bet · GG01JoU19 · 1992-05-12 00:00:00 — Enligt motionären i motion Jo90(nyd) yrkande2bör koldioxidskatten inte höjas.Enligt motion Jo86(s) yrkande7 bör isin prövning enligt miljöskyddslagen även beakta deenergiintensiva industriernas koldioxidutsläpp ochenergianvändning. Motionären i motion Jo88(-) yrkande17anser att nämnden bör pröva även energiförbrukningen enligtmiljöskyddslagen.Utskottets övervägandenUtgångspunkterna för svensk del i det fortsatta arbetet medatt begränsa globala klimatförändringar ärenergiöverenskommelsen från år1991 och klimatkonventionensåtaganden. Stor betydelse har också nya forskningsresultat och ivilken takt och till vilka kostnader andra länder vidtarkonkreta åtgärder. I klimatkonventionen läggs ett särskiltansvar på industriländerna genom att dessa länder har åtagit sigatt anta nationella strategier och åtgärder för att begränsautsläppen av klimatgaser. Vid den närmare utformningen av ensvensk klimatstrategi måste emellertid jämförelser göras medfaktiskt vidtagna åtgärder i andra länder för att undvika attSverige påtar sig en väsentligt större ekonomisk börda än vårakonkurrentländer. Som miljöministern anför innebärbestämmelserna i klimatkonventionen inte några direkta krav påomorientering eller preciseringar av den hittillsvarande svenskaklimatpolitiken. En strategi utformad på ett kostnadseffektivtsätt och med generella styrmedel i form av t.ex.koldioxidskatter som centrala inslag är enligt utskottets meningväl ägnad att utgöra grund för det fortsatta arbetet medbegränsning av globala klimatförändringar.Det kan konstateras att har minskat sina utsläpp av koldioxid medca40% och dessutom infört en koldioxidbeskattning, somligger väsentligt högre än den föreslagna EG-nivån. I sinrapport mot klimatförändringar (nr4120) åberoparNaturvårdsverket beräkningar som visar att det finns godamöjligheter att till år2000 stabilisera de nationellautsläppen på 1990års nivå. Till grund för Naturvårdsverketsbedömningar ligger prognoser som visat relativt höga utsläpp.Enligt vad utskottet erfarit har senare prognoser visat attutsläppen kan antas bli väsentligt lägre till följd avjusteringar av de antaganden som gjorts om tillväxten.Som anförts ovan är det av stor betydelse vilka kostnaderandra länders åtgärder medför. beräkningarvisar emellertid också att en stabilisering avkoldioxidutsläppen inte ger några större effekter påbruttonationalprodukt och bruttonationalinkomst oavsett ommotsvarande åtgärder vidtas i andra länder. Utskottet delarsåledes inte de farhågor som framförs i motion Jo90 ochavstyrker mot denna bakgrund motionens yrkande1 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottet anslutersig till miljöministerns bedömning vad gäller mål och utformningav en nationell strategi. Koldioxidutsläppen från fossilautsläpp bör således i enlighet med klimatkonventionenstabiliseras år 2000 till 1990års nivå för att därefterminska, vilket innebär såväl en precisering som en skärpning förSveriges del av de åtaganden som konventionen innebär. Med dettauttalande finner utskottet att syftet med motionerna Jo91yrkande2 och Jo677 yrkande1 kan anses tillgodosett.Motionsyrkandena bör inte medföra någon vidare åtgärd frånriksdagens sida.Utskottet delar den oro för de globala klimatförändringarnasom kommer till uttryck i motion Jo92 men anser, vilketutskottet också anfört ovan, att regeringens förslag utgör engod grund för en fortsatt hög ambitionsnivå i det svenskaklimatarbetet. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett atttillmötesgå motionens yrkande1 om ett särskilt uttalande om enminskning av koldioxidutsläppen före år2000. Motionsyrkandetavstyrks.Som anförs i propositionen är den enda åtgärd som varaktigtkan minska risken för klimatförändringar en global minskning avkoldioxidutsläppen med ca50--. Debeslut som på såväl lång som kort sikt blir nödvändiga för attuppnå detta mål kommer att även för del innebära enomfattande omställning av samhällsstrukturen och öka kraven påen kostnadseffektiv utformning av klimatpolitiken. Härvidlagutgör en långsiktig planering ett nödvändigt instrument för attunderlätta omställningen och minska anpassningskostnaderna. Detär därför enligt utskottets mening av vikt att snarastfastställa mål för klimatarbetet efter år2000 och utarbetaförslag om åtgärder för att nå dessa mål. En tidig omställningtorde också innebära ekonomiska fördelar för de ländersom tidigt börjat ställa om sina system. Som anförs ipropositionen skall åtgärdsprogram för att minska utsläppen avväxthusgaser utgöra en integrerad del av det framtidasamhällsbyggandet och i arbetet med att miljöanpassa olikasamhällsaktiviteter. Klimataspekterna bör beaktas ingående införenergi- och transportsystemens framtida utbyggnad samtbostädernas och arbetsplatsernas lokalisering och utformning ochbli en drivkraft för den tekniska utvecklingen. För attunderlätta den omfattande omställning av samhällsstrukturen somkrävs och för att minska anpassningskostnaderna bör,vilket även framhålls av miljöministern, de generella styrmedlenkompletteras med riktade insatser främst inom energi- ochtransportområdena. I detta syfte har kommunikationsministernnyligen uppdragit åt en särskild utredare att göra fördjupadestudier för åtgärder beträffande transportsektorn (dir.1993:40). Motsvarande utredning aviseras beträffande förnybaraenergikällor och jord- och skogsbrukets bidrag till ett minskatnettoutsläpp av koldioxid. Som framgår av utskottets redogörelsehar regeringen redan inlett arbetet med klimatfrågorna efterår2000. Innan vidare erfarenheter gjorts finner utskottet detinte meningsfullt att, utöver den föreslagna stabiliseringen avutsläppen fram till år2000, fastställa ytterligarekvantitativa mål. Utskottet utgår emellertid ifrån att desynpunkter som framförs i motion Jo91 yrkande3 kommer att blitillgodosedda utan något särskilt uttalande från sidaoch föreslår att motionsyrkandet lämnas utan vidare åtgärd.Med det ovan anförda finner utskottet syftet med motionernaJo87 yrkande1 och Jo677 yrkandena2 och3 i allt väsentligttillgodosett. Inte heller dessa motionsyrkanden bör påkallanågon vidare åtgärd.Med anledning av motion Jo88 vill utskottet, utöver vad som itillämpliga delar anförts ovan, erinra om att det s.k.sektorsansvaret för miljön och vården av naturresurserna somslogs fast av omfattar även klimatfrågornaoch innebär ett ansvar för såväl näringsidkare som myndighetersom driver verksamhet att anpassa sig till de fastlagdamiljömålen (prop.1990/91:90, JoU30, rskr.338). Med dessauttalanden avstyrker utskottet motion Jo88 yrkande6.Hösten 1992 redogjorde utskottet för det arbete som bådenationellt och internationellt pågår på luftvårdsområdet och somför del lades fast i miljöpolitiska beslutvåren (1992/93:JoU5). När det gäller kväveoxidutsläppenkommer det s.k. kväveoxidprotokollet inomramen för ECE:s konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar att omförhandlas. Vid undertecknandet avprotokollet anslöt sig , liksom flertaletvästeuropeiska konventionsparter, till det mest vittgående av detre alternativen, vilket innebär en 30-procentig reduktion av deårliga kväveoxidutsläppen till år1995. Enligt vad utskottetinhämtat är de svenska ambitionerna inför höstens förhandlingaratt uppnå beslut om ytterligare skärpning av utsläppsgränserna.Beträffande svavelutsläppen har uppnått den80-procentiga minskning av de årliga utsläppen som åtagandetenligt det s.k. svavelprotokollet från år1985 innebar. Av ettpressmeddelande framgår, att miljöministern vid den europeiskamiljöministerkonferensen i uppmanade denärvarande ministrarna att verka för ett snabbt resultat vidförhandlingarna om ett nytt protokoll. Utskottet förutsätter attSverige också fortsättningsvis kommer att spela en pådrivanderoll i arbetet med att nedbringa även svavelutsläppen. Detanförda innebär enligt utskottets mening att syftet med motionJo639 yrkandena1 och2 kommer att bli tillgodosett utan någotsärskilt uttalande i frågan. Motionsyrkandena avstyrks.I enlighet med