion Fi35 (s)yrkande 6 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, liksom det i proposition 50 bilaga 3 mom. 5 framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Densenare lagändringen har samband med att barnomsorgsavgiften ochföretagshälsovårdsdelen i arbetarskyddsavgiften slopas, och i dessa avseendenföreligger inga delade meningar.I såväl propositionens som motionens förslag till ändring avsocialavgiftslagen föreslås följande övergångsbestämmelse:Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet.En egenföretagare som påbörjar sin verksamhet taxeras förinkomsterna under såväl som hela 1993 vid taxering.Avgifterna anses då avse . För att undvika att de sänkta avgifternakommer att gälla inkomsterna även bör, enligt utskottetsmening, ett tillägg göras i övergångsbestämmelsen där detta förhållandebeaktas. Utskottets lagförslag, som återfinns i bilaga 2, innehåller ettsådant tillägg.ArbetslivsfondenI propositionen föreslås (bilaga7, avsnitt2.2.7) att ,eller knappt hälften av Arbetslivsfondens obundna tillgångar, skall föras övertill statsbudgetens inkomsttitel (2811) Övriga inkomster av statens verksamhet.Enligt förslaget skall det ankomma på regeringen att besluta om överföringenunder /93. Överföringen skall dock få ske tidigast två månaderefter beslut för att fonden skall få skäligt rådrum att likvidgöramedlen. Indragningen innebär att den centrala Arbetslivsfonden kanfullgöra det regeringsuppdrag som finns omnämnt i 1992 årskompletteringsproposition och som innebär att fonden skall rikta särskildainsatser till de små företagen inom framför allt tillverkningsindustrin.Överföringen skall möjliggöras genom en särskild tidsbegränsad lag omavvikelse från 2§ lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Regeringenslagförslag har fogats till detta betänkande i bilaga1.Förslaget avvisas av i motion Fi37 (yrkande23). Partietanser att Arbetslivsfondens insatser starkt kan bidra till minskade kostnader,både i arbetslivet och inom socialförsäkringssystemet. En indragning av dettaslag skulle inte heller begränsa det strukturella underskottet i statsbudgeten,påpekar motionärerna vidare.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag och avstyrkermotionen. I en meningsyttring stöder företrädare motion Fi37(v).Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning ochtillstyrker att dels antar det framlagda förslaget till lag omtillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift, dels avslårmotionen Fi37 (v) yrkande23.Antalet semesterdagarI propositionen föreslås (bilaga7, avsnitt2.2.8) att den lagstadgaderätten till semester minskas per semesterår.Samtidigt skall semesterlönen minskas från av löneunderlaget. Denkortare semestern skall börja tillämpas den 1 april 1994.I propositionen erinras om att en stor del av arbetstagarna genom avtaltillförsäkrats rätt till 27 eller fler semesterdagar. Med hänsyn till nuvarandeekonomiska situation är det enligt regeringen angeläget att parterna påarbetsmarknaden i sina kollektivavtal minskar antalet semesterdagar med två.Regeringens förslag till ändring i semesterlagen (1977:480) har fogats tilldetta betänkande i bilaga1.I motion Fi65 av m.fl. (s) betraktas förslaget somsynnerligen orättfärdigt eftersom det i stort sett endast drabbarprivatanställda, oftast lågavlönade och LO-medlemmar. Skall inskränkningargöras bör detta drabba alla lika, hävdar motionärerna, som vill att riksdagensom sin mening skall ge detta till känna för regeringen.Vänsterpartiet avvisar i motion Fi37 förslaget av såvälkonjunkturpolitiska skäl som rättviseskäl (yrkande 29). Motionärerna anser atten förkortning av den dagliga arbetstiden är den, sett i ett längretidsperspektiv, mest angelägna arbetstidsreformen.Även (-) anser i motion Fi21 att regeringens förslag böravslås av såväl konjunkturskäl som rättviseskäl. Motionären finner det inteheller acceptabelt att man på detta sätt försöker styra arbetsmarknadensparter.