bet · GG01JoU3 · 1992-11-03 00:00:00 — I betänkandet behandlas sammanlagt 41 motionsyrkanden omnaturvården, väckta . Motionerna är behandladeunder rubrikerna Allemansrätten, Våtmarksskydd, Naturreservat,Biologisk mångfald, Lokala miljöfrågor, Stranderosion,Strandstädning, Skoterförbud och Miljöskyddsområde. Samtligamotioner avstyrks av utskottet, mestadels med hänvisning tillatt de problem som tas upp behandlats i samband med 1991 årsmiljöpolitiska beslut resp. utreds av vederbörande myndighetereller bereds i regeringens kansli.Till betänkandet har fogats tre reservationer (s) och ettsärskilt yttrande. 1991/92:T221 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värnandet om allemansrätten.1991/92:A484 av och () vari yrkas11. att hos regeringen begär förslag om inrättandeav miljöskyddsområde för Älvdalsbäckenet.1991/92:Jo601 av och () variyrkas1. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att, enligt vad i motionen anförts, utreda hurkustkommunerna långsiktigt skall hjälpas att lösa problemen mednedsmutsningen från och Kattegatt.1991/92:Jo611 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inrättande av en dikningsdatabank.1991/92:Jo612 av m.fl.(s) vari yrkas41. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge utredningen om grundlagsskydd föräganderätten tilläggsdirektiv om hur allemansrätten m.m. skalltillgodoses i ett läge då äganderätten avses bli stärkt,42. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör redovisa sininställning till en kampanj till försvar för allemansrätten,43. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag om principer för intrångsersättning isamband med naturvårdshänsyn,52. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skynda på arbetet med att skyddavåtmarker.1991/92:Jo614 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allemansrätten.1991/92:Jo615 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning gällande allemansrätten.1991/92:Jo617 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående särskilt miljöskydd för Stockholmsgröna lungor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående en särskild storstadslagstiftningför att skydda ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående som naturreservat,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående Hanstaområdet som naturreservat,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående skyddet av ----NorraDjurgården.1991/92:Jo619 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom begränsningar när det gäller antalet naturreservat ochnaturvårdsområden.1991/92:Jo622 av Per m.fl.(s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder mot sanderosion m.m.1991/92:Jo623 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en reglering av skoteråkandet.1991/92:Jo627 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av utredning och åtgärder angåendetill allemansrätten hörande frågor.1991/92:Jo640 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt engagemang i ett planerat projektför att lösa erosionsproblem i strandbad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning avseende erosions- ochstrandskyddsproblematik m.m.1991/92:Jo653 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom insatser mot stranderosion i Ystads kommun.1991/92:Jo656 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statligt stöd till strandstädningen.1991/92:Jo659 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsbidrag till strandstädning iGöteborgs och län och i län.1991/92:Jo669 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgrundläggande forskning, konsekvensstudier samt skydd avsumpskogar.1991/92:Jo670 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillägg till den svenska CW-listan till skydd för våtmarker iinre delen av och Lundåkrabukten.1991/92:Jo671 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av naturvårdslagens bestämmelse omstrandskydd.1991/92:Jo672 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skydd för eklandskapet samt ängs- ochhagmarker i län.1991/92:Jo673 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att upprätta ennationell naturvårdsstrategi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ny översyn av naturvårdslagstiftningen isyfte att tydliggöra en ekologisk grundsyn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regler för biotopskydd bör utformas såatt de ger möjlighet för länsstyrelserna att genom generellaregler skydda områden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ansvaret för skydd av skogligabiotoper bör ligga på länsstyrelserna,9. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att genomföra en utvärdering av detnaturvårdsinriktade arbetet på nivå, i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot användande av vattenskotrar,s.k. jet-skis.1991/92:Jo674 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ägar- och ersättningsfrågorna alltidskall vara fullt utredda innan nya reservat bildas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbytesmark vid reservatsbildningar.1991/92:Jo677 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att se över lagstiftningenså att utrotningshotade groddjur ges ett varaktigt skydd.1991/92:Jo683 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn med förslag till kompletteringoch ändring av gällande lagstiftning om körning med snöskoter ienlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:Jo690 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skydd för känsliga naturområden,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om öppna landskap, ängs- och hagmark,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi övrigt anförts om skydd för miljön i . I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner omnaturvårdspolitiken från allmänna motionstiden . Motionernatas i det följande upp ämnesvis.AllemansrättenMotionernaI sju motionsyrkanden väcks frågor om allemansrätten. Enligtmotion T221(s) yrkande5 bör göra etttillkännagivande om värnandet av allemansrätten. Motionärernahävdar att "denna urgamla sedvänja är en omistlig del av vårtkulturarv och måste skyddas mot alla angrepp frånmarknadsliberalers profithunger". Enligt den socialdemokratiskapartimotionen Jo612 yrkande41 bör utredningen omgrundlagsskydd för äganderätten ges tilläggsdirektiv om hurallemansrätten (inkl. strandskydd) m.m. skall tillgodoses i ettläge då äganderätten avses bli stärkt. I samma motion begärs enredovisning av regeringen om dennas inställning till en kampanjtill försvar för allemansrätten (yrkande42). Yrkandet börenligt motionen ses mot bakgrund av att den borgerligaregeringen inte fört vidare ett arbete som startats avs-regeringen med inbjudan till folkrörelser,intresseorganisationer m.fl. till en nationell kampanj tillförsvar för allemansrätten.I tre motioner begärs förslag till lagstiftning resp.utredning i den riktningen om allemansrätten. I motionJo614(c) hänvisas till den ökade internationaliseringen ochnärmandet till EG. Enligt motion Jo615(c) bör lagstiftning skei likhet med vad som gjorts i . Många turister fårfelaktiga uppgifter i resebroschyrerna, anser motionärerna. Äveni motion Jo627(v) begärs utredning och åtgärder angåendefrågor som hör till allemansrätten. Enligt motionen är norrmänsoch polackers och även tyskars bärplockning -- då destannar -- inte förenliga med allemansrätten utanbör snarare betraktas som ren näringsverksamhet.I motion Jo671 (s) yrkas på ett tillkännagivande om ändring avnaturvårdslagens bestämmelser om strandskydd. Vid tillämpningenav strandskyddsreglerna är det viktigt att den lokala ochregionala kunskapen om området får väga tungt, ansermotionärerna. När det gäller tättbebyggda områden i södra delenav är en skärpning motiverad, medan det enligt motionenkan finnas skäl för en generösare tillämpning i andra delar avlandet.Utskottets övervägandenFrågor om allemansrättens innehåll och förslag omformalisering av detta rättsinstitut har behandlats av riksdagenvid snart sagt varje . Våren 1991anförde utskottet bl.a. följande.Allemansrätten är en tillgång som det ligger i hela landetsintresse att slå vakt om. Utskottet erinrar om att det rör sigom en sedvanerätt som är tämligen speciell för och somsaknar direkt motsvarighet i övriga . I 1§naturvårdslagen (1964:822; NVL) uttalas att "naturen utgör ennationell tillgång som skall skyddas och vårdas. Den ärtillgänglig för alla enligt allemansrätten." Någon närmaredefinition av allemansrättens innehåll ges ej i lagen. I stortbrukar man med allemansrätten avse friheten för envar att färdastill fots över annans mark och att under en kortare tiduppehålla sig där, om det inte är fråga om tomt eller planteringeller över huvud om mark som kan skadas av beträdandet, samt attdär plocka blommor, bär och svamp. Det har rått betydandepolitisk enighet om att de rättigheter och skyldigheter försåväl markägare som gemene man, vilka omfattas av allemansrättenicke lämpligen bör detaljregleras i lagstiftningen. Närbegreppet infördes i