energiöverenskommelsen år1991 bör den svenskaenergipolitiken utformas så att den stimulerar en ekonomisktförsvarbar utbyggnad av ny kraft som är grundad på förnybaraenergislag och som utnyttjar teknik med hög energieffektivitet,t.ex. Det är enligt utskottets mening angeläget attde investeringar som görs i kraftvärmen i ökad utsträckningbaseras på användning av biobränslen, vilket främjas genom detinvesteringsbidrag för biobränslekraftvärme som infördesår1991. Som anförs i propositionen skulle en koldioxidskatt påelproduktionen ytterligare stärka biobränslenas konkurrenskrafti ny kraftproduktion. En sådan skatt skulle också medverka viss minskning av koldioxidutsläppen och uppmuntranyinvesteringar i biobränslebaserad elproduktionskapacitet. Godaskäl talar således enligt utskottets mening för införande av enkoldioxidskatt i enlighet med vad som anförs i propositionen. Ilikhet med miljöministern anser utskottet att skatten bör gällaendast nya anläggningar, uppgå till 8öre/kg koldioxid och utgåfr.o.m. Med detta ställningstagandeavstyrker utskottet motion Jo90 yrkande2.En särskild arbetsgrupp i arbetar förnärvarande med en översyn av kraftvärmens beskattning. Somanförs i propositionen bör koldioxidbeskattningen ielproduktionen beredas vidare inom denna grupp. Därvid torde deolika förslag om koldioxid- och energibeskattning som framförseller hänvisas till i motionerna Jo87 yrkandena 3 och4 ochJo88 yrkandena 3, 7 och 20 komma att övervägas. Med det anfördaavstyrker utskottet motionsyrkandena i den mån de inte kan ansestillgodosedda.Med hänvisning till en motion från Socialdemokraterna omförslag om energibeskattning av industrin, vilken behandlas iannat utskott, framförs i motion Jo86 yrkande6 från sammaparti synpunkter till stöd för detta förslag. Med hänvisningtill vad utskottet anfört ovan avstyrks även dettamotionsyrkande.I likhet med motionärerna i motion Jo91 ser utskottet mångafördelar från effektivitetssynpunkt när det gäller s.k. jointimplementation. Utskottet anser emellertid att de synpunkter somframförs i motionen kan uppmärksammas utan något särskiltriksdagens uttalande i frågan. Motionens yrkande4 avstyrks iden mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett med vadutskottet anfört.Hösten 1992 behandlade utskottet förslag med den inriktningsom framläggs i motion Jo676 om begränsning avluftföroreningarna i . I betänkandet redogjordeutskottet utförligt för de åtgärder som i olika avseendenvidtagits och övervägs för att komma till rätta med de problemsom beskrivs i motionen (1992/93:JoU5). Utskottet vill ävenhänvisa till ställningstaganden våren1991 tillmiljöpolitikens inriktning bl.a. vad gäller luftföroreningar ochmiljön i våra tätorter (prop.1990/91:90, JoU30, rskr.338).Med det anförda avstyrker utskottet motionens yrkande12.Miljöskyddskommittén har framlagt sitt förslag ommiljöbalk (SOU1993:27). Där föreslås i 2kap. 5§ att vadsom gäller hushållning med naturresurser också skall gällahushållning med energi, vilket bl.a. innebär attaktsamhetsreglerna i 3kap. föreslås gälla ävenenergiförbrukning. Konsekvensbeskrivningen i den del den skallbeskriva varje alternativs väsentliga konsekvenser för miljön,hälsan och hushållningen med naturresurser kommer därmed attomfatta även energianvändningen. Förslaget bereds iregeringskansliet. Det anförda innebär att motionerna Jo86yrkande7 och Jo88 yrkande17 torde komma att blitillgodosedda utan något särskilt uttalande från riksdagenssida. Motionsyrkandena avstyrks.Det fortsatta internationella samarbetet på klimatområdetPropositionenMiljöministern betonar att tillsammans med övrigaindustriländer har ett särskilt ansvar för att ge klimatfråganen framskjuten plats i det internationella samarbetet ochsärskilt i relation till de utvecklingsländer där effekterna aveventuella klimatförändringar kan förväntas bli särskiltallvarliga. Biståndsministern avser att utfärda särskildariktlinjer till SIDA, BITS (Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete) och SAREC (Styrelsen