bet · GF01UbU19 · 1992-05-12 00:00:00 — De ekologiska aspekternamåste i större utsträckning beaktas i undervisningen inom andraområden för att ge eleverna en helhetssyn på miljöfrågorna.Utskottet anser i likhet med motionärerna att miljöfrågornabör vara ett centralt kunskapsområde i olika ämnen i såvälgrundskolan som gymnasieskolan och komvux. Utskottet finner attdet som anförs i direktiven för läroplansarbetet i dessa frågorbör tillgodose motionärernas yrkanden. Utskottet utgår ocksåfrån att regeringen i det fortsatta beredningsarbetet fästerstor vikt vid miljöfrågorna. När det gäller förslaget i motion1991/92:Jo203 yrkande 10 att koncentrera miljöutbildningen tillvissa centra anser utskottet att denna fråga inte bör avgöraspå central nivå. Det ankommer på huvudmännen för olikautbildningar att organisera sitt skolväsende på lämpligt sätt.Utskottet anser således att inte bör göra någotsärskilt uttalande beträffande miljöfrågornas behandling iläroplansarbetet, varför motionerna 1991/92:Ub225 yrkande 5,1991/92:Ub265, 1991/92:Jo203 yrkande 10 och 1991/92:Jo612yrkande 20 avstyrks.I motion 1991/92:Ub269 (kds) hävdas att en grundläggandevärdegemenskap är nödvändig för all demokratisk utveckling.Vårt demokratiska styrelseskick och våra lagar har utgått frånden kristna människosynen och de kristna grundvärderingarnasamt västerländsk humanism. Enligt motionären bör den svenskaskolan som helhet därför förankras i etik ochpräglas av den kristna människosynen (yrkande 1).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.När det gäller den kristna etiken i skolans undervisning harutskottet behandlat denna fråga . I sittbetänkande 1988/89:UbU2 (s. 7) framhöll utskottet bl.a.följande.Det är därvid viktigt att eleverna får insikter i religionensbetydelse för normbildning och kultur, och att de förstår påvilka grunder den västerländska människosynen har utvecklats.Respekten för människors egenvärde och aktning för andra måstevara den etiska grund som skolans undervisning utgår från.Frågor kring människosynen -- såväl kristna som andrareligioners -- blir allt viktigare för alla i vårtpluralistiska samhälle. Skolans undervisning i religionskunskapär av stor betydelse för att vi skall kunna förstå att handlaefter våra grundläggande etiska, humanistiska och demokratiskavärderingar.Enligt direktiven till läroplanskommittén skall läroplanernainnehålla vissa grundläggande riktlinjer som alla lärare ärskyldiga att följa. Hit hör bl.a. saklighet och allsidighet iundervisningen. Vidare framhålls att skolans verksamhet inteskall vara värdemässigt neutral.Den bör liksom tidigare bygga på de etiska normer, såsommänniskolivets okränkbarhet, individens frihet, solidaritet medsvaga och utsatta, respekt för den enskilda människans särartoch integritet och allas lika värde, vilka genom etikoch västerländsk humanism har en djup förankring i vårt land.Detta är värderingar som de flesta människor i , utifrånolika utgångspunkter och kulturell bakgrund, kan acceptera. Detär angeläget att skolan präglas av dessa värden såvälinnehållsmässigt som vad gäller arbetsmetoder och attutbildningen bidrar till att stärka förmågan att göra etiskaställningstaganden.Med hänvisning till vad som framhålls i direktiven förläroplansarbetet om vissa grundläggande riktlinjer förundervisningen anser utskottet att motionärens yrkande i stortär tillgodosett, varför motion 1991/92:Ub269 yrkande 1avstyrks.I motion 1991/92:Ub225 (s) yrkande 11 berörs målen förföräldrainflytandet i skolan. Om föräldrarna skall känna sigdelaktiga i barnens skolgång måste de ha inflytande över detarbete som utförs under skolåret, hävdar motionärerna.Föräldrarna måste ges ökade möjligheter att, inom de ramarläroplanen ger, vara med i beslut om inriktning ocharbetsmetoder i skolan. Liknande synpunkter framförs i motion1991/92:Ub226 (s). Motionärerna påpekar bl.a. att besluten iprofessionella skolfrågor, dvs. undervisningsfrågor, skallfattas av lärarna och skolledningen, inte av föräldrarna.I