naturvårdslagens portalparagraf fanndepartementschefen att en lagstiftning om denna rätts innehållskulle kunna leda till många svårbedömda tvister iskälighetsfrågor där olägenheterna inte ansågs vara större änatt de kunde övervinnas med upplysning och uppmaning tillhänsyn. följde regeringens förslag (prop. 1974:166,JoU52).Mot den angivna bakgrunden avslog motioner omdetaljreglering av allemansrätten (1990/91:JoU30 s.195f. ).Utskottet har icke ändrat uppfattning i detta avseende ochavstyrker således motionerna Jo614, Jo615 och Jo627.Utskottet har erfarit att Kommittén med uppdrag att utredafrågan om grundlagsskydd för äganderätten m.m. på eget initiativtagit upp frågan om allemansrättens inverkan på äganderättensgränser. Därmed synes syftet med yrkande41 i motion Jo612huvudsakligen tillgodosett, och någon ytterligare riksdagensåtgärd påkallas alltså inte. Utskottet utgår från att enförstärkning av äganderätten är fullt möjlig att genomföra utanatt detta inkräktar på allemansrätten.Det anförda innebär att även motion T221 yrkande5 böravslås.Utskottet vill i detta sammanhang något beröra enfrågeställning som aktualiserats under den offentliga debatt somförs om följdverkningarna av en framtida svensk EG-anslutning.Det har yppats farhågor för att i en eventuellrättslig tvist skulle kunna finna att den svenska allemansrättenbegränsar äganderätten på ett sätt som är oförenligt medEG-rätten. Enligt utskottets mening saknar dessa farhågor grund.Utskottet vill för det första erinra om att allemansrättengäller för envar. Den är inte begränsad till att gälla enbartsvenska medborgare. Vidare skall enligt art.222 i Romfördragetdetta fördrag inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternasegendomsordning. Ett motsvarande stadgande återfinns i art.125i EES-avtalet.Vad avser den kampanj till försvar för allemansrätten somåberopas i motion Jo612 yrkande42 har utskottet inhämtatföljande.Regeringen gav iuppgift att samordna informationen omrättigheter och skyldigheter i samband med allemansrätten.Regeringen ställde 250000kr till verketsförfogande för uppdraget. Tillskottet har använts för att utökaoch förstärka det informationsarbete med allemansrätten somverket kontinuerligt bedriver.Naturvårdsverket har i skrivelse till regeringenlämnat en redogörelse över de informationsinsatser somgenomförts under budgetåret. Av skrivelsen framgår att verkettillskrivit ett stort antal myndigheter och organisationer ochuppmanat dessa att delta i en gemensam aktion för att upplysasvenska och utländska turister om rättigheter och skyldigheterenligt allemansrätten. De medverkande har erhållitNaturvårdsverkets informationsmaterial utan kostnad. Annonseringhar skett i TV i och i samt i videoprogram pårestauranger. Utländska turister på väg till har fåtttryckt information. Verket har kontaktat för attföra ut adekvat kunskap till invandrare och flyktingar. Förnärvarande följs arbetet upp genom en enkätundersökning tillkommuner och organisationer vilken kommer att utmynna i ettrådslag. förutser enligt skrivelsen fortsattstort behov av information, utbildning och konkreta praktiskaåtgärder på olika nivåer för att motverka fortsatt missbruk avallemansrätten.Utskottet delar mening att det torde finnasett fortsatt stort behov av information m.m. för att värnaallemansrätten. Utskottet utgår från att det även ifortsättningen görs insatser av det slag som beskrivs iredogörelsen, anpassade efter det behov som bedöms föreligga.Motionärernas syfte synes därmed i stort sett tillgodosett, ochnågot särskilt riksdagsuttalande med anledning av motion Jo612yrkande42 är ej påkallat.Naturvårdslagens strandskyddsregler syftar till att skyddaallmänhetens tillgång till stränderna för bad och friluftsliv.Inom strandskyddsområde råder byggnads- och anläggningsförbud.Länsstyrelsen kan utvidga strandskyddsområdet men också gedispens från byggnadsförbud m.m. Endast om särskilda skälföreligger kan undantag från strandskyddsbestämmelserna medges,och denna undantagsmöjlighet tillämpas restriktivt.Bestämmelserna har setts över av ,. Utredningens förslag genomfördes i 1991 årsmiljöpolitiska beslut (prop.1990/91:90, JoU30).Naturvårdslagens strandskyddsbestämmelser ändrades så attbeviljad dispens numera är tidsbegränsad, och en möjlighetinfördes till undantag från kravet på dispens för bl.a.komplementbyggnader till befintlig bebyggelse.Regeringen har givit länsstyrelserna i ,och i uppdrag att inom ramen förgällande strandskyddslagstiftning klarlägga förutsättningarnaför