bet · GF01BoU23 · 1992-05-26 00:00:00 — En sådan utveckling bör även regeringen understödjai stället för att vidta åtgärder som riskerar att leda tillomfattande utförsäljningar av det allmännyttigabostadsbeståndet. Vad utskottet med anledning av motion Bo14 (s)yrkande 11 anfört om bosparande bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12.beträffande bosparande inom allmännyttanatt med anledning av motion 1991/92:Bo14 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Ungdomsbostadsstöd och ungdomsbostadsdelegationen (mom. 13), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Förslagen om" och på s. 34 slutar med "tidigareriksdagsbehandling" bort ha följande lydelse:Ungdomarna utgör en av de svagaste grupperna påbostadsmarknaden. Även i de kommuner där bostadsköerna blivitnågot kortare kvarstår svårigheterna förungdomar att få sin första egna bostad. Orsaken är bl.a. attmånga ungdomar har svag betalningsförmåga.För att förbättra ungdomars möjlighet att få en egen bostadvidtog den socialdemokratiska regeringen ett flertal åtgärder,bl.a. infördes ett ungdomsbostadsstöd och inrättades enungdomsbostadsdelegation. På initiativ av den borgerligaregeringen har både stödet och delegationen avskaffats sedanregeringsskiftet.Enligt utskottets mening måste samhället ta ansvar för attäven ungdomarna skall kunna tillgodose sitt behov av bostäder.Utskottet instämmer i vad som i motion Bo14 (s) föreslås i dettasyfte. Ungdomsbostadsstödet bör således återinföras och25milj.kr. anslås för detta ändamål. Vidare börungdomsbostadsdelegationen återupprättas som en samlad instanssom kan agera gentemot kommuner och fastighetsägare för att fåfram bostäder lämpade för ungdomar.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo14 (s) yrkandena 5och 10 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13.beträffande ungdomsbostadsstöd ochungdomsbostadsdelegationenatt med anledning av motion 1991/92:Bo14 yrkandena 5och 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Vissa villkor för bostadsfinansieringsstöd (mom. 14), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Även förslaget" och slutar med "såledesmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som i motion Bo14 (s) anförs omvillkor som bör ställas för statligt stöd tillbostadsfinansiering. Markvillkoret och kravet på kommunalbostadsanvisningsrätt bör således återinföras. Dessutom bör enförsöksverksamhet med produktionskostnadsprövningpåbörjas. I en reservation (s) anfördes i denna fråga tidigare iår (se 1991/92:BoU16 s. 61):Som en förutsättning för statens stöd tillbostadsfinansieringen har t.o.m. gällt ett antalbostadspolitiskt motiverade krav. Dessa krav har sitt ursprung ien strävan att främja en bostadsproduktion som svarar motväsentliga bostadssociala mål. Som utskottet ovan anfört bördessa mål stå fast. Statsmakterna måste därför ävenfortsättningsvis ges möjlighet att hävda de krav som behövs föratt vidmakthålla de uppsatta målen -- detta oavsettfinansieringssystemets utformning. bör detnaturligtvis vara en strävan att inte onödigtvis hävda krav somkan undvaras utan att den bostadspolitiska målsättningeneftersätts.Utskottet delar med hänvisning till det ovan anfördauppfattningen i den socialdemokratiska partimotionen Bo232 attbostadspolitiskt motiverade krav även bör utgöra enförutsättning för statens stöd till bostadsfinansieringen. Ävenenligt utskottets mening bör sålunda markvillkoret och denkommunala bostadsanvisningsrätten återinföras som förutsättningför stöd. I fråga om produktionskostnadsprövningen bör också denåterinföras, men i en något modifierad form. Det betyder attprövningen, i enlighet med ett tidigare framlagt motionsförslag(s), överförs till kommunerna i takt med att kompetensen därbyggs upp.Vad som anfördes i denna reservation och som tas upp imotion Bo14 (s) äger fortsatt giltighet.Vad utskottet ovan med anledning av förslaget i motion