bet · GG01UbU3 · 1992-12-03 00:00:00 — Somframgår av det föregående utgår utskottet från att regeringenåterkommer till i fråga om reglerna för relationernamellan staten och fristående universitet och högskolor.Utskottet anser att redan nu bör framföra som sinbestämda uppfattning, att inga högskolor skall få ta utavgifter av de studerande som genomgår grundläggandehögskoleutbildning eller forskarutbildning. För utbildning somsker på uppdrag av annan än staten skall särskilda reglergälla.Utskottet föreslår att med bifall till motion1992/93:Ub12 yrkande 3 och med anledning av motionerna1992/93:Ub23 yrkande 2 och 1992/93:Ub26 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande avgifter i högskoleutbildningenatt med bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 3och med anledning av motionerna 1992/93:Ub23 yrkande 2 och1992/93:Ub26 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (mom. 5)Under förutsättning av bifall till reservation 3Stefan (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Det är" och slutar med "föreslagna tillägget" bortutgå.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande vetenskaplig grund och beprövad erfarenhetatt med avslag på motion 1992/93:Ub21 yrkande 1antar det i proposition 1992/93:1 framlagda förslaget tillhögskolelag såvitt avser 1 kap. 2 och 3§§ samt beslutar att10§ skall utgå ur lagen,6. Jämställdhet och förståelse för internationellaförhållanden, m.m. (mom. 7), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande, som på s. 21börjar med "Utskottet anser" och slutar med "till fyllest" bortha följande lydelse:Utskottet anser att det i högskolelagen, på samma sätt somskett i skollagen (1985:1100, ändr. 1990:1477, 1 kap. 2 och 9§§), bör skrivas in att verksamheten i högskolan skall främjade grundläggande värden som ett demokratiskt samhälle byggerpå. Högskolan måste i sin verksamhet utgöra och upplevas varaen betydelsefull kraft i samhället. Det är angeläget förhögskolans framtid att den av omgivningen inte upplevs varaisolerad från samhället i övrigt.Det är också -- mot bakgrund av de brister som bl.a.påtalades i propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet(prop. 1987/88:105, bet. AU 17, UbU34, rskr. 364 och 365)angeläget att jämställdhet mellan kvinnor och män i högskolansverksamhet inte bara iakttas utan även främjas.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "1 kap. 5 §" bort haföljande lydelse:Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att riksdagenmed bifall till motion 1991/92:Ub12 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1991/92:Ub805 yrkande 9, 1991/92:A805 yrkande 29,1991/92:A817 yrkande 6 delvis, 1992/93:Ub2 yrkande 4 och1992/93:Ub23 yrkande 5 antar det i proposition 1992/93:1framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 1 kap. 5 §med den ändringen att paragrafen får den i bilaga 4 somReservanternas förslag betecknade lydelsen.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande jämställdhet och förståelse förinternationella förhållanden, m.m.att med bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 6och med avslag på motionerna 1991/92:Ub805 yrkande 9,1991/92:A805 yrkande 29, 1991/92:A817 yrkande 6 delvis,1992/93:Ub2 yrkande 4 och 1992/93:Ub23 yrkande 5 antar det iproposition 1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelagsåvitt avser 1 kap. 5 § med den ändringen att paragrafen fården i bilaga 4 som Reservanternas förslag betecknade lydelsen,7. Vidgad social rekrytering till högskoleutbildning (mom. 8), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkande 4" bortha följande lydelse:Utskottet erinrar om att ett av målen för högskolepolitikensedan lång tid har varit att åstadkomma en vidgad socialrekrytering (t.ex. prop. 1975:9, bet. UbU17, prop. 1987/88:109,bet. UbU32, prop. 1990/91:100 bil. 10, bet. Om dettahar det rått enighet i . Detta mål nämns emellertidöver huvud taget inte i förevarande proposition, vilketutskottet finner anmärkningsvärt.Även om högskolans grundläggande utbildning byggts utkraftigt kvarstår en synnerligen oändamålsenligsocial snedrekrytering till högre studier. Detta framgårtydligt när man studerar den sociala bakgrunden hos de antagnatill olika utbildningar i högskolan . Så kom tex. av dem som antagits till läkarutbildning från högretjänstemannahem och enast från arbetarhem. Inomcivilingenjörsutbildningarna var motsvarande siffor resp.10 %, för samhällsplanerare resp. . Bland de antagnatill grundskollärarutbildningen årskurs 1--7 kom en lika storandel från högre tjänstemannahem som från arbetarhem, nämligen22 %. Inom utbildningen till förskollärare kom från högretjänstemannahem och från arbetarhem.Det finns inte anledning för statsmakterna att överge dentidigare linjen. Dessvärre föreligger det stora svårigheter iarbetet på att åstadkomma en socialt jämnare rekrytering.Social snedrekrytering förekommer vid varje utbildningsval påutbildningssystemets alla nivåer. Den finns i , vidvalet av gymnasielinje samt vid antagningen till högreutbildning. Denna fråga måste således ägnas stor uppmärksamheti alla delar av utbildningsväsendet.Den 1 juli 1991 tillkallade den dåvarande regeringen ensärskild utredare (1991:07) för att översiktligt beskrivaomfattningen av den sociala snedrekryteringen till högrestudier samt försöka klargöra dess orsaker. Utredningenberäknas avsluta sitt arbete . När resultatetredovisats blir det enligt utskottets mening nödvändigt attregeringen vidtar kraftfulla åtgärder i syfte att komma tillrätta med den sociala snedrekryteringen inom olika delar avutbildningssystemet, inte minst inom den högre utbildningen.