bet · GG01JoU4 · 1992-10-22 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett antal motioner omjakt och viltvård, som väcktes under allmänna motionstiden 1992.Flera motioner utgör direkta upprepningar av motioner sombehandlades för mindre än i utskottets betänkande1991/92:JoU5. Andra tar upp i huvudsak samma frågor sombehandlas i angivna betänkande. Dessa motioner behandlas på ettförenklat sätt i enlighet med utskottets principbeslut frånriksmötet /90 om formerna för beredning av friståendemotioner som upprepas under valperioden.Utskottet avstyrker samtliga motioner med hänvisning bl.a.till ovan angivna betänkande eller tidigare ställningstaganden.Till betänkandet har fogats 2 reservationer (s,nyd) och ettsärskilt yttrande (kds). 1991/92:Jo215 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om vildgässkadorna påjordbruket.1991/92:Jo801 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bevarandet avden skånska kronhjortsstammen.1991/92:Jo802 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en ny och merallsidigt sammansatt jaktvårdsorganisation.1991/92:Jo804 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jakt på hanfågel av ejder.1991/92:Jo806 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jakt med stötande hund.1991/92:Jo807 av och ()vari yrkas att räknar upp bidraget till med 300000kr., avrundat till 900 000kr. förverksamhetsåret 1992.1991/92:Jo808 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till lag om förbud motanbudsförfarande vid utarrendering av jaktmark ochförskottsbetalning av tilldelade djur.1991/92:Jo809 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till åtgärdersom leder till en dämpad prisutveckling av avgifterna förupplåtelse av jakträtt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om upplåtelseformer för jakträtt,3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i jaktlagen att besittningsskyddet för den som inneharjaktmark med nyttjanderätt stärks.1991/92:Jo810 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av jaktlagen i syfte att återgealla markägare full dispositionsrätt till sin jaktmark.1991/92:Jo812 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om sådan ändring i jaktlagen (1989:259) attöverklagande av registrering av licensområde för älgjakt får skehos Statens naturvårdsverk.1991/92:Jo813 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåterinförande av öppet kronhjortsreservat i Skåne.1991/92:Jo814 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att , eller annan myndighetsom regeringen bestämmer, får i uppdrag att utreda möjligheternatill en övergång från blyhagel till hagel, som förorsakar mindreskada på miljön.1991/92:Jo815 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att de avSvenska jägareförbundet/föreslagnaförändringarna i organisationen av småviltjakten på statens markinom fjällområdet bör genomföras. Frågor som behandlats vid /92Flertalet av de frågor som tas upp i de nu aktuella motionernafrån allmänna motionstiden behandlades även i utskottetsbetänkande /92:JoU5, daterat , medriksdagsbeslut och debatt . I betänkandetbehandlades, förutom fristående motioner, en proposition omolika jakt- och viltvårdsfrågor, bl.a. bildande avälgskötselområden, förändringar av systemet förviltskadeersättningar och jakt efter dovhjort, kronhjort ochrådjur. När det gäller ökade möjligheter till småviltjakt påstatens marker inom fjällområdet har utskottet dessutomnoterat att regeringen i en proposition om samerna ochsamisk kultur m.m. lagt fram förslag som ligger i linje medsynpunkterna i motion Jo815 (se prop. 1992/93:32). Denna frågakommer således att behandlas av på ett merutförligt sätt.Enligt den av utskottet tidigare beslutade arbetsmetoden ärdet i princip tillräckligt att en viss fråga behandlas merutförligt en gång per valperiod. I enlighet härmed