Bo14yrkande 7 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:14.beträffande vissa villkor förbostadsfinansieringsstödatt med anledning av motion 1991/92:Bo14 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Stöd till byggande av gruppbostäder (mom. 15), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Frågan om" och slutar med "Yrkandet avstyrks" bortha följande lydelse:Vad gäller förslaget i motion Bo14 (s) om flexibilitet medbibehållande av funktionskraven vid byggande av gruppbostäderanför utskottet följande.Det är angeläget att kommunerna nu med förtur löser de äldresoch handikappades behov av ett mer anpassat boende. Äldre ochhandikappade bör ges möjlighet att bo kvar i sin invanda bostadeller sitt bostadsområde. behövs dock en satsning påsärskilda äldrebostäder. Kommunerna bör upprätta program för enutbyggnad av servicebostäder, ålderdomshem och gruppbostäder.Vad gäller de regler som tillämpas vid bidrag till bl.a. ny-och ombyggnad av gruppbostäder för äldre bör dessa ge möjlighettill flexibla lösningar. Det bör i huvudsak ankomma på resp.kommun att utifrån lokala förutsättningar och vissa angivnafunktionskrav fatta beslut. måste en återgång tilltidigare institutionsboende undvikas. Av det skälet anserutskottet att minimikravet på minst kokskåp i alla typer avgruppbostäder bör återinföras.Vad utskottet ovan anfört med anledning av yrkande 9 i motionBo14 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15.beträffande stöd till byggande av gruppbostäderatt med anledning av motion 1991/92:Bo14 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Bidraget till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden(mom. 16), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Utskottet står" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse:I motion Fi59 (s) föreslås att skall ändra sittbeslut om att avskaffa bidraget till konstnärligutsmyckning i bostadsområden. Socialdemokraterna motsatte sigdetta beslutet. I en reservation anförde bostadsutskottetss-ledamöter (se 1991/92:BoU11 s. 6):har hela bidragsramen dvs. 15milj.kr., per budgetår tagits i anspråk. harca 600 ärenden avseende ca 32000 lägenheter fått stöd.Boverket anför i sin anslagsframställning att bidraget är ettviktigt incitament för bostadsföretag att överväga konstnärligutsmyckning. Utskottet vill för sin del tillägga attkombinationen av bidrag å ena sidan och stöd i form avräntebidrag och kreditgaranti eller stöd enligt förordningen(1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring å den andrainnebär att stöd kan lämnas inte bara till konstnärligutsmyckning i samband med nyproduktion av bostäder. Genom denkonstruktion bidragsgivningen fått är det alltså möjligt attockså i samband med åtgärder som avser förbättringar i utemiljöni befintliga bostadsområden t.ex. vid gårdssaneringar erhållabidrag och räntestöd. Utskottet anser det viktigt att denkonstnärliga utsmyckningen kan komma till utförande också ibefintliga bostadsområden.Utskottet kan inte godta de motiv som i budgetpropositionenanförts för att avveckla bidragsgivningen. I likhet med vad imotionerna anförts finner utskottet det väsentligt att bidragenligt nuvarande regler kan beviljas även fortsättningsvis.Utskottet anser således att bidragsramen oförändrat bör vara 15milj.kr. även för nästa budgetår.Utskottet instämmer i att bidraget till konstnärligutsmyckning är av ett sådant värde att bidrag ävenfortsättningsvis bör utgå. Som föreslås i motion Fi59 (s)yrkande 7 bör beslut om bidrag få fattas inom en ram om15milj.kr. under /93. Vad utskottet anfört idenna fråga med anledning av motionen bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16.beträffande bidraget till konstnärlig utsmyckning ibostadsområdenatt med anledning av motion 1991/92:Fi59 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt medger att beslut om bidrag till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden får lämnas inom en ram om 15000000kr. /93,12. Ramen för bidrag till fonden för fukt- och mögelskador(mom. 17), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Regeringen föreslog" och slutar med "detta yrkande"bort ha följande lydelse:Bidraget till fukt- och mögelskadade hus i småhusbeståndetutgör en viktig del av det statliga stödet inomombyggnadssektorn. Saneringen av hälsovådliga hus måste ävenfortsättningsvis vara en prioriterad uppgift. avvisadetidigare i vår ett förslag från regeringen om att avveckla dennastödform. Enligt utskottets mening bör nu tillräckliga medelställas till fondens förfogande för att trygga en fortsattverksamhet. Av detta skäl bör ställa sig bakomförslaget i den socialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 16om att utöka ramen för bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador med ytterligare 50 milj. kr. samt som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört i denna fråga.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17.beträffande ramen för bidrag till fonden för fukt- ochmögelskadoratt med anledning av motion 1991/92:BoFi41 yrkande16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt medger att ramen för bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador vidgas till 455000000kr.,13. Räntebidragsanslaget (mom. 18)Under förutsättning av bifall till reservation 8Oskar , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Utskottets ovan" och slutar med "fråga avstyrks"bort ha följande lydelse:Ett förslag om återinfört ungdomsbostadsstöd som grundadeanslagsyrkandet i motion Bo232 (s) yrkande 7 förs fram också iden med anledning av kompletteringspropositionen väckta motionenBo14 (s) yrkande 5. Utskottet har ovan ställt sig bakom dettaförslag. Anslagsförslaget i motion Bo232 (s) bör såledesgodkännas av riksdagen.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18.beträffande räntebidragsanslagetatt med anledning av regeringens förslag iproposition 1991/92:100 bilaga 8 samt motion 1991/92:Bo232yrkande 7 i denna del till Räntebidrag m.m. för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på 29335000000kr.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant för Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Eva () anför:Jag ansluter mig till följande reservationer (s):1. Ett reformerat bostadsfinansieringssystem (mom. 1--5)3. Höjd garanterad ränta m.m. (mom. 6)4. Avveckling av investeringsbidraget (mom. 7)5. Avveckling av tilläggslångivningen (mom. 10)7. Bosparande inom allmännyttan (mom. 12)8. Ungdomsbostadsstöd och ungdomsbostadsdelegationen (mom. 13)9. Vissa villkor för bostadsfinansieringsstöd (mom. 14)11. Bidraget till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden(mom. 16)12. Ramen för bidrag till fonden för fukt- och mögelskador(mom. 17)13. Räntebidragsanslaget (mom. 18)Jag vill dessutom anföra följande vad gäller:Kvalitetsaspekten vid utformningen avbostadsfinansieringssystemetSom framgår av partimotion Fi44 finns storrisk att den s.k. schablonen i bidragsunderlaget sätts så snävtatt det inte blir möjligt att bygga bostäder av god kvalitet.Liknande farhågor har framförts av flera remissinstanser ochockså i reservation 1 till detta betänkande. Det finns anledningatt nu stryka under vikten av att kvalitetsaspekten beaktas omriksdagen accepterar regeringsförslaget trots de uppenbarabrister det har.IkraftträdandereglernaÄven om jag inte kan acceptera regeringens förslag till enreformering av bostadsfinansieringssystemet vill jag bestämthävda att det är oacceptabelt att driva igenom ett så stort ochkomplicerat förslag i . Det hela blirinte bättre av att utredningen arbetat under mycket starktidspress och att remisstiden endast varit . Om nuriksdagen trots den bristfälliga beredningen godkännerregeringsförslaget bör det inte träda i kraft förrän /94.Bostadsutskottets offentliga utfrågning den 7maj 1992 