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1992/93:Ub12 yrkande 1 och med anledning av motion 1992/93:Ub23yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:8. beträffande vidgad social rekrytering tillhögskoleutbildningatt med bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 1och med anledning av motion 1992/93:Ub23 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Målen för högskoleutbildningen (mom. 9), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet delar" och slutar med "1 kap. 9 §" bortha följande lydelse:Utskottet anser inte att det finns skäl att ur högskolelagenstryka yrkesförberedelse som ett av målen förhögskoleutbildningen. Personlig utveckling omfattar vidareenligt utskottets mening mera än intellektuell träning. Måletatt utbildningen i högskolan skall främja de studerandespersonliga utveckling -- ett mål som skrevs in i högskolelagen1977 efter enhälligt beslut av -- bör därför kvarståi högskolelagen.Med det anförda föreslår utskottet att med bifalltill motion 1992/93:Ub12 yrkande 5 och med avslag påpropositionen samt motion 1992/93:Ub23 yrkande 6 antar den ibilaga 4 som Reservanternas förslag betecknade lydelsen av 1kap. 9 § högskolelagen.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:9. beträffande målen för högskoleutbildningenatt med bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 5och med avslag på proposition 1992/93:1 samt motion1992/93:Ub23 yrkande 6 antar den i bilaga 4 som Reservanternasförslag betecknade lydelsen av 1 kap. 9 § högskolelagen,9. Rätt för de mindre och medelstora högskolorna att utfärdamagisterexamen (mom. 12), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utskottet tar" och slutar med "och 1992/93:Ub18"bort ha följande lydelse:Utskottet tar fasta på grundtanken i propositionen, attvillkoren för att ett universitet eller en högskola skall fåutfärda magisterexamen är att vederbörande erbjuderutbildningar som fyller de kvalitativa fordringarna.Inrättandet av utvärderingssekretariatet skapar möjligheter attfortlöpande pröva om detta är fallet vid de högskolor somanordnar utbildning till magisterexamen. Vid många av de mindreoch medelstora högskolorna -- inte enbart de f.d.universitetsfilialerna och ----finns lärare som har avlagt doktorsexamen och fortsatt bedriverforskning med medel från olika håll. Detta förhållande är entillgång för den högre utbildningen i , som bör tas tillvara. När examensordningen införs bör därför dessa högskolorinte diskrimineras i förhållande till universiteten ochfackhögskolorna. För alla universitet och högskolor bör gällaatt deras verksamhet granskas genom utvärderingssekretariatetoch att deras rätt att utfärda olika examina på grundval avdenna granskning vid behov kan omprövas.Utskottet föreslår att med bifall till motion1992/93:Ub12 yrkande 7 och med anledning av motion 1992/93:Ub18som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande rätt för de mindre och medelstorahögskolorna att utfärda magisterexamenatt med bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 7och med anledning av motion 1992/93:Ub18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Uppdelning av högskoleutbildningen i akademisk och övrigkvalificerad postgymnasial utbildning (mom. 13)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "18 och 19" bortha följande lydelse:Utskottet konstaterar liksom motionärerna att mycket av detsom i räknas som högskoleutbildningenligt internationellt vedertagna normer inte är det. Detfortsatta reformarbetet på den högre utbildningens område bördärför bedrivas med sikte på att förverkliga den uppdelning somföreslås i motionen. Detta bör med bifall till motion1992/93:Ub24 yrkandena 18 och 19 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13. beträffande uppdelning av högskoleutbildningen iakademisk och övrig kvalificerad postgymnasial utbildningatt med bifall till motion 1992/93:Ub24 yrkandena18 och 19 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Yrkesexamina för de medellånga vårdutbildningarna(mom.15), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet hänvisar" och på s. 26 slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:Utskottet hänvisar till att regeringen nu bereder frågan omden i sistnämnda motion åsyftade översynen, som begärdes avriksdagen (bet. 1989/90:UbU21, rskr. 232) och somutskottet haft anledning att aktualisera vid sinaställningstaganden till skilda motionsyrkanden (bet.1990/91:UbU12, 1991/92:UbU14). har i sitttillkännagivande om denna översyn bl.a. sagt att detär väsentligt att beakta de anpassningar till internationellaförhållanden som blir alltmer nödvändiga. Utskottet anser attregeringen i sin beredning av ärendet -- sedanutbildningslinjerna avskaffats som begrepp -- bör pröva fråganom behovet av yrkesexamina för motsvarande yrken. Det är ocksåangeläget att översynen redovisas till senast undervåren innevarande . Utskottet föreslår att riksdagenmed bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 9 och med anledningav motionerna 1992/93:Ub8 och 1992/93:Ub15 yrkande 1 delvissamt yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande yrkesexamina för de medellångavårdutbildningarnaatt med bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 9och med anledning av motionerna 1992/93:Ub8 och 1992/93:Ub15yrkande 1 delvis samt yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,12. Barn- och ungdomspedagogisk examen (mom. 16), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet, som" och slutar med "i frågan" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning att utvecklingen inombarnomsorgen gått i en riktning som gör att förskollärares ochfritidspedagogers verksamhet skiljer sig alltmera. De tidigaremycket allmänt förekommande gemensamma avdelningarna mellandaghem och fritidshem (utvidgade syskongrupper) är t.ex. nualltmer ovanliga. Tanken att slå samman dessa båda utbildningarhar därför förlorat i aktualitet och skulle inte varatill någon fördel.Utskottet anser att med bifall till motion1992/93:Ub7 yrkande 1 som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande barn- och ungdomspedagogisk examenatt med bifall till motion 1992/93:Ub7 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Längden på utbildningarna till förskollärare ochfritidspedagog (mom. 17), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet finner" och slutar med "av "bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av de nya och allt större kraven som ställts påförskole- och fritidshemsverksamheten anser utskottet attlängden av de nuvarande förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna behöver ses över. Detta börriksdagen med anledning av motion 1992/93:Ub7 yrkande 2 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande längden på utbildningarna tillförskollärare och fritidspedagogatt med anledning av motion 1992/93:Ub7 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Yrkesexamina i övrigt (mom. 18), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet utgår" och slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet utgår från att det skall vara möjligt att införaytterligare yrkesexamina, utöver dem i propositionenuppräknade, om det finns tungt vägande skäl. Ett motiv för attha särskilda examina är, som anförts ovan, behovet av att kunnasäkerställa att ett tillräckligt antal personer med visskompetens kommer att examineras. När det gäller miljö- ochhälsoskyddsinspektörer föreligger enligt utskottets mening skälför en yrkesexamen, eftersom miljö- och hälsoskyddsverksamheteninnefattar myndighetsutövning. Utskottet anser i övrigt inteatt nu har anledning att ta ställning till huruvidadet skall finnas yrkesexamina för de i motionerna angivnayrkena. Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1992/93:Ub12 yrkande 15 delvis och med avslag påmotionerna 1991/92:Ub418 yrkande 3, 1991/92:Ub561 yrkande 3 och1992/93:Ub15 yrkande 1 delvis som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande yrkesexamina i övrigtatt med anledning av motion 1992/93:Ub12 yrkande 8delvis och med avslag på motionerna 1991/92:Ub418 yrkande 3,1991/92:Ub561 yrkande 3 och 1992/93:Ub15 yrkande 1 delvis somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Beslutsnivån när det gäller examensordningen (mom. 19), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet anser inte" och slutar med "yrkande 22"bort ha följande lydelse:Vilka examina som kan utfärdas inom högskolan är enligtutskottets mening av strategisk betydelse. Även i fråga omexamina för vilka särskild precisering i utbildningsuppdrageninte anses nödvändig bör därför ocksåfortsättningsvis ta ställning till om de skall ingå iexamensordningen. Utskottet föreslår att med bifalltill motion 1992/93:Ub12 yrkande 22 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet här anfört.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19. beträffande beslutsnivån när det gällerexamensordningenatt med bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 22som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Begränsning i studenternas rätt att genomgå prov (mom.25), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "De olika" och slutar med "yrkande 10" bort haföljande lydelse:Begränsning i rätten att genomgå prov har förekommit längretillbaka i tiden. Att döma av remissyttrandena överdepartementspromemorian och högskolor (Ds1992:1), vilka finns publicerade i Ds 1992:52 vol. 1--4, ansespå många håll inom universitet och högskolor sådan begränsningvara ett dåligt instrument för att effektivisera studierna. Detfinns därför enligt utskottets mening ingen anledning att nuöppna möjlighet att återinföra en sådan begränsning. Utskottetföreslår mot bakgrund av det anförda att med bifalltill motion 1992/93:Ub12 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande begränsning i studenternas rätt att genomgåprovatt med bifall till motion 1992/93:Ub12 