avstyrkerutskottet följande motioner med hänvisning främst till deställningstaganden som innefattas i utskottets betänkande1991/92:JoU5:Jo215 om vildgässkadorna i jordbruketJo801 om den skånska kronhjortsstammenJo802 om en ny jaktvårdsorganisationJo804 om vårjakt på ejderJo812 om överklagande av beslut om registrering avlicensområdeJo813 om ett kronhjortsreservat i SkåneJo815 om småviltjakten inom fjällområdet.Enskildas dispositionsrätt över jaktmarken m.m.MotionenEnligt motion Jo810 av och () harsvensk jaktlagstiftning förändrats i riktning motmer samverkan, större jaktlag och mer kollektivism. Någonomtanke om den lille markägaren och den småskalige jägarensbehov och önskemål finns inte. Motionärerna yrkar med hänvisninghärtill en översyn av jaktlagen i syfte att återge allamarkägare full dispositionsrätt över sin jaktmark.Tvångsanslutningen till jaktvårdsområden måste omprövas, och desmå markägarnas jakträtt måste stärkas. De bör tillförsäkras enså lång jakttid att de rimligen kan utöva sin jakt på etttilltalande sätt. De generella älgjaktsområdenas situation måsteprövas och ges en säkrare och tryggare ställning.Utskottets övervägandenFrågor om skyddet för den enskilda jakträtten -- däriinbegripet olika typer av inskränkningar, medlemskap ijaktvårdsområden m.m. -- har behandlats av vid ettflertal tillfällen. Under /87 behandlade utskotteten omfattande proposition med förslag till bl.a. en helt nyjaktlag (JoU1986/87:15). Jakträtten för ägare till mindremarkområden har varit föremål för särskild uppmärksamhet bl.a. isamband med förslag och beslut om älgjaktens utformning. Dessafrågor behandlades senast i utskottets betänkande 1991/92:JoU5.När det gäller de s.k. generella älgjaktsområdena har riksdagenbeslutat utsträcka övergångstiden så till vida att älgjaktenligt äldre bestämmelser får bedrivas tills vidare, dock längsttill utgången av (se1990/91:JoU11).Utskottet delar i stor utsträckning de synpunkter som framförsi motion Jo810 om de samlade effekterna för vissa markägare ochjägare av de senaste decenniernas lagstiftning på jakt- ochviltvårdsområdet. Till viss del har denna lagstiftning inneburitökade möjligheter till samordning av jakten ochviltvårdsarbetet, vilket måste betecknas som en positivutveckling. har de nya bestämmelserna lett tillinskränkningar av bl.a. mindre markägares möjligheter att självaförfoga över jakten på sina jaktmarker. Framför allt i lagen(1980:894) om jaktvårdsområden finns det bestämmelser som harifrågasatts på den grunden att de ger möjlighet till relativtlångtgående inskränkningar i enskildas jakträtt. mening bör samverkan inom jakt och viltvård i störstamöjliga utsträckning grundas på frivilliga överenskommelser. Medhänsyn till de ökade möjligheter till frivillig samverkan t.ex.inom älgjakten som föreligger finns det anledning attanta att lagen om jaktvårdsområden till viss del förlorat sinbetydelse i detta sammanhang. I enlighet med det anförda ställersig utskottet bakom de principiella synpunkterna i motionen ochutgår från att regeringen i lämpligt sammanhang uppmärksammar defrågor som tas upp i motionen. Vad särskilt beträffar lagen omjaktvårdsområden har utskottet erfarit att fått i uppdrag att se över denna lag, delvis medutgångspunkt i de överväganden som utskottet redovisat. Detär angeläget att denna översyn genomförs.När det gäller mer övergripande frågor om äganderätten till markm.m. kan nämnas att regeringen tillsatt en utredning om utvidgatskydd för de grundläggande fri- och rättigheterna, bl.a.