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker de här återgivna motionerna samtbiträder regeringens förslag till lagändring. I yttrandet förutsätterarbetsmarknadsutskottet att utfallet av semesterförändringarna skall blienhetligt för alla grupper på arbetsmarknaden. strykerdärför starkt under önskvärdheten av att parterna på arbetsmarknaden justerarsina kollektivavtal så att antalet semesterdagar begränsas med två för degrupper som har eller fler. Utgångspunkten förarbetsmarknadsutskottets uttalande är att den nödvändiga avtalsmässigaanpassningen även fortsättningsvis skall fungera så att särskildalagstiftningsåtgärder inte skall bli aktuella. I en meningsyttring stöderVänsterpartiets företrädare förslaget i motion Fi37 (v).Finansutskottet vill i likhet med arbetsmarknadsutskottet betona viktenav att den eftersträvade förändringen av antalet semesterdagar blir enhetligöver hela fältet. För de grupper som i kollektivavtal tillförsäkrats 27semesterdagar eller fler bör således avtalen anpassas till förändringen av denlagstadgade rätten till semester. En sådan anpassning är inte bara enrättvisefråga utan framför allt betingad av de krav på begränsningar somframtvingas av rådande ekonomiska läge. ser det således somutomordentligt angeläget att parterna på arbetsmarknaden tar sitt ansvar ochträffar överenskommelser av denna innebörd. I likhet medarbetsmarknadsutskottet utgår finansutskottet från att detta kan reglerasparterna emellan. Någon särskild lagstiftning är därför inte behövlig.Finansutskottet finner det inte heller motiverat att skall göra etttillkännagivande till regeringen i denna fråga, vilket föreslås i motion Fi65(s).Vad finansutskottet här anfört innebär att utskottet biträder regeringensförslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) samt avstyrkermotionerna Fi21 (-), Fi37 (v) yrkande29 och Fi65 (s).Antalet helgdagarNy demokrati föreslår i motion Fi36 en utredning syftande till att tabort varav en klämdagsframkallande sådan (yrkande13).Konstitutionsutskottet vill för sin del inte förorda att frågan utreds. avvikande mening stöder Ny demokratis företrädare förslaget i motion Fi36(nyd).Finansutskottet har i föregående avsnitt biträtt regeringens förslag attbegränsa antalet semesterdagar. Enligt finansutskottets mening är det inteaktuellt att göra ytterligare inskränkningar i den arbetsfria tiden.Finansutskottet avstyrker därför motion Fi36 (nyd) yrkande13.Konjunkturanpassad arbetstidNy demokrati begär i motion Fi36 (yrkande 10) en utredning om enkonjunkturanpassad arbetstid. Arbetsgivare och det lokala facket bör inom vissaramar, t.ex. arbetstid, själva få bestämma arbetstidenslängd anser motionärerna.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker motionen med hänvisning till deuttalanden som utskottet gjorde när det tidigare behandladesnarlika frågor. framhöll då i sitt av riksdagengodkända betänkande (1992/93:AU4y) att friare arbetstidsförläggning är enviktig framtidsfråga. Utskottet utgick från att regeringen skulle återkomma medförslag på detta område . Något särskilt uttalande medanledning av det nu aktuella motionsyrkandet erfordras därför inte enligtarbetsmarknadsutskottet. I en avvikande mening stöder Ny demokratis företrädareförslaget i motion Fi36 (nyd).Finansutskottet biträder arbetsmarknadsutskottets uppfattning ochavstyrker motion Fi36 (nyd) yrkande10.Krispolitikens effekter på kvinnors arbetsförhållandenVänsterpartiet föreslår i sin motion Fi37 (yrkande61) en utredning omkrispolitikens effekter på mäns och kvinnors arbetstid samt på jämställdhetenmellan könen. Enligt har många kvinnor uppfattningen attkristidsåtgärderna ensidigt drabbar kvinnorna.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att regeringen redovisatfördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Det har skett ibudgetpropositionen eller på annat sätt. har tidigare-- senast i 1990/91:AU17 -- uttryckt uppfattningen att det är naturligt attockså den könsmässiga aspekten uppmärksammas vid framtagandet av statistik pådet statliga området. Med hänsyn härtill finner arbetsmarknadsutskottet detinte påkallat med någon åtgärd från sida utan avstyrker det aktuellamotionsyrkandet. I en meningsyttring stöder företrädareförslaget i motion Fi37 (v).Finansutskottet är av samma uppfattning som arbetsmarknadsutskottet ochavstyrker därför motion Fi37 (v) yrkande61.Regionala sysselsättningsprogramSammanlagt 29 motioner tar upp frågor rörande sysselsättningen regionalt. Avmotionerna är 28 väckta av socialdemokratiska ledamöter. I en sammanställning iarbetsmarknadsutskottets