direktiven till läroplanskommittén betonas föräldrarnasansvar för att stödja sina barns skolgång. Samarbetet mellanskolan och hemmen bör utgå från det gemensamma intresset attskapa goda uppväxtbetingelser för barnen men också från dennaturliga fördelningen av huvudansvaret för å ena sidankunskaps- och färdighetsutvecklingen och å den andra sidan denpersonliga fostran och omvårdnaden. Föräldrars inflytande överelevens skolgång, framför allt i de lägre årskurserna, ärdärför viktigt.Med hänvisning till läroplanskommitténs uppdrag och vad somanförs i direktiven i vad gäller föräldrainflytandet i skolanfinner utskottet det inte påkallat att gör ettsärskilt uttalande i frågan, varför motionerna 1991/92:Ub225yrkande 11 och 1991/92:Ub226 avstyrks.I motion 1991/92:Ub235 (c) konstateras att elevernas rätttill inflytande är inskriven i skollagen. Enligt motionären böräven föräldrars rätt till inflytande regleras i såvälskollag som skolförordning (yrkandena 1 och 2).Riksdagen avslog under föregående en motion medlikartat yrkande (bet. 1990/91:UbU17, rskr. Utskottet harinte funnit att det i ärendet har framkommit något nytt som börföranleda att ändra sitt tidigare ställningstagande.Med hänvisning härtill och till läroplanskommitténs arbeteföreslår utskottet att avslår motion 1991/92:Ub235.Vissa tim- och kursplanefrågorI läroplanskommitténs uppdrag ingår att förutom att utarbetaförslag till läroplan för även framlägga förslagtill timplan och kursplan för . Timplanens funktionskall enligt direktiven främst vara att ange vilka resurser enkommun minst måste avsätta för undervisningen. Varje ämne påtimplanen i skall ha en nationellt fastställdkursplan. Kommittén skall utarbeta färdiga kursplaneförslag försvenska, matematik och musik. För övriga ämnen skall kommitténutarbeta förslag till huvudsakligt innehåll. Dessa skall varaså tydliga att de kan remissbehandlas tillsammans medkommitténs övriga förslag. Enligt sina direktiv skallläroplanskommittén utarbeta förslagen för utifrånvissa gemensamma utgångspunkter och särskilda synpunkter. Enviktig utgångspunkt för detta arbete är den nu gällandeläroplanen (Lgr 80). I direktiven anges vidare att förslagenbör presenteras så att motiven för förändringar redovisas. Deämnen som skall ingå i timplanen bör redovisas mot bakgrund aven analys av ämnesstrukturen i ett internationellt perspektiv.Vidare bör kommittén i sitt arbete utgå från att en garanteradundervisningstid skall anges för följande ämnen: svenska,matematik, engelska, geografi, historia, religionskunskap,samhällskunskap, biologi, fysik, kemi, teknik, bild, idrott ochmusik. Kommittén skall belysa konsekvenserna av om vissa av denuvarande obligatoriska ämnena förs över till de ämnen som kanerbjudas inom ramen för elevernas personliga val eller inomramen för den profilering som den enskilda skolan väljer.I ett stort antal motioner, nämligen 1991/92:Ub210 (s),1991/92:Ub220 (fp), 1991/92:Ub221 (c, m, kds) yrkandena 1 och2, 1991/92:Ub229 (fp), 1991/92:Ub230 (s), 1991/92:Ub233 (s),1991/92:Ub234 (s), 1991/92:Ub244 (m), 1991/92:Ub247 (s),1991/92:Ub249 (c), 1991/92:Ub254 (nyd), 1991/92:Ub255 (s),1991/92:Ub257 (s), 1991/92:Ub286 (kds), 1991/92:Ub296(fp), 1991/92:Ub307 (c), 1991/92:Ub803 (c) yrkande 4 och1991/92:A805 (c) yrkande 28 understryks vikten av ämnenahemkunskap, slöjd och barnkunskap i grundskolansundervisning. Mot bakgrund av vad som anförs iläroplanskommitténs direktiv anser motionärerna att dessa ämnenäven i fortsättningen bör vara obligatoriska i grundskolanstimplan. Det framhålls i motionerna bl.a. att dessa ämnentillsammans med andra ämnen ger möjlighet till praktiskatillämpningar av teoretiska kunskaper och att de bidrar tillelevernas allsidiga utveckling i bl.a. socialt, emotionellt,kreativt och motoriskt hänseende. Enligt motionärerna främjardessa tre ämnen en naturlig jämställdhet mellan flickor ochpojkar och lär dem att hantera vardagliga göromål i familj ochhushåll. Ämnet hemkunskap betonas särskilt med avseende på dessbetydelse för att skapa goda kostvanor hos ungdomen. På olikasätt ger de nu aktuella ämnena även möjlighet för eleverna attfå kännedom om traditioner och sedvanor, vilka under lång tidbidragit till det svenska kulturarvet. till en resolution av EG:s utbildningsministrar som slårfast att konsumentundervisning skall ingå i den obligatoriskaundervisningen med syfte att skapa ekonomiskt ansvarigakonsumenter i det nya Europa.