omett nytt system för bostadsfinansiering Inbjudna (i den ordning de deltog), statssekreterare, finansdepartementetClaes , vice riksbankschef, riksbankenSören Rung, direktör, , generaldirektör, boverketBengt , direktör, , direktör, , utredningschef, HSB:s riksförbundNils Schirren, direktör, villaägareförbundErik , kanslichef, riksförbundPia , bankdirektör, riksdagsledamöterAgne (), ordförande, (), viceordförande, (), (), ErlingBager (fp), (), (), MikaelOdenberg (m), (), (), DanEriksson i (nyd), (), (), (), (), (), (), () och ().Protokoll från bostadsutskottets offentliga utfrågning den 7maj 1992 om ett nytt system för bostadsfinansieringI en underbilaga till detta protokoll har samlats de bildersom tillhör protokollet.Ordföranden (): Det är dags att startabostadsutskottets utfrågning, som berör regeringens nya förslagtill bostadsfinansiering. Jag vill å utskottets vägnar hälsaalla välkomna hit -- de som är kallade hit för att frågas ut,liksom utskottets ledamöter, intresserade åhörare och massmedia.Vi har ett pressat tidsprogram . Vi måstevara klara . Då startar överläggningarna ikammaren med voteringar i bl.a. ärenden från utskottet. Vi måstealltså vara i kammaren kl. 12.00.Jag vädjar till samtliga, såväl de som skall föredra som desom skall fråga, att hålla tiderna. Jag tvingas att vara hård påden punkten. De som frågar får inte göra inlägg utan endastställa raka frågor.Frågan om bostadsfinansiering har väckt stort intresse. Det ären viktig fråga som berör många. Många organisationer har undratvarför de inte har fått möjlighet att också bli utfrågade. Vihar inte från utskottets sida diskriminerat någon, utan det ärfråga om att få ihop ett vettigt program för en utfrågning. Viddet här tillfället har vi kallat de organisationer som är härnu, kanske det blir några andra som blir kallade.Det är det hårt pressade tidsprogrammet som har gjort att viinte har kallat in ytterligare organisationer, myndigheter osv.Först på föredragningslistan är synpunkter frånförslagsställarna på . Motionstiden påpropositionen utgår . Sedan börjar behandlingen iutskottet.Urban : Jag vill passa på och presentera tvåmedarbetare som har varit direkt ansvariga för propositionen.Urban är planeringschef i departementet. PeterRentsch är enhetschef och departementsråd.Bild 1Propositionen handlar om nybyggnationen. I debatten får manoftast intrycket att det är fråga om hela bostadsbeståndet. Menförslaget till finansiering berör en mycket litendel av alla de bostäder som kommer att finnas i vårt land.Propositionen innehåller också ett förslag till besparing. Menden framställning jag inriktar mig på nu berörfinansieringsförslaget.Bild 2Det är värt att notera ett par omständigheter. En oerhörtviktig omständighet är att det system som har funnits sedanmitten av har kostat oerhört mycket för statskassan.Den undre delen av staplarna visar räntebidragen. Vi ser denfullkomliga explosionen . Det är inte någotnytt som den nuvarande regeringen har konstaterat. Det har ävenden tidigare regeringen konstaterat. Jag återkommer till detlitet senare.Bild 3Vidare har vi de fördelningspolitiska förhållandena förstödet. Jag tycker att denna bild visar vad det handlar om. Detär fråga om ett stort stöd som går till en liten grupp. 25miljarder kronor, dvs. av stödet, går till en liten del avhushållen, 7%.Bild 4Bakom ökningen av subventionerna liggernågra olika omständigheter. En är att det har byggts mycketunder . En annan omständighet somär viktig att notera är att det har varit en explosion iprisutvecklingen av byggkostnaderna.Diagrammet visar att produktionskostnaderna har fördubblatssedan 1974. Det sammanhänger med det år det nuvarande systemetinfördes. Om det här beror på systemet eller inte går inte attsäga eftersom det inte är väl belagt. Men omständigheten attkostnaderna började stiga kraftigt när systemet infördes är envarningssignal. Hur det än är med orsakerna, anser