en mer flexibel tilllämpning av strandskyddet iglesbygderna. Strandskyddsreglerna är även föremål för översyninom (ME1989:04). Med hänsyn till attfrågan alltså utreds avstyrker utskottet motion Jo671.VåtmarksskyddMotionernaI motion Jo611 (v) begärs inrättande av en dikningsdatabank.Motionären anser det nödvändigt med en ökad faktainsamling ochdokumentation av dikningsföretag som lämpar sig för studier.Arbetet bör börja , förslagsvis i . Imotion Jo612(s) erinras om att har fått iuppdrag att i samråd med och Jordbruksverketföreslå områden i landet som skall undantas fråndikningsåtgärder. Regeringen bör påskynda arbetet och redovisaför hur långt detta arbete har kommit (yrkande52).I motion Jo669 (fp) begärs ett tillkännagivande omgrundläggande forskning, konsekvensstudier samt skydd avsumpskogar. Motionären anser att i stort settlämnar sumpskogarna därhän i de pågående våtmarksinventeringarnaoch koncentrerar sig på öppna myrar trots att den årligaexploateringen av myrmark i landet bara torde uppgå till entiondel av arealen sumpskog som dikas. Sumpskogarna saknar dockinte bevarandevärden, anför motionären.Enligt motion Jo670 (fp) bör ett tillägg göras i den svenskaCW-listan till skydd för våtmarker i inre delen av Skäldervikenoch . Dessa utgör grunda havsområden medangränsande strandängsområden vilka till stor del ännu utgörs avbetade havsstrandängar omväxlande med andra typer avängsmarker.Utskottets övervägandenRedan år 1977 uppdrog regeringen åt () att genomföra en översiktlig inventering av de svenskavåtmarkerna. En första genomgång av befintliga kunskaperpublicerades (SNV PM 1181--1184). genomförde SNVen s.k. anspråkskartering (SNV PM1384). En försöksinventeringmed beskrivning av metod för våtmarksinventering (VMI)publicerades (SNV PM 1680--1683). Därefter har arbetet medVMI fortsatt länsvis. Elva län är klara. Sammanfattningsvisskall genom VMI samtliga våtmarker över en viss storlek (t.ex.10ha) inventeras för att bilda ett godtagbart underlag förtillämpning av olika naturvårdskriterier. Högt klassade objektskall inventeras mera noggrant, och en kunskapsbas skallframställas för att utgöra underlag för beslut i ärenden som rörvåtmarker. Dessutom hoppas man inom att genominventeringen kunna öka den allmänna kunskapen om och därmedförståelsen 1986 krävs tillstånd för markavvattning enligt18c§ NVL. avstyr de flesta länsstyrelsermarkavvattning på alla objekt av VMI-klass1 och klass2.Enligt 18d§ NVL (införd 1991) kan regeringen förbjudaavvattning av områden där det är särskilt angeläget att bevaravåtmarkerna. infördes även anmälningsplikt förskyddsdikning. Varje län skall redovisa alla beslut idikningsärenden. Besluten registreras i en databank förnaturvård som är under vardande. Arbetet med upprättande avdenna databank betraktas som angeläget av Naturvårdsverket.På uppdrag av regeringen har i samråd medSkogsstyrelsen och utarbetat förslag till vilkaområden som bör omfattas av avvattningsförbud. Arbetet harredovisats till regeringen den 30 september 1992.Utskottet delar den mening som framförts i motion Jo611 omvikten av att kunskaperna om våtmarker och skyddet avdessa marker aktiveras. Ett viktigt instrument är denkunskapsbas som läggs upp genom våtmarksinventeringen och somkommer att kunna nås genom databanken för naturvård. Enligt vadutskottet inhämtat kommer berörda naturvårds- ochskogsvårdsmyndigheter liksom även markägare och organisationeratt genom databanken få tillgång till fakta om och dokumentationav dikningsföretag som efterlyses i motionen. Dess syfte kommerdärigenom att i allt väsentligt kunna tillgodoses utan någotsärskilt riksdagsuttalande.Utskottet ansluter sig också till de synpunkter som framförs iden socialdemokratiska miljömotionen om att arbetet med attbestämma vilka områden i landet som skall undantas fråndikningsåtgärder bör påskyndas. Av utskottets redogörelse ovanframgår att vederbörande centrala myndigheter lämnat sinaförslag i frågan till regeringen. Utskottet utgår från att detfortsatta arbetet bedrivs aktivt, och att regeringen om såerfordras återkommer till med förslag till åtgärder.Därmed får syftet med motion Jo612 yrkande52 ansestillgodosett.I utredning Våtmarkerna och derasbetydelse finns en utförlig diskussion av sumpskogarna(Rapport3824). Som sumpskogar ellervåtmarksskogar räknas alla våtmarker som är skogbevuxna. Deberäknas omfatta 5milj.ha av sammanlagt 9,3milj.havåtmarker i . Vissa sumpskogar är mycket artrika påväxter och djur. Sumpskogarna är av stor