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Enligt nu gällande timplan för förekommerundervisning i hemkunskap och slöjd på alla tre stadierna.Hemkunskap har totalt . Iorienteringsämnena på lågstadiet skall även ingå moment frånbl.a. Slöjd har totalt varavtyngdpunkten ligger på mellanstadiet med nio stadieveckotimmar.På låg- och mellanstadierna omfattar undervisningen i slöjd föralla elever två slöjdarter, dels textilslöjd, dels trä- ochmetallslöjd. Barnkunskap har endast en veckotimme påhögstadiet.Inom ramen för den nationella utvärderingen har ämnenahemkunskap, slöjd och barnkunskap granskats av vissalänsskolnämnder under läsåren 1987/88--1988/89. Granskningenvisade bl.a. att dessa ämnen är uppskattade av eleverna, attarbetssättet präglas av elevaktivitet i stor omfattning och attskapande moment och grupparbete förekommer oftare än i andraämnen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att ämnenahemkunskap, slöjd och barnkunskap är av stor betydelse förelevernas allsidiga utveckling. Utskottet anser attundervisningen i dessa ämnen bidrar till att bl.a. brytatraditionella könsrollsmönster i såväl familjelivet somsamhället i övrigt. De ger lärarna förutsättningar att tillämpaen metodik som innebär att teori och praktik kan varvas på ettnaturligt sätt i undervisningen i syfte att befästa elevernaskunskaper.Utskottet vill särskilt framhålla betydelsen av att elevernai ämnet hemkunskap ges kunskap om kostens och goda kostvanorsbetydelse för hälsan. Enligt nuvarande kursplan för ämnetbehandlas även andra viktiga frågor som t.ex. miljön inärsamhället, konsumentekonomi och samlevnad. Kunskaper däromoch praktiska övningar i att välja och tillaga näringsriktigmat kommer enligt utskottets mening att vara än mera angelägnai framtiden.Beträffande ämnet slöjd vill utskottet betona det som inuvarande läroplan anges i målsättningen för ämnet, nämligenatt eleverna genom praktiskt arbete skall få utveckla sinskapande förmåga och sin känsla för estetiska värden samt sinmotorik. De skall vidare få kännedom om kulturarvet inomslöjdens områden och få förståelse för de mänskliga ochekonomiska värden som ligger i att själv kunna bearbeta ochvårda material och vara sparsam och aktsam om våra resurser.Som bl.a. framhålls i motionerna är slöjd ett ämne där elevernapraktiskt får uppleva att flickor och pojkar har likaförutsättningar.När det gäller ämnet barnkunskap delar utskottet denuppfattning som bl.a. framförs i motionerna att det gereleverna möjlighet att i skolan tala om sig själva, sin egenlivssituation och sin egen barndom. Ämnet ger också tillfälletill diskussion om bl.a. mobbning, könsroller och föräldrarsgemensamma ansvar för barnens uppväxt. Invandrarfamiljersproblem i det svenska samhället är slutligen en angelägen frågasom kan tas upp i barnkunskap med utgångspunkt i konkretasituationer.Enligt direktiven till läroplanskommittén hör det tillskolans uppgift att bidra till elevernas sociala ochemotionella utveckling. Vidare bör kunskaper om det svenskakulturarvet få en mera framträdande plats i undervisningen.Utskottet anser att syftet med ämnena hemkunskap, slöjd ochbarnkunskap i hög grad överensstämmer med dessa riktlinjer fören ny läroplan för grundskolan.Som utskottet redovisat i det föregående skallläroplanskommittén belysa konsekvenserna av om vissa av denuvarande obligatoriska ämnena förs över till de ämnen som kanerbjudas inom ramen för elevernas personliga val eller inomramen för den profilering den enskilda skolan väljer. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om den betydelse som ämnenahemkunskap, slöjd och barnkunskap har. Utskottet förutsätteratt de kommer att finnas kvar i den nya timplanen förgrundskolan.Utskottet utgår från att vad utskottet anfört om ämnenahemkunskap, slöjd och barnkunskap kommer att beaktas avregeringen. Med hänvisning härtill anser utskottet attriksdagen nu inte behöver göra något uttalande i frågan.Yrkandena bör därför avslås.I ett antal motioner tas vissa tim- och kursplanefrågorupp. I motion 1991/92:Ub270 begärs att ämnet historia fårutökad tid i mellanstadiets timplan (yrkande 1) och attkursplanen i historia för mellanstadiet bör omfatta tiden framtill våra dagar (yrkande 2). Enligt motion 1991/92:Ub269 (kds)yrkande 2 bör ämnet religionskunskap ha en garanterad minimitidoch ha huvudsaklig inriktning på kristendomskunskap. I motion1991/92:Ub808 (m) yrkande 1 erinras om de brister ireligionsundervisningen som framkommit i bl.a. den nationellautvärderingen av läroplan. Enligt motionärerna bören översyn av kristendomsundervisningen ske i syfte attutarbeta förslag till hur undervisning kan utformas för attkunna förmedla tillräcklig kännedom om den religion och dekristna värderingar, på vilka det svenska samhället vilar.Skolans gymnastikundervisning tas upp i motion 1991/92:Ub259(m). Vid utformningen av en ny kursplan för ämnet idrott börsärskild hänsyn tas till problemet med det ökade antaletarbetsskador i samhället. I motion 1991/92:Ub309 (fp)konstateras att dagens informationssamhälle vilar på grafisktorienterade och bildbaserade kommunikationsformer.Bildundervisningens betydelse i dessa avseenden bör vägas in iläroplansarbetet (yrkande 3). Vidare föreligger det ett behovav en översyn av konstbildningens och bildämnets ställning iden svenska skolan (yrkandena 1 och 2). Även i motion1991/92:Ub262 (c) understryks vikten av att bildundervisningenfår tillräckligt utrymme i såväl somgymnasieskolan. Enligt motion 1991/92:K423 (s) yrkande 5 börmediekunskapen i skolan utvecklas med hänsyn till massmediernasroll i dagens samhälle. I motion 1991/92:Ub201 (s) framförsförslag om att maskinskrivning skall vara ett ämne igrundskolan. Enligt motion 1991/92:Ub208 (fp) är det väsentligtmed ett utökat samarbete mellan kronofogdemyndigheten ochskolan när det gäller undervisningen i konsumentekonomi.Slutligen begärs i motion 1991/92:Ub302 (fp) en konkretiseringav målen för trafikantutbildningen i skolan (yrkande 1). Varjeelev i bör få ta del av en kontinuerligtrafikundervisning som syftar till att öka elevens förmåga attklara sig i trafiken (yrkande 2).I direktiven framhålls att kursplanernas roll i en mål- ochresultatstyrd skola är att ge den centrala kunskap ochförståelse samt de färdigheter eleven skall uppnå inom ettvisst ämne och därmed bidra till att garantera likvärdighetensamtidigt som de skall ge förutsättningar för lärares ochelevers beslut om innehåll och arbetssätt. Kursplanerna skallalltså ange de centrala begrepp som eleverna skall få insikt ioch de färdigheter de skall öva. Kursplanerna skall vidareutformas så att lärarens arbete med att ställa upp egnaundervisningsmål och hans/hennes urval av innehåll och val avarbetssätt underlättas. Kommittén bör överväga om kursplanernaäven i fortsättningen skall vara stadieindelade.Enligt utskottets uppfattning bör innehåll och struktur isamtliga kursplaner i behandlas i ettsammanhang. Detta bör även gälla olika inslag i skolansundervisning och övriga verksamhet. Med hänvisning tillläroplanskommitténs uppdrag, vilket bl.a. skall resultera iförslag till huvudsakligt innehåll för nu berörda ämnen igrundskolan, anser utskottet det inte erforderligt attriksdagen gör något uttalande i enlighet med förevarandemotionsyrkanden, varför motionerna 1991/92:Ub201,1991/92:Ub208, 1991/92:Ub259, 1991/92:Ub262, 1991/92:Ub269yrkande 2, 1991/92:Ub270 yrkandena 1 och 2, 1991/92:Ub302yrkandena 1 och 2, 1991/92:Ub309 yrkandena 1, 2 och 3,1991/92:Ub808 yrkande 1 och 1991/92:K423 yrkande 5 avstyrks.I motionerna 1991/92:Ub288 och 1991/92:Sf630 (båda