föru-landsforskning) om att klimataspekterna skall beaktas i detsvenska biståndet.I enlighet med energiöverenskommelsen har eftersträvatett samarbete med EG och EFTA-länderna för att få till stånd enstabilisering av de totala västeuropeiska koldioxidutsläppen ochen utveckling av kostnadseffektiva styrmedel. Miljöministernanser det ytterst angeläget att verkar pådrivande föratt få till stånd en kostnadseffektiv europeisk strategi för attbegränsa koldioxidutsläppen innefattande bl.a. miniminivåer fören koldioxidskatt. kommer att söka uppnå deltagande iEG:s program för att utveckla förnybara energikällor ocheffektivisera energisystemen. deltar även i ECE:sprogram Energy Efficiency2000 som avser att stärka samarbetetmellan de väst- och östeuropeiska länderna på energiområdet. Vadgäller trafikfrågorna bör aktivt driva på arbetet medatt få till stånd effektiva gemensamma regler för utsläpp avkoldioxid från i första hand lätta fordon inom EG. Vidare bör vifölja och driva utvecklingen inom EG i fråga om övergång tillenergisnåla hushållsapparaterm.m.Förberedelserna inför den första partskonferensen iklimatkonventionen har redan påbörjats i denförhandlingskommitté som på mandat från FN:s generalförsamlingförhandlat fram klimatkonventionen.Miljöministern anser det angeläget att den svenska medverkan iIPCC (Intergovernmental Panel of Climate Change, FN:sklimatpanel) kan vidmakthållas på en ambitiös nivå såväl när detgäller att bidra med forskningsresultat om det globalaklimatsystemet som att medverka i analyser av åtgärdsstrategier.En inventering av pågående svensk forskning med anknytning tillklimatområdet bör genomföras. bör vidöversynen av konventionsåtagandena verka för attindustriländerna gemensamt åtar sig att minska utsläppen avkoldioxid och andra växthusgaser eller utsläppen avkoldioxidekvivalenter enligt en preciserad tidtabell.Industriländernas gemensamma åtaganden bör vidare fördelas påett kostnadseffektivt och rättvist sätt mellan industriländerna.Sverige bör verka för att ekonomiska styrmedel, i första handlikformiga koldioxid- och energiskatter för allasamhällssektorer, införs gemensamt. Möjligheterna attlångsiktigt införa ett system med överlåtbara kvoter börytterligare analyseras. bör även verka för att konkretaåtgärdsplaner och kvantitativa åtaganden fastställs för så mångaländer som möjligt.Inom har ett stort antal projektberöringspunkter till klimatområdet. Det är enligtmiljöministern angeläget att samordna nordiska insatser t.ex.när det gäller att bedöma framtida klimatförändringars effekterpå klimatet i våra länder. Det är också angeläget att studerahur vi i det framtida nordiska elsamarbetet kan ta till vara defördelar ett optimalt utnyttjande av de sammantagna nordiskaelproduktionsresurserna innebär. En sådan gemensam studie harredan föreslagits inom Nordiska rådet.MotionernaSocialdemokraterna begär i motion Jo86 yrkande1 attregeringen tar initiativ till en studie av hur enskilda länderpåverkas av befarade klimatförändringar och de anpassningar somkan behövas inom t.ex. jordbruket. I motion Jo91(kds)yrkande1 framhålls behovet av att i biståndspolitiken beaktanödvändigheten av att i främja teknikutveckling,skogsplantering m.fl. åtgärder som motverkar växthuseffekten. Imotion Jo92 yrkande2 från samma parti betonas vikten av mindreförbränning och återbeskogning i . Åtgärder motskogsskövlingen i begärs i motion U645(v) yrkande3.Enligt motion Fi211 (nyd) yrkande27 bör miljösatsningar iförsta hand inriktas mot våra grannar i Östersjöområdet.I motion Jo88(-) yrkande1 efterlyses ett svenskt initiativi syfte att genomföra en internationell koldioxidbeskattning.Vänsterpartiet begär i motion Jo639 yrkande3 att den svenskaregeringen tillsammans med inleder förhandlingarmed den brittiska regeringen i syfte att snabbtreducera de brittiska försurande luftföroreningarna. Enligtmotionärerna i motion Jo649(s) yrkande1 bör arbetamålmedvetet för att effekterna av gränsöverskridandeluftföroreningar från andra länder minimeras. I