äganderätten.Utskottet anser att i första hand resultatet av den pågåendeöversynen av lagen om jaktvårdsområden bör avvaktas och avstårdärför från att nu föreslå något initiativ från sidamed anledning av motion Jo810. Utskottet avstyrker motionenockså i den del som gäller de generella älgjaktsområdena medhänvisning till att , som ovan anförts, nyligenbeslutat om en väsentlig förlängning av övergångsperioden fördenna jakt.Priserna på jakträttsupplåtelser m.m.MotionernaI motion Jo809 av och () framhållsatt jakten är en folkrörelse i vårt land. Mellan 300000 och400000 människor jagar mer eller mindre regelbundet. Det finnsemellertid oroande tendenser till en utveckling som motverkarfolkrörelseengagemanget och beslut om målen för jakt-och viltvårdspolitiken. Härmed åsyftas i första hand de höga ochi många fall kraftigt stigande avgifterna för upplåtelse avjakträtt som sker i första hand på skogsbolagens, kyrkans ochDomänverkets marker. Men man hör allt oftare samma tongångarfrån enskilda markägare. Enligt motionärerna är det dockorimligt att låta marknaden sätta priser på jaktarrenden sålänge som efterfrågan på jaktmark vida överstiger tillgången.Motionärerna hänvisar till uttalande om en eventuellpriskontroll på jaktarrenden (JoU1986/87:15) och framhålleratt det nu finns skäl att överväga åtgärder som dämparprisutvecklingen. Regeringen bör nu aktualisera frågan ochbegära förslag från jägareförbundet.En annan fråga som påverkar möjligheterna till jakt ärvillkoren vid upplåtelse av jakt i fråga om upplåtelsetidenslängd och möjligheterna till förlängning. De regler somriksdagen antagit om besittningsskydd gäller bara förupplåtelser som överstiger . Det står helt klart att mångamarkägare kringgått riksdagsbeslutet genom att gå över tillkorttidsupplåtelser.Motionen utmynnar i följande yrkanden: 1. att åtgärder vidtasför en dämpad prisutveckling för jakträttsupplåtelser 2. attregeringen kartlägger de olika upplåtelseformerna för jakträtt3. att jaktlagen ändras så att besittningsskyddet förjakträttsupplåtelse stärks.Även i motion Jo808 av () behandlas problemenmed stigande priser för jakträttsupplåtelser. Att ekonomiskaintressen alltmer gör sig gällande i jakten är till nackdel förbåde jägarna och viltvården. De värsta avarterna måste motverkasgenom lagstiftning. Enligt motionären bör uppdra åtregeringen att föreslå lagstiftning om förbud motanbudsförfarande vid jaktarrende och mot förskottsbetalning avtilldelade djur.Utskottets övervägandenI den jaktlag som antogs av (1987:259)infördes bestämmelser om bl.a. besittningsskyddet för innehavareav upplåten jakträtt. Bestämmelserna, som finns i 15--22§§jaktlagen och i viss annan lagstiftning, gäller för upplåtelsersom omfattar än . De innehåller bl.a. regler omuppsägning, rätt till förlängning och rätt att pröva tvist omvillkoren för avtalet vid arrendenämnd.När det gäller prisutvecklingen på jaktarrenden erinrarutskottet om att vid upprepade tillfällen har avvisattanken på lagstiftning i enlighet med förslaget i motion Jo808.Däremot gjordes ett tillkännagivande till regeringen ibetänkandet JoU1986/87:15 s.50 om att utskottet inte uteslötatt frågan om priskontroll kunde behöva aktualiseras på nytt ominte de då föreslagna åtgärderna (ökat utbud, prövning avavgiftens skälighet m.m.) förmådde dämpa prisutvecklingen.I samband med propositionen om bolagisering avgavutskottet yttrande bl.a. över Domänverketsjaktpolitik (1991/92:JoU9y). Utskottet ansåg att det nya bolagetsjälvt skulle få avgöra sådana frågor. En motion (s) omtillämpning av standardiserade beräkningsgrunder i detbolagiserade med syfte på skäliga arrendeavgifteravstyrktes.Näringsutskottet delade jordbruksutskottets bedömning(1991/92:NU33 s.19).Utskottet vill vidare nämna att det på initiativ har inrättats en arbetsgrupp förjaktliga frågor, med representanter för markägarna, jägarna,och storskogsbruket i övrigt. I arbetsgruppen harbl.a. diskuterats prisutvecklingen på jaktarrenden. Man harbeslutat utarbeta ett klassificeringssystem för de upplåtnajaktmarkernas värde från jaktlig synpunkt.Utskottet vill med anledning av de nu aktuella motionernaunderstryka att avtal om upplåtelse av jakträtt ärcivilrättsliga