jag att manskall notera att ingen statsbudget eller samhällsekonomi klararen sådan utveckling av subventionerna ochproduktionskostnaderna.Bild 5En annan omständighet bakom de ökade kostnaderna är de högasvenska räntorna. De ligger långt över ränteutvecklingen i våromvärld. Vi ser också den dramatiska stegringen under slutet av1980-talet.Bild 6De stora subventionerna har byggts upp av höga byggkostnader.Frågan är om inte de höga byggkostnaderna har uppstått på grundav konstruktionen av subventionssystemet.Byggandet har varit anpassat till regler. Subventionssystemethar, som vi alla vet, varit krångligt. Byggandet, kvalitet ochomfattning, har anpassats till det system som har funnits. Detborde rimligen vara tvärtom.Jag visade bilden som illustrerar det höga ränteläget. Det ären viktig del för att få ned subventionerna . Summanav allt detta är att kostnaderna för staten blir orimligt höga.Det måste vi göra något åt.Bild 7Förslaget sätter in bostadspolitiken i den ekonomiskapolitiken. Innehållet i propositionen bygger på tre delar. Detförsta är att avreglera bidragssystemet. Det andra är att underen lång övergångsperiod planmässigt avvecklaräntesubventionerna. Det tredje är att skapa en bättremarknadskänsla för hyresgästerna. är de helt skyddade frånräntehöjningar och därmed också från räntesänkningar. Det finnspraktiskt taget ingen räntekänslighet i systemet.Det här bidrar till att skapa en känslighet förproduktionskostnaderna, som förutom räntorna är viktiga. Tillföljd av lågkonjunkturen ser vi en prispress på byggkostnaderna.Prispressen kommer att bidra till en allmänt sett lägreinflationstakt i ekonomin. Vi ser redan resultatet av detta.Inflationstakten i är lägre än i de flesta andraindustriländer. Lägre priser kommer att leda period med lägre räntor. Erfarenhetsmässigt vet vi att detkan ta efter det att inflationen har fallit innanräntorna sjunker. Men de kommer att sjunka. Frågan är hur långtid anpassningen kommer att ta.Lägre räntor ger en bättre ekonomisk tillväxt iekonomin. Detta skapar ökade skatteintäkter, möjlighet att sänkaskatter och en fortsatt avveckling av subventionerna. Det lederi sin tur till en fortsatt prispress.Förslagen i propositionen försöker sätta in bostadspolitiken isitt sammanhang, dvs. i hela den ekonomiska politiken.Bild 8Förslagen i sammandrag innebär en avreglering, räntebidrag somgradvis avvecklas och en kontrollstation där detgår att se hur det hela har fungerat, finansiering med hjälp aven statlig garanti och dessutom en liten möjlighet att omfördelaräntekostnaderna.Bild 9Jag går in något översiktligt på detaljerna. Räntebidragetbygger på ett starkt förenklat bidragsunderlag. Det ser jag somen viktig del i propositionen. Den planmässiga avvecklingen avräntebidragen påbörjas, och det blir en avstämning efter tre år.Det hindrar naturligtvis inte att regeringen måste följautvecklingen noga från var vi nu är fram till periodens slut1995.Bild 10Bilden visar bidragsunderlaget för nybyggnad. Det är lika föralla bostäder, en jämn schablon, oavsett var i landet det byggs,vad slutkostnaden blir och vilka tilläggskvaliteter som väljs.Det är fråga om ett grundbelopp och sedan ett tilläggsbelopp förytor upp till 120 kvadratmeter.Det hela är avstämt så att det skall finnas utrymme att ökakontantinsatsen vid produktionen från nuvarande till10%.Bild 11Systemet innehåller också kreditgarantier. Bilden visar enfastighetsinvestering på . Den finansieras medbottenlån. gör en värdering av vad man villbelåna fastigheten till -- med panträtt. I det här exemplet ärdet . Därefter ges en statlig kreditgaranti. Denberäknas på basis av bidragsunderlaget, 30%.Det här är en investering . Räknar vi påschablonbeloppet, fastställs bidragsunderlaget till 845000 kr.Den statliga kreditgarantin ges på av detta belopp. I dethär exemplet är det 253500 kr.Den egna insatsen blir i det här exemplet . Härfinns, som jag sade tidigare, ett