motionJo703(s) yrkande1 framhålls att de europeiska avtalen ombegränsningar av svavel- och kväveutsläpp behöver byggas ut ochatt bör ingå internationella överenskommelser omutsläppsbegränsningar och internationellt bindandeöverenskommelser för att minska svavelutsläppen från fartyg.Utskottets övervägandenI likhet med miljöministern vill utskottet betona detsärskilda ansvar som tillsammans med övrigaindustriländer har för att ge klimatfrågan en framskjuten platsi det internationella samarbetet. Detta gäller särskilt irelation till de utvecklingsländer där effekterna av eventuellaklimatförändringar kan förväntas bli särskilt allvarliga. Somframgår av propositionen avser biståndsministern att utfärdasärskilda riktlinjer till SIDA, BITS och SAREC om attklimataspekterna skall beaktas i det svenska biståndet. Medanledning av motion Jo86 vill utskottet framhålla att artikel4i klimatkonventionen ålägger parterna att på olika sätt stödjade utvecklingsländer som är särskilt utsatta förklimatförändringar. Vid partskonferensens första möte kommerbl.a. industriländernas politik och åtgärder för att uppfyllaåtagandena enligt artikel 4 att granskas. Utskottet förutsätterhärvidlag att kommer att verka pådrivande i olika frågorom artikelns genomförande. Något särskilt uttalande i enlighetmed motion Jo86 yrkande1 finner utskottet emellertid intepåkallat. Motionsyrkandet avstyrks i den mån det inte kan ansestillgodosett med vad utskottet anfört.Utrikesutskottet har i sitt yttrande över propositionen jämtevissa motioner om internationella skogsfrågor bl.a. anförtföljande:Vid FN:s konferens om miljö och utveckling i ijuni 1992 antogs tre grundläggande texter, nämligenRiodeklarationen om miljö och utveckling, samtSkogsprinciperna. I det sistnämnda dokumentet ges grundlägganderiktlinjer för ett hållbart utnyttjande av världens skogar.Skogens alla funktioner skall skyddas. Finansiella resurser ochkunskaper skall ställas till förfogande för med storaskogstillgångar för att de skall kunna hindra skövling ochövergå till ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Handelspolitiskaåtgärder på skogsområdet måste vara förenliga medinternationella avtal.I detta sammanhang vill utskottet peka på att SIDA inom ramenför särskilda miljöinsatser stöder projekt som gäller föryngringav skog, byskogmetodik och global skogsinventering. SIDA stöderockså ett projekt som initierats av , UNDP (FN:sutvecklingsprogram United Nations Development Programme), FAOoch WRI () -- Tropical Forestry ActionPlan. Ett huvudmål för detta projekt var inledningsvis attminska avskogningen. Ett annat viktigt mål är ett uthålligtutnyttjande av skogsresurser.Utskottet vill understryka att insatser för att hindraskövling och underlätta övergång till ett långsiktigt hållbartskogsbruk bör vara en viktig del av svensk biståndspolitik.Enligt utskottets mening bör i detta sammanhang ävenuppmärksammas de problem på skogsområdet som finns i Östeuropa.Med det anförda anser utskottet att motionerna U645 (v)yrkande 3, Jo91(kds) yrkande1 och Jo92 yrkande2 kanbesvaras.I likhet med utrikesutskottet vill jordbruksutskottet betonaatt det, som en viktig del i svensk biståndspolitik, även böringå insatser för att hindra skövling och underlätta övergångtill ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Som utrikesutskottetanför bör i detta sammanhang även uppmärksammas de problem påskogsområdet som finns i . Med hänvisning till detexter som antogs vid om miljö och utveckling ochtill de projekt som SIDA stöder inom ramen för särskildamiljöinsatser och som utrikesutskottet har redogjort för ovanansluter sig utskottet till utrikesutskottets bedömningbeträffande motionerna Jo91 yrkande 1, Jo92 yrkande 2 och U645yrkande3. Motionsyrkandena avstyrks således.I enlighet med energiöverenskommelsen har Sverigeeftersträvat samarbete med EG och EFTA-staterna för att få tillstånd en stabilisering av de totala västeuropeiskakoldioxidutsläppen och en utveckling av kostnadseffektivastyrmedel. Utskottet ansluter sig till miljöministerns bedömningom det ytterst angelägna i att verkar pådrivande för attfå till stånd en kostnadseffektiv europeisk strategi som syftartill att begränsa koldioxidutsläppen och som innefattar bl.a.miniminivåer för en koldioxidskatt. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo88 yrkande1 i allt väsentligttillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Som ovan anförts behandlade utskottet frågor ominternationellt luftvårdsarbete (1992/93:JoU5). När det gällerdet internationella arbetet med minskning av kväveoxid- ochsvavelutsläppen förutsätter utskottet att i kommandeförhandlingar liksom kommer att verka pådrivande även idetta arbete. Inom ramen för ECE:s konvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar godkände i oktober1992 protokollet om organiska flyktiga ämnen där , liksomflertalet västeuropeiska konventionsparter, har anslutit sigtill det mest vittgående av de tre alternativen, vilket innebären 30-procentig reduktion av de årliga utsläppen till år1999.Förhandlingar skall enligt protokollet inledas om ytterligareminskningar (prop.1991/92:171, 1992/93:JoU2, rskr.11). Närdet gäller utsläpp från fartyg pågår arbete inom deninternationella sjöfartsorganisationen (), HELCOM () och EGmed regler om fartygens utsläpp till luft. Bl.a. har det inomHELCOM uttalats att bör eftersträva attinternationella regler om förorening från fartyg även innehållerregler om maximering av svavelhalten i fartygsbränsle. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att EG år1992 antog ettdirektiv, varigenom svavelhalten i fartygsbränsle för bruk inomEG minskar till 0,i ett första steg. Utskottet vill ävenerinra om att kommunikationsministern i årets budgetproposition,bilaga7, uttalar att, i avvaktan på en samlad internationellreglering, förutsättningarna för bilaterala avtal beträffandesvavelutsläppen inom färjetrafiken i närområde börundersökas. Med det anförda finner utskottet att syftet medmotionerna Jo649 yrkande1 och Jo703 yrkande1 kan tillgodosesutan något särskilt uttalande i frågan. Motionsyrkandenaavstyrks.Som utskottet konstaterade föreligger enbetydande politisk enighet om miljöproblemens omfattning ochkaraktär. Målen för den svenska miljöpolitiken är giltiga ocksåför agerande i det internationella miljösamarbetet, därvårt land traditionellt har spelat en pådrivande roll(1991/92:JoU18 och 1992/93:JoU5). När det gäller svavelutsläppfrån bl.a. vill utskottet erinra om att förländerna inom EG gäller direktiv om utsläpp från storaförbränningsanläggningar. Utskottet har vidare inhämtat attarbete pågår för att få till stånd ett nytt svavelprotokoll somskall vara effektrelaterat till kritiska belastningsgränser iekosystemen. I detta sammanhang vill utskottet erinra ommiljöministerns uttalande om vikten av ett snabbtförhandlingsresultat (prop.s.36). I övrigt hänvisas till detarbete som pågår inom EG, där har uttalat sin avsikt attaktivt driva på arbetet med att få till stånd effektivagemensamma regler för utsläpp av koldioxid från i första handlätta fordon. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo639yrkande3 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Våren 1992 aviserades i kompletteringspropositionen enavsättning om 500miljoner kronor för att finansiera bl.a.energiinsatser i de baltiska staterna och . Idecember1992 beslutade dels att för budgetåret1992/93 anvisa 186,9miljoner kronor för detta ändamål, dels omett åtgärdsprogram för (prop.1992/93:99,JoU11, rskr.138). Med hänvisning härtill och till de förslagsom framläggs i den nu aktuella propositionen avstyrkerutskottet motion Fi211 yrkande27 i den mån motionsyrkandetinte kan anses tillgodosett.Fortsatta åtgärder mot klimatförändringarPropositionenEnligt miljöministern bör en vetenskaplig samordningsgrupp förklimatrelaterad forskning och utveckling inrättas. Gruppen börfå i uppgift att samordna svensk klimatrelaterad forskning närdet gäller såväl naturvetenskapliga, tekniska som ekonomiska ochsociala aspekter.