överenskommelser där grundprincipen måste varaatt avtalsfrihet råder. Att i särskild ordning lagstifta omförbud mot anbudsförfarande och mot krav på förskottsbetalningm.m. vid upplåtelse av jakträtt ser utskottet inte som någonframkomlig väg från vare sig praktiska eller formellautgångspunkter. I enlighet härmed avstyrks motion Jo808.I anslutning till motion Jo809 vill utskottet tillägga att detfinns många principiella och praktiska skäl som talar mot enoffentligrättslig reglering över huvud taget av priserna påjakträttsupplåtelser. Vidare ifrågasätter utskottet om det finnstillräcklig anledning att särbehandla just den del av jaktenskostnader som hänför sig till arrendepriserna.Härvidlag kan nämnas att jakt- och viltvårdsberedningefter omfattande undersökningar kom fram till att jägarnaskostnader för vapenutrustning m.m. samt hundar och transportervid tidpunkten för undersökningen översteg kostnaderna förjaktarrenden (SOU1983:21 s.98f. ).Utskottet instämmer visserligen i motionärernas bedömning såtill vida att det är angeläget att jakttillfällena ökar genomett ökat utbud av jakträttsupplåtelser och att mer långsiktigaupplåtelser ofta är till fördel för viltvårdsarbetet. När detgäller besittningsskyddet bör dock framhållas att bestämmelsernai 15--22§§ jaktlagen om upplåtelse av jakträtt tillkom efteringående överväganden om effekterna på utbudet av jakttillfällenoch att de bygger på en noggrann intresseavvägning mellanmarkägarnas resp. nyttjanderättshavarnas intressen. Enförstärkning av besittningsskyddet kan göras genom att skyddetutvidgas även till kortvarigare upplåtelser än , och/ellergenom att rätten till förlängning av avtalet vid uppsägning frånmarkägarens sida förstärks. Inget av dessa alternativ framstårsom någon lämplig åtgärd. Enligt utskottets mening är det intetroligt att en förstärkning av nyttjanderättshavarnasbesittningsskydd skulle leda utvecklingen i den önskaderiktningen. Snarare kan en sådan åtgärd befaras få till effektatt markägarna i ännu större utsträckning avstår från attupplåta jakträtt eller övergår till upplåtelser med ännu kortarevaraktighetstid än vad som är fallet.Med hänvisning till det anförda och till den verksamhet somredovisats ovan i fråga om ett klassificeringssystem förjaktmarker avstyrker utskottet motion Jo809.Jakt på rådjurMotionenI motion Jo806 av m.fl. (nyd) hänvisas till enbestämmelse i jaktförordningen (1991:1770) om jakt med stötandehund på rådjur. Enligt motionen har det uppstått en delfrågeställningar kring den definition av begreppet stötande hundsom görs i förordningen ("hund som inte driver eller förföljervilt mer än högst "). Motionärerna anser att regleroch förordningar skall vara klara och entydiga och föreslår etttillkännagivande av vad i motionen anförts om jakt med stötandehund.Utskottets övervägandenUtskottet anser givetvis i likhet med motionärerna att regleroch förordningar skall vara så klara och entydiga som möjligt.Om det föreligger några oklarheter i fråga om tolkningen avjaktförordningen -- som tillhör regeringens kompetensområde --får det förutsättas att regeringen eller tarinitiativet till ett klarläggande eller, om så erfordras, enförfattningsändring. I motionen finns inga preciserade förslageller yrkanden om några verkställbara åtgärder från regeringenseller någon myndighets sida. Motionen kan därför inte föranledanågon särskild åtgärd från sida.Användning av blyhagel vid jaktMotionenI motion Jo814 av () anförs att det av bl.a.miljöskäl är angeläget att gå över från blyhagel till andra,mindre miljöskadliga hagel vid jakt. börutreda möjligheterna att finna mindre miljöskadlig ammunition.