betänkande ges en översikt över de aktuella motionernaoch de åtgärder som motionärerna tar upp. I vissa av motionerna finnsförteckningar över statliga och kommunala projekt som kan startas omgåendeeller tidigareläggas. Yrkandena i flertalet av de socialdemokratiska motionernaär så utformade att motionärerna begär att vad som sägs i resp. motion och ipartimotionen Fi35 (s) om sysselsättningssituationen i resp. region skallriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Arbetsmarknadsutskottet ser liksom motionärerna allvarligt på detarbetsmarknadspolitiska läget i olika län och regioner. EnligtAKU-undersökningarna från tredje kvartalet 1992 varierade arbetslösheten ilänen mellan 3,() och 8,(). Störst antalarbetslösa hade med 39800 personer. I skogslänen uppgickarbetslösheten till 6,medan motsvarande tal för storstadslänen var 4,8%.Enligt arbetsmarknadsutskottets mening möter de insatser som regeringenföreslår i proposition 50 en stor del av de krav som motionärerna har förtfram. Det gäller satsningarna på infrastruktur, de statliga byggprojekten samtinsatserna på utbildningsområdet.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att utskottet i olika sammanhangframhållit att det ankommer på berörda myndigheter att fatta beslut om den merdetaljerade anslagsdispositionen. De arbetsmarknadspolitiska medlen fördelassålunda av AMS i enlighet med problemens svårighetsgrad, och en motsvarandefördelning görs när de regionalpolitiska medlen fördelas mellan länen inomramen för det s.k. länsanslaget. redovisar också vissabeslut som fattats rörande stödområdesindelningen. Med hänvisning tillden lämnade redogörelsen avstyrker arbetsmarknadsutskottet de aktuellamotionerna.Detta ställningstagande innebär att arbetmarknadsutskottet också avstyrkertvå förslag av delvis annan karaktär. Det gäller ett i motion Fi56 (s) framförtförslag om att länsarbetsnämnderna på ett friare sätt skall få disponera demedel som finns till förfogande för olika arbetsmarknadspolitiska insatser samtinsatser för arbetshandikappade (yrkande 2). Det gäller också ett i motion Fi69(s) framfört förslag om SJ:s upphandling av snabbtåget X 2000 (yrkande 2).I en avvikande mening stöder Ny demokratis företrädare förslagen i motionernaFi51 (s) och Fi75 (s).Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottet bedömning och avstyrkermotionerna Fi27 (s), Fi30 (s), Fi31 (s) i denna del, Fi32 (s), Fi33 (s), Fi34(s), Fi40 (s), Fi44 (s), Fi46 (s), Fi47 (s), Fi48 (s), Fi49 (s), Fi50 (s), Fi51(s), Fi52 (s), Fi53 (s), Fi55 (s), Fi56 (s), Fi58 (s), Fi59 (s), Fi60 (s), Fi61(s), Fi62 (s), Fi63 (s), Fi69 (s), Fi70 (s), Fi74 (s) och Fi75 (s).Finansutskottet avstyrker dessutom i likhet med arbetsmarknadsutskottet debåda motioner som tar upp vissa infrastrukturfrågor i , nämligenmotionerna Fi31(s) i denna del och Fi71 (v) yrkandena 1--4 och 7--11.SocialförsäkringsfrågorSjuk- och arbetsskadeförsäkringarnaRegeringen och socialdemokraterna har i den överenskommelse som träffatskommit överens om att tillsätta en beredning i syfte att genomföra enförsäkringsmodell som innebär att sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna flyttasut ur statsbudgeten. Grundvillkoren kommer att regleras i lag och kommer iprincip att omfatta alla invånare . Finansieringen skall skemed enhetliga avgifter, och arbetsmarknadens parter bör ges huvudansvaret förförsäkringarna.Genom att sjuk- och arbetsskadeförsäkringen flyttas ut från statsbudgetenkommer verksamheten att bedrivas i ett system där underskott inte är möjliga.Villkoren måste anpassas till de ekonomiska förutsättningarna. Inledningsviskommer finansieringen att ske med statsbidrag, men dessa kommer successivt attavta i takt med att annan finansiering tillkommer. Ett första steg tas den 1januari 1993 när en allmän sjukförsäkringsavgift införs. Den beräknas på ihuvudsak samma underlag som arbetsgivaravgifterna, dock enbart på inkomster upptill 7,5 basbelopp.I propositionen anförs vidare att snabba åtgärder är nödvändiga för att fåett bättre fungerande system och minska underskottet. Flera åtgärder har redanvidtagits för att åstadkomma detta men dessa är inte tillräckliga. Regeringenhar därför i proposition 1992/93:31 om ändrad sjukersättning m.m. föreslagitatt en karensdag