betydelse för hotade,sällsynta och hänsynskrävande arter då nära 200 arter ihotkategori 0--4 i fastställda lista överhotade arter förekommer där. De typer av sumpskog som arternaföredrar är bl.a. örtrika sumpskogar, lövsumpskogar ochstrandnära sumpskogar. I de allra flesta fallen är skälet tillatt en art är hotad att dess miljö, eller biotop, har minskat iutbredning. Denna bakgrund ger anledning att klassa dessasumpskogar som några av de mest hotade biotoperna i idag.Skogsstyrelsen inventerar sumpskogarna i samrådmed SNV. Inventeringen kommer enligt en grov bedömning attbehöva pågå under 5--med nuvarande resursinsats(6,5mkrför /93). Metodik försumpskogsinventeringen är under utveckling. föreligger stora inventeringstekniskaproblem.Den kritik som riktas i motion Jo669 mot föratt negligera sumpskogsproblematiken kan bero på ettmissförstånd. Medan har det övergripandeansvaret för våtmarksinventeringen görs sumpskogsinventeringen iSkogsstyrelsens regi. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionen.I motion Jo670 förordas utvidgning av den s.k. CW-listan. Idenna anges vilka områden som särskilt bör skyddas i enlighetmed Konventionen i Ramsar angående våtmarker av internationellbetydelse, i synnerhet som livsmiljö för våtmarksfåglar(Convention on Wetlands /SÖ1975:76/, ändrad enl. SÖ1986:74samt enl. prot. Enligt vad utskottet inhämtat kandet i och för sig finnas goda skäl att utvidga CW-listan.Utskottet vill dock inte ställa sig bakom någon särskildprioritering av det område som anges i motionen. Denna avstyrksdärför.NaturreservatMotionernaEnligt motion Jo612 (s) yrkande 43 bör göra etttillkännagivande om att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag om principer för intrångsersättning i sambandmed naturvårdshänsyn. Motionärerna anser att avnaturvårdshänsyn, och med hänsyn till budgetläget, var denrådande ordningen bättre, vilket bör beaktas i detfortsatta arbetet.Enligt motion Jo619 (m) bör en översyn göras av befintliganaturreservat och naturvårdsområden för att man skall kunnabedöma vilka som är av synnerligt högt värde för samhället. Iövriga områden bör såväl äganderätt och skötsel som tillsynåtergå till ursprunglig ägare. I motion Jo674(m) yrkas attägar- och ersättningsfrågorna alltid skall vara fullt utreddainnan nya reservat bildas (yrkande1) samt att görett tillkännagivande om utbytesmark vid reservatsbildningar frånDomänverkets marker (yrkande2).Utskottets övervägandenEnligt 26 § naturvårdslagen (1964:822) är en fastighetsägareberättigad till ersättning om föreskrifter om inrättande avnaturreservat m.m. medför att pågående markanvändning avsevärtförsvåras inom berörd del av fastigheten. Motsvarandebestämmelse om intrångsersättning återfinns i bl.a. plan- ochbygglagen (PBL, 1987:10). Den nu gällande formuleringen infördesår , då orden "berörd del av fastigheten" tillfördes.Tidigare gällde enligt praxis generellt att det var vederbörandesakägares ekonomiska enhet som skadan skulle relateras till.I samband med miljöpolitiska beslut diskuterades denprincipiella frågan om vilka intrång en markägare skall varaskyldig att tåla av hänsyn till naturvården (prop. 1990/91:90,JoU30). Med anledning av riksdagsbeslutet tillsattes enarbetsgrupp som sedermera avgett ett betänkande,Naturvårdshänsyn och de areella näringarna (Ds1991:87).Arbetsgruppen har haft att överväga om behovet av ökadnaturvårdshänsyn kräver ändringar i gällande ersättningsreglersamt att utreda hur den av antagna sektorsprincipenbör tillämpas med avseende på de areella näringarna. Ibetänkandet framhålls att reglerna inte får utformas så att destår i strid med vad som i svensk rättsordning anses acceptabelti fråga om rådighetsinskränkningar och rätt till ersättning försådana. De slutliga avvägningarna mellan enskilda och allmännaintressen bör enligt arbetsgruppen göras i de parlamentarisktsammansatta utredningarna , och ().Skogspolitiska kommittén har avslutat sitt arbete. Ibetänkandet Skogspolitiken inför 2000-talet (SOU1992:76)diskuteras frågan om hur stort intrång en markägare skall tålautan ersättning vid naturvårdsåtgärder. Kommittén är inte bereddatt föreslå en ändring av riksdagsbeslut om attersättning utgår till markägaren då pågående markanvändningavsevärt försvåras på berörd del av fastigheten. Däremot börenligt kommittén den del av kostnaden som motsvarar ett intrångupp till kvalifikationsgränsen avräknas vid intrång som ärersättningsgilla. Betänkandet bereds i regeringens kansli medsikte på en proposition .