omfördelningsutrymme på 10%.Under en 10-årsperiod får man, om man vill, låna utrymmet på10% för att klara omfördelningen av räntorna.Det nya systemet med lån med kreditgaranti innebär att detidigare kommunala engagemangen inte längre blir obligatoriska.Det blir då enbart ett statligt engagemang. Det här hindrar inteatt om det behövs ytterligare kreditgarantier att kommunernasjälva går in och bestämmer om det. Men det finns inget ipropositionen som styr att kommunerna skall gå in.Bild 12Vad leder förslaget till? Här visas en kalkyl. Jag antar attdet kommer att visas fler kalkyler . Det går att räkna påolika sätt. Allting beror på vilka bedömningar som görs avframtiden. Vad som är viktigt är utvecklingen av räntan ochproduktionskostnaderna. Jag antar -- men det är inte säkert --att vi kommer att göra litet olika bedömningar under förmiddagenav framtiden. Det leder också till litet olika slutsatser om hurhyresutvecklingen kan bli framöver.Det exempel jag presenterar nu räknar med en ränta på 12%.Det går att räkna på en ränta på . Ränteantagandet spelaren oerhört stor roll. Exemplet bygger också på att den egnakapitalinsatsen stiger från till 10%.Titta på den rad som är betecknad med "utgift". Vi ser att meddagens regler i detta exempel blir ränteutgiften netto 2879kr. I förslaget blir utgiften högre, nämligen . Men dåfinns möjligheten med ränteomfördelning, som jag visadetidigare. Utnyttjas den delen blir det i stort sett sammakostnad som med dagens regler.Om räntan går ned sjunker räntenettoutgiften till -- jämfört ränta. Utnyttjas omfördelningen blir det enkostnad på 2280 kr.Jag vill återigen betona att de exempel som jag visar och deexempel som kommer att visas förmodligen bygger på olikaantaganden. Jag tycker att det är rimligt att räkna med en lägreränta.Svensk ekonomi kan inte leva med denrealräntechock vi just nu är inne i. Inflationen är 2 à 3%.Marknadsräntorna ligger på för statsobligationsräntan ochnågra procentenheter högre för bostadslåneräntan. Det här kaninte fungera. Vi kommer att få se en betydligt lägre räntenivå.Annars går vi mot väldiga besvärligheter i svensk ekonomi. Dennaturliga mekanismen vid en växling från en hög-till enlåginflationsekonomi är att det blir en eftersläpning. Mot denbakgrunden finns det goda skäl att räkna med en lägre räntenivåi framtiden.Vi ser redan nu en ganska stor prispress på byggkostnaderna.Med det här systemet och den utveckling vi ser kommer den snabbautveckling som varit att brytas. Det ärockså en viktig förutsättning för att bostadspolitiken skallkunna fungera. Det går inte att ha en byggkostnadsutveckling medden takt som har varit under den perioden.Bild 13Vid fastställandet av bidragsunderlaget och densubventionsränta som anpassas efter bidragsunderlaget uppkommerdet underlag som blir föremål för räntebidrag. Här visas denplanmässiga avvecklingen av räntebidragen. ges somräntebidrag av denna ränta. Först räknasbidragsunderlaget, sedan räknas den s.k. subventionsräntan,därefter ges av denna ränta i bidrag. Det här trappas nersuccessivt fram -- för hyres-och bostadsrättshustill 25%.Bild 14När det gäller egnahem är startpunkten annorlunda beroende påavdragsmöjligheterna för ränteutgifterna. Den blir 2000 -- just beroende på dennaavdragsmöjlighet. 2000 är tanken att förhyres-och bostadsrättshus stanna på , just för attåterspegla skillnaden i avdragsmöjlighet i skattesystemet föregnahemsägaren.Regeringen får återkomma till frågan om det skall utgå någoträntebidrag . Men tanken på en successiv avvecklingligger bakom propositionen. Vi pratar nu om de olikaårgångarna, dvs. den nybyggnation som sker 1993, 1994 osv.Bild 15Den här bilden visar ett annat sätt att se på det hela. På denhorisontella axeln finns de olika årgångarna, dvs.produktionsåren, 1993, 1994 och 1995. Sedan ser vi bidragsåren1993--2000 för hyres-och bostadsrätterna.Bild 16Vad ger ett sådant förslag för statskassan?