nyd)framförs förslag om slopande av hemspråksundervisningen iskolan. I den förstnämnda motionen betonas att språket ärförutsättningen för att man skall kunna ta ansvar för såvälsina rättigheter som sina skyldigheter som samhällsmedborgare.Utan mycket goda kunskaper i svenska får invandrarnasvårigheter att klara sig i vårt land, konstaterarmotionärerna. bör hos regeringen begära förslag tillsådana ändringar i erforderliga lagar att staten och kommunernabefrias från sina skyldigheter att anordnahemspråksundervisning (yrkande 1). Enligt motionärerna bör entotal omprövning av hemspråksundervisningen ske. Grundprincipenbör vara att ansvaret för att organisera och finansierahemspråksundervisningen överförs till invandrarna själva ochderas intresseorganisationer. Hemspråksundervisningen får inteinkräkta på den ordinarie undervisningen i skolan utan bör skepå elevernas fritid (yrkande 2). Liknande synpunkter på ettslopande av hemspråksundervisningen i den svenska skolanframförs i den sistnämnda motionen (yrkandena 8 och 9).Utskottet har i sitt betänkande 1991/92:UbU10 tagitställning till ett yrkande om att inga statliga medel böranslås till hemspråksundervisningen för /93.Utskottet avstyrkte yrkandet och hänvisade till riksdagensbehandling av hemspråksundervisningen vid föregående (prop. 1990/91:100, bet. UbU7, rskr. Med samma motiveringavstyrker utskottet motionerna 1991/92:Ub288 yrkandena 1 och 2samt 1991/92:Sf630 yrkandena 8 och 9.I motion 1991/92:Ub308 (s) begärs en utvärdering avhemspråksundervisningen i syfte att förstärka de statligainsatserna för hemspråksundervisning. Enligt motionärerna harhemspråksundervisningen minskat kraftigt under innevarandeläsår. I motion 1991/92:Ub298 (fp) erinras om denförvaltningsrevision av hemspråksundervisningen i grundskolansom har genomfört (dnr 23-90-0609), ivilken bl.a. vissa brister i hemspråksundervisningenuppmärksammades. Enligt motionärerna är det i första handelevernas behov av hemspråksundervisning som skall varaavgörande för kommunernas insatser.Utskottet konstaterade i sitt betänkande 1990/91:UbU7(s.8f.) att kostnaderna för hemspråksundervisning varbetydande för staten och att det då gällandestatsbidragssystemet inte främjade en till fullo ändamålsenliganvändning av resurserna. Utskottet ansåg atthemspråksundervisningen skulle kunna bedrivas på ett merarationellt sätt, bl.a. genom ett nytt statsbidragssystem.Utskottet underströk dock vikten av att invandrarelevernaskulle ges en kvalitativt god hemspråksundervisning.När det gäller den i motion 1991/92:Ub308 begärdautvärderingen av hemspråksundervisningen vill utskottet erinraom att läroplanskommittén enligt sina direktiv skall redovisasina överväganden beträffande ämnena hemspråk och svenska somandraspråk och dessas ställning i relation till timplanen förgrundskolan. Med hänvisning härtill och till skolverketsuppgift att svara för den nationella uppföljningen ochutvärderingen av skolan anser utskottet det inte påkallat attriksdagen gör något särskilt uttalande med anledning avmotionerna 1991/92:Ub298 och 1991/92:Ub308, varför de avstyrks.I motion 1991/92:Ub238 (nyd) föreslås att obligatoriskundervisning i första hjälpen samt hjärt-lung-räddning skallinföras i i årskurs åtta eller nio. Motionärernaunderstryker behovet av kunskaper om första hjälpen ochhjärt-lung-räddning i samband med bl.a. trafikolyckor. Mångaliv skulle kunna räddas om alla hade dessa kunskaper.Enligt direktiven till läroplanskommittén skall varje ämne påtimplanen för ha en nationellt fastställdkursplan. Kursplanerna, som är underordnade läroplanerna, skallfastställas av regeringen i fråga om obligatoriska ämnen inomgrundskolan.Mot denna bakgrund anser utskottet att det fortsattaberedningsarbetet inom när det gäller en nyläroplan för bör avvaktas innan tarställning till en enskild kursplanefråga. Motion 1991/92:Ub238bör således avslås av riksdagen.Med samma motivering avstyrker utskottet motion 1991/92:So504(v) yrkande 3, i vilken föreslås att sex och