införs från och att kompensationsgradernainom sjukförsäkringen sänks.Dessa förändringar kommer sammantaget att minska inkomstöverföringarna tillhushållen med ca . Härvid har beaktats enarbetsgivaravgiftshöjning för att överföra utgiftsminskningen undersjuklöneperioden till staten samt att kommunerna inte skall förorsakas minskadeskatteiinkomster till följd av de gjorda förändringarna.I propositionen föreslås godkänna riktlinjerna för en förändring avsjuk- och arbetsskadeförsäkringarna samt att en sjukförsäkringsavgift införs.I motion Fi36 (nyd) yrkandena 1 och 15 föreslås ett nytt system för sjuk-och arbetsskadeförsäkringen och i motion Fi37 (v) yrkas avslag på förslagetom karensdag och generellt sänkt ersättningsnivå (yrkande 24) samt att taketför ersättningsgrundande inkomst sänks till 5 basbelopp (yrkande25).Socialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande ingen erinran mot attsjuk- och arbetsskadeförsäkringen flyttas ut ur statsbudgeten. Utskottetställer sig bakom att besparingar görs inom försäkringen i den storleksordningsom förutsatts i proposition 1992/93:50. Vad gäller enskildheterna i förslagenliksom de nämnda motionsyrkandena är socialförsäkringsutskottet inte berett attnu göra en närmare prövning av dessa. Den bör anstå till beredningen av deolika propositionerna där riktlinjerna kommer till uttryck i konkreta förslagtill lagändringar. Till socialförsäkringsutskottet har hänvisats följandepropositioner. Proposition 1992/93:30 om ändring av begreppet arbetsskada. Idenna föreslås att rekvisiten för rätt till arbetsskadeersättning skärps. Iproposition 1992/93:31 om ändrad sjukersättning m.m. föreslås att en karensdaginförs i sjukförsäkringen och att kompensationsgraderna inom denna försäkringsänks. I proposition 1992/93:136 föreslås att en allmän sjukförsäkringsavgiftinförs.Som finansutskottet tidigare anfört är ett oundgängligt inslag i denekonomiska politiken att det strukturella underskottet i de offentligafinanserna minskas, dvs. den del av underskottet som inte försvinner vid enkonjunkturuppgång. Detta är avgörande för att kunna bryta den långsiktigautgiftstrenden. De förändringar i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen somredovisas i propositionen bidrar till detta. De leder också till ett bättrefungerande försäkringssystem som bättre kommer att anpassas till de ekonomiskaförutsättningarna. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund de riktlinjer tillförändringar av sjuk- och arbetsskadeförsäkringen som redovisas ipropositionen. I likhet med socialförsäkringsutskottet anser finansutskottetatt frågor om utformningen av de olika delarna av försäkringen bör beredas ianslutning till att tar ställning till lagförslagens utformning.Finansutskottet ser därför inte skäl att i detta sammanhang sakbehandlamotionerna Fi36 (nyd) yrkandena 1 och 15 samt Fi37 (v) yrkandena 24 och 25. Debör därför avslås av riksdagen.Allmän sjukförsäkringsavgiftDe konkreta förslagen om en sjukförsäkringsavgift läggs fram i proposition1992/93:136 och innebär att avgiften blir 0,av förvärvsinkomster upp till7,5 basbelopp med avdragsrätt vid inkomsttaxeringen.I motion Fi37 (v) yrkas avslag på förslaget att införa en allmänsjukförsäkringsavgift i sjukförsäkringen (yrkande26). I densocialdemokratiska partimotionen Fi35 (yrkande4) föreslås attsjukförsäkringsavgiften skall tas ut som en icke beskattad nettoavgift, likaför alla inkomsttagare.Skatteutskottet framhåller i sitt yttrande till finansutskottet att enavdragsrätt för avgifter av detta slag är motiverad med hänsyn tillgrundläggande beskattningsprinciper liksom att de ersättningar som kommer attutgå från försäkringen för förlorad arbetsinkomst vid sjukdom och liknandegivetvis bör anses som skattepliktiga. har alltså inte någotatt erinra mot regeringens förslag i denna fråga och avstyrker således aktuellamotionsyrkanden.Finansutskottet tillstyrker att en allmän sjukförsäkringsavgift införsoch avstyrker därmed motion Fi37 (v) yrkande 26.Utgångspunkten bör vara att avgiften debiteras den enskilde och att denbeloppsmässigt skall motsvara 3,7 miljarder kronor.Utskottet delar också skatteutskottets principiella uppfattning att avgiftenbör vara avdragsgill. Motion Fi35 (s) yrkande 4 avstyrks därför av