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att frågan om blyhagel behandladesutförligt i samband med miljöpolitiska beslut (se prop.1990/91:90 s.250, JoU30 s.165). Enligt beslutskall frågan lösas genom frivilliga överenskommelser.Jägarorganisationerna ansåg det möjligt att på frivillig väghelt upphöra med blyhagel inom vissa känsliga våtmarksområden.Dåvarande miljöministern framhöll att en övergång till andrahagel än blyhagel borde ske vad gällerjakt i våtmarker och andra känsliga områden. En fullständigövergång krävde dock en relativt lång övergångstid, till börjanav . Om en avveckling av blyhaglen då inteåstadkommits borde förbud övervägas. Det ankom påKemikalieinspektionen att följa hur avvecklingen genomförs.Riksdagen hade ingen annan uppfattning än miljöministern.Utskottet har i det nu aktuella ärendet informerats om attSvenska gett ut en informationsbroschyrtill sina medlemmar om övergång från blyhagel till mindremiljöfarliga hagel. Vidare har man inrättat en gemensam kommittémed samordna insatserna för enminskad användning av blyhagel vid både jakt och tränings- ochtävlingsskytte.Utskottet delar motionärens uppfattning om det angelägna i attspridningen av bly och andra tungmetaller till miljön begränsas.Vad utskottet här anfört innebär att motion Jo814 i huvudsak ärtillgodosedd och inte bör föranleda någon ytterligare åtgärd.BidragsfrågorMotionenEnligt motion Jo807 av och Karl-ErikPersson(v) bör det göras en uppräkning av bidraget tillJägarnas riksförbund -- Landsbygdens jägare till . Förslaget motiveras bl.a. med attförbundet fått ökade uppgifter inom jakten och viltvården ochatt bidragen utgår ur fonder som jägarna medverkat till attbygga upp med egna avgifter.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att bidrag till jägarorganisationernabetalas med medel ur jaktvårdsfonden. I 41§ jaktlagen harriksdagen bemyndigat regeringen att fördela dessa medel.Bidragens storlek och fördelning är således ingen fråga somriksdagen behöver ta ställning till.Det kan tilläggas att -- Landsbygdensjägare för innevarande verksamhetsår har erhållit ett bidrag om700000 kr, vilket innebär en höjning med . Dessutom har förbundet erhållit ett engångsanslagom som investeringsbidrag för att förvärva enkontorslokal som man hyrt.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Jo807. beträffande frågor om jakt och viltvård som behandlatsunder /92att avslår motionerna 1991/92:Jo215, 1991/92:Jo801,1991/92:Jo802, 1991/92:Jo804, 1991/92:Jo812, 1991/92:JoU813 och1991/92:JoU815,2. beträffande markägares dispositionsrätt över jaktenm.m.att avslår motion 1991/92:Jo810,3. beträffande lag om förbud mot anbudsförfarande m.m.att avslår motion 1991/92:Jo808,4. beträffande prisutvecklingen på jakträttsupplåtelserm.m.att avslår motion 1991/92:Jo809,res. 1 (s)5. beträffande jakt med stötande hundatt avslår motion 1991/92:Jo806,res. 2 (nyd)6. beträffande användning av blyhagelatt avslår motion 1991/92:Jo814,7. beträffande bidrag till --Landsbygdens jägareatt avslår motion 1991/92:Jo807.Stockholm den 22 oktober 1992På jordbruksutskottets vägnarIvar VirginI beslutet har deltagit: (), (), (), (), LennartBrunander (c), i (kds), (),(), (), (),(), (), () ochClaus Zaar (nyd). Prisutvecklingen på jakträttsupplåtelser m.m. (mom. 4), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.5börjar med "I samband" och på s.6 slutar med "Jo809" bort haföljande lydelse:Som anförs i motion Jo809 måste vår strävan vara att bevarafolkrörelseengagemanget i jakten och viltvården. Emellertidfinns klara tendenser till en utveckling som strider mottidigare riksdagsbeslut om målsättningen för jakten ochviltvården och som leder till att verksamheten tappar sinförankring hos den lokala befolkningen på landsbygden. Härmedavses i första hand de kraftigt stigande avgifterna förupplåtelse av jakträtt på t.ex. skogsbolagens, kyrkans ochDomänverkets marker. Denna utveckling är inte till gagn förjakten och viltvården. I enlighet med utskottets tidigaretillkännagivande finns det nu skäl att överväga åtgärder somdämpar