samlevnadinförs som obligatoriskt tema på högstadiet och i gymnasiet.I motion 1991/92:Ub204 (v) yrkande 2 tas vissa samefrågorupp. Enligt motionären vet svenskar i allmänhet väldigt litetom samer. Riktlinjer för undervisning om samerna börinarbetas i måldokumenten för skola och förskola.Enligt direktiven till läroplanskommittén måste kunskaper omdet svenska kulturarvet få en mer framträdande plats iundervisningen. Även frågan om förståelse och respekt för såvälinhemska minoriteters som andra folks kulturarv skall genomsyraundervisningen. Mot denna bakgrund finner utskottet att syftetmed motionärens yrkande är tillgodosett, varför motion1991/92:Ub204 yrkande 2 avstyrks.I motion 1991/92:Ub258 (s) aktualiserasutbildningssituationen för elever med handikapp.Motionärerna understryker att utbildningsplaneringen förhandikappade elever måste ske med utgångspunkt i den enskildeelevens förutsättningar och att verksamheten anpassas därtill.Motionärerna föreslår att () bör ha ansvaret för det statliga stödet till elever medmedicinska handikapp. Vidare bör disponera medel för såvälfortbildning som forskning inom handikappområdet.Utskottet erinrar om beslut om ansvaret för skolan(prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) som bl.a. innebar atttvå centrala myndigheter på skolans område inrättades fr.o.m.den 1 juli 1991, nämligen statens skolverk och . då framhöll skall ansvar förläroplansutveckling samt tillsyn och utvärdering också omfattahandikappade elever. Det är således endast åtgärder rörande detspeciella stödet till handikappade som skall åligga (jfrFörordning med instruktion för statens institut förhandikappfrågor i skolan, 1991:1081). Utskottet betonade i sittbetänkande 1991/92:UbU9 (s.5) att det är viktigt att se tillatt ordningen med en särskild myndighet för handikappfrågorinte försvårar ambitionen att så långt möjligt integrera dehandikappade i den ordinarie skolverksamheten. I sammabetänkande behandlade utskottet även stödet till elever medmedicinska handikapp. Enligt utskottets uppfattning ankommerdet på skolhälsovården och skolledning samt personal vid varjeskola att ansvara för elever med medicinska handikapp. Påcentral nivå har statens skolverk i uppgift att inom ramen försin tillsynsverksamhet följa utvecklingen (Förordning medinstruktion för statens skolverk, 1991:1121).Utskottet finner det med hänvisning till det anförda intepåkallat att gör något särskilt uttalande medanledning av motion 1991/92:Ub258 i denna del, varför denavstyrks.I samma motion framförs uppfattningen att regeringen eftersamråd med och berörda handikapporganisationer bör vidtakonkreta åtgärder för att stödja barn med dyslexi. I motion1991/92:Ub294 (c) begärs ett handlingsprogram för att kommatill rätta med dyslexiproblemet, och i motion 1991/92:Ub215 (s)begärs anvisningar och riktlinjer för lärare så att elever meddyslexi får likvärdig hjälp, bedömning och betygsättning överhela landet.Utskottet har behandlat frågan om elever med dyslexii sitt betänkande 1991/92:UbU9 (s.12) med anledning av ettyrkande om att inrätta ett läspedagogiskt institut. Utskottethänvisade till bl.a. Skrivknutens verksamhet och skolverketsansvar när det gäller bl.a. medel för forsknings- ochfortbildningsinsatser. Utskottet vill erinra omtilläggsdirektiven till betygsberedningen (dir. 1991:104)enligt vilka beredningen bör lämna förslag till principer förbetygsättningen. Därvid bör beredningen särskilt uppmärksamma ivilka former hänsyn skall tas till elevers individuellaförutsättningar.Med hänvisning härtill och vad utskottet tidigare anfört omdyslexi föreslår utskottet att avslår motionerna1991/92:Ub215, 1991/92:Ub258 i denna del och 1991/92:Ub294.BetygsfrågorDen socialdemokratiska regeringen tillkallade den 25 oktober1990 en beredning för att ge förslag till ett nytt betygssystemi , gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen (dir. 1990:62). Den nuvarande regeringenfattade beslut om tilläggsdirektiv till dens.k. betygsberedningen (dir. 1991:104).