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Allmän behörighet till grundläggande högskoleutbildning(mom. 27)Under förutsättning av bifall till reservation 10Stefan (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet, som" och slutar med "1 kap. 8 §" bort haföljande lydelse:Utskottet, som i det föregående har tillstyrkt den avmotionärerna föreslagna uppdelningen, anser att regeringen böråterkomma till med förslag om sådan reglering avallmän behörighet, att det för den akademiska utbildningenkrävs kunskaper motsvarande sådant nationellt program igymnasieskolan som syftar till fortsatta akademiska studier.Utskottet föreslår att med anledning av propositionenoch motion 1992/93:Ub24 yrkande 1 dels antar det ipropositionen framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser1 kap. 8 §, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:27. beträffande allmän behörighet till grundläggandehögskoleutbildningatt med anledning av proposition 1992/93:1 ochmotion 1992/93:Ub24 yrkande 1 dels antar det i propositionenframlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 1 kap. 8 §,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,18. Särskilda behörighetsvillkor, m.m. (mom. 29), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "4 kap. 2 §" bortha följande lydelse:Utskottet erinrar om att studieorganisationen enligt deriktlinjer som ställde sig bakom (prop.1990/91:150 bil. II:7, bet. UbU21) skall bli en lokal fråga. Isitt betänkande anförde utskottet därvid följande (s. 22):I dagens linjesystem finns vidare ett antal utbildningar somdirekt förbereder för en klart definierad yrkesroll. Ettlikvärdigt innehåll och en någorlunda enhetligstudieorganisation är här en förutsättning för attutbildningens mål skall uppnås. Hit hör bl.a.lärarutbildningar, vårdutbildningar, psykologutbildning samtutbildningar i rättsvetenskap. Ett sådant studieorganisatorisktmönster bör enligt utskottet även följas framgent även omlinjesystemet formellt avvecklas.-- -- -- Utskottet förutsätter emellertid att den aviseradeexamensordningen kommer att utformas så att den tar hänsyn tillde olika studieorganisatoriska förutsättningar som finns inomolika utbildningar.Mot bakgrund av de förväntningar som sålunda haruttalat när det gäller examensordningen bör det inte varaomöjligt för regeringen att finna sätt att tillgodose behovetav likvärdiga särskilda behörighetsvillkor när det gällersådana utbildningar som dem utskottet nämnde i det nyssciterade betänkandet.Det är bl.a. mot denna bakgrund värdefullt att lagförslaget ipropositionen ger regeringen utrymme för att meddela centralaföreskrifter när det gäller särskilda behörighetsvillkor.Förbud mot diskriminering av olika slag finns redan dels iregeringsformen 2 kap. 15 och 16 §§, dels i förevarandelagförslag 4 kap. 2 § andra stycket.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med anledning av motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 11och 1992/93:Ub23 yrkande 17 och med avslag på motion1992/93:Ub24 yrkande 12 dels antar det i proposition1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 4kap. 2 §, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande särskilda behörighetsvillkor, m.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Ub12yrkande 11 och 1992/93:Ub23 yrkande 17 och med avslag på motion1992/93:Ub24 yrkande 12 dels antar det i proposition1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 4kap. 2 §, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. Särskilda behörighetsvillkor, m.m. (mom. 29)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Lagförslaget i" och slutar med "4 kap. 2 §" bort haföljande lydelse:Lagförslaget i propositionen ger regeringen utrymme för attmeddela centrala föreskrifter när det gäller särskildabehörighetsvillkor. Detta är uttryck för en statlig styrningsom enligt utskottets mening inte bör förekomma i högskolan.Utskottet anser också att det i denna paragraf klart böruttalas ett förbud mot diskriminering av olika slag.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till motion 1992/93:Ub24 yrkande 12 ochmed avslag på motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 11 och1992/93:Ub23 yrkande 17 antar det i proposition 1992/93:1framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 4 kap. 2 §med den ändringen att paragrafen erhåller den i bilaga 5 somReservantens förslag betecknade lydelsen.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande särskilda behörighetsvillkor, m.m.att med bifall till motion 1992/93:Ub24 yrkande 12och med avslag på motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 11 och1992/93:Ub23 yrkande 17 antar det i proposition 1992/93:1framlagda förslaget till högskolelag såvitt avser 4 kap. 2 §med den ändringen att paragrafen erhåller den i bilaga 5 somReservantens förslag betecknade lydelsen,20. Bestämmelser om urval till grundläggandehögskoleutbildning (mom. 31)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Utskottet har" och på s.33 slutar med "4kap.3§" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att staten bör styra hur universitetenoch högskolorna gör urval bland sökande till utbildning.Studieomdöme från folkhögskola -- -- -- (=