utskottet.PensionerI överenskommelsen mellan regeringen och socialdemokraterna ingår att denallmänna pensionsåldern skall höjas med från 65 till . Enytterligare förändring föreslås, nämligen att pensioneringstidpunkten förändrastill att inträda vid utgången av det kvartal när pensionsåldern uppnås. Dessaåtgärder beräknas minska utgifterna inom folkpensions- och ATP-systemen med ca6 miljarder kronor när full effekt nåtts 1997.I propositionen föreslås vidare att pensionsförmånerna justeras.Beräkningsgrunderna för basbeloppet ligger fast, men därefter utbetalas pensiontill av pensionsbeloppet. För att mildra effekten för de sämst ställdapensionärerna tillförs denna grupp ca via höjdapensionstillskott och/eller kommunala bostadstillägg och särskilda kommunalabostadstillägg. Åtgärderna beräknas sammantaget minska pensionsutgifterna medca . I proposition 1992/93:50 föreslås att riksdagengodkänner riktlinjerna för förändringar av pensioneringstidpunkten och förförändringen av beräkningen av pensionsnivån.De konkreta förslagen avseende ersättningsnivåerna har sedermera lagts fram iproposition 1992/93:116. I proposition 1992/93:134 har förslag lagts omytterligare kompensation till de sämst ställda pensionärerna med 700 miljonerkronor i form av höjda pensionstillskott och höjda kommunala bostadsbidragutöver de som angetts i proposition 50.I motion Fi37 (v) yrkandena 27 och 28 yrkas avslag på förslagen om höjdpensionsålder och sänkt pensionsnivå. I motion Fi41 av (-)begärs ett klarläggande beträffande vissa oklarheter kring avtalspensionernavid en höjning av pensionsåldern. I motion Fi36 (nyd) yrkande 3 begärs etttillkännagivande att de sämst ställda pensionärerna skall tillföras ytterligare800 utöver de som angetts i proposition 50.Socialförsäkringsutskottet konstaterar i sitt yttrande att yrkande 3 imotion Fi36 (nyd) är tillgodosett genom de förslag som förelagts iproposition 50. redovisar vidare att regeringensavsikt är att senare under förelägga en proposition medförslag till höjd pensionsålder. Med hänsyn härtill ansersocialförsäkringsutskottet att även yrkande 27 i motion Fi37 (v) med förslagtill andra riktlinjer för det fall pensionsåldern skall sänkas och motion Fi41(-), som tar upp oklarheter beträffande avtalspensionerna vid en höjning avpensionsåldern, får prövas när den aviserade propositionen skall behandlas avriksdagen.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning beträffandemotionerna Fi36 (nyd) yrkande 3 och Fi41 (-). De behöver således inte föranledanågon åtgärd från sida och avstyrks därför av utskottet.Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i propositionen att i detläge som råder utsätts den yrkesverksamma befolkningen för betydandepåfrestningar. När statsfinanserna dessutom saneras är det motiverat att ocksåjustera pensionsförmånerna. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet detförslag till riktlinjer som läggs fram i proposition 50. Därmed avstyrkerutskottet motion Fi37 (v) yrkandena 27 och 28.Skatter (bilaga 5)Kapitalinkomstskatt och förmögenhetsskattHösten 1991 beslutade att sänka skatten på kapitalinkomster från 30till , för reavinster på aktier m.m. fr.o.m. 1992.Motsvarande ändringar genomfördes för skattereduktionen för underskott.Riksdagen beslutade också att förmögenhetsskatten skulle avvecklas ochavskaffas helt . När det gäller arvs- och gåvoskatt sänktesskatteuttaget kraftigt.I propositionen föreslås att sänkningen av skattesatsen för kapitalinkomsteroch för skattereduktionen skjuts upp till . Även avskaffandetav förmögenhetsskatten skjuts upp till . Skatteuttaget förreavinster på aktier m.m. berörs inte av förslaget och skall alltså enligtpropositionen ligga fast vid 25%.I motionerna Fi35 av m.fl. (s) (yrkande 7) och Fi37av m.fl. (v) (yrkande 37) föreslås att skattesatserna förkapitalinkomster, och därmed också skattesatsen för skattereduktionen, skallbestämmas permanent till och att åtgärden skall omfatta allakapitalinkomster.Skatteutskottet erinrar i sitt yttrande till finansutskottet om att denträffade överenskommelsen endast innebär att de åtgärder som har beslutats pådetta område och som ännu inte har börjat tillämpas skall skjutas upp.Skattesatsen för reavinster på aktier m.m. omfattas inte avöverenskommelsen.