prisutvecklingen på jakträttsupplåtelser. Regeringen böraktualisera detta uppdrag och begära in förslag från SvenskaJägareförbundet.En annan fråga som påverkar möjligheterna att jaga ärupplåtelsetidens längd vid jakträttsupplåtelser och möjlighetenatt få upplåtelsetiden förlängd. Det står helt klart att mångamarkägare medvetet kringgått syftet med tidigarebeslut om besittningsskydd för upplåtelser genom en övergångtill korttidsupplåtelser. Utskottet instämmer även imotionärernas yrkande att regeringen bör kartlägga de olikaupplåtelseformer för jakträtt som växt fram ochundersöka om de står i överensstämmelse med riksdagensintentioner om en god viltvård. Uppdraget bör redovisas tillriksdagen.Med hänvisning till det anförda instämmer utskottet även imotionärernas bedömning att starka skäl talar för attbesittningsskyddet för den som innehar jaktmark mednyttjanderätt bör stärkas. Denna förstärkning kan ske i huvudsakefter två modeller eller genom en kombination av dessa. Den enainnebär att besittningsskyddet i jaktlagen utsträcks till attgälla upplåtelser med kortare varaktighetstid än . Denandra innebär att nyttjanderättshavarens rätt till förlängningav avtalet resp. prövning av avtalsvillkoren förstärks i denintresseavvägning som enligt gällande bestämmelser skall görasmellan markägarens och nyttjanderättshavarens intressen.Regeringen bör således undersöka möjligheten att förstärkanyttjanderättshavarens besittningsskydd i enlighet med vadutskottet anfört och återkomma till med förslag ellerredovisning.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo809 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Motion Jo808avstyrks i den mån den ej tillgodoses genom utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande prisutvecklingen på jakträttsupplåtelserm.m.att med anledning av motion 1991/92:Jo809 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Jakt med stötande hund (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.7börjar med "Utskottet anser" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse:Som motionärerna anfört måste regler och förordningar varaklara och entydiga. Det gäller i synnerhet bestämmelser somställer krav på eller förbjuder ett visst beteende frånmedborgarnas sida. I 16§ jaktförordningen föreskrivs att vissajakthundar får användas vid jakt endast under de förutsättningarsom anges i paragrafen. Därvid definieras stötande hund påföljande sätt: "Hund som inte driver eller förföljer vilt mer änhögst ." Utskottet delar motionärernas uppfattningatt denna bestämmelse är utformad på ett orealistiskt sätt ochatt det är i det närmaste omöjligt att efterleva den ipraktiken. Regeringen bör ta initiativet till ettupphävande av paragrafen i denna del eller till enomformulering. Vad utskottet anfört med anledning av motionJo806 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande jakt med stötande hundatt med anledning av motion 1991/92:Jo806 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeDe generella älgjaktsområdenaDan () anför:I enlighet med motion Jo810 anser jag att de jägare sombedriver jakt på de generella älgjaktsområdena bör ges ensäkrare och tryggare ställning för framtiden. Frågan har närasamband med de mer grundläggande frågorna om den enskildesdispositionsrätt över jaktmarken. Jag förutsätter att dengenerella älgjakten blir föremål för fortsatta överväganden ochanser att en permanentning av det nuvarande systemet förgenerell älgjakt kan vara en väg att gå. Denna fråga bör kunnabehandlas i samband med den översyn av lagstiftningen som enligtvad utskottet anfört pågår i syfte att stärka den enskildesdispositionsrätt över sin jaktmark. Jag utgår ifrån, somutskottet anför, att regeringen uppmärksammar de frågor motionentar upp och kommer med förslag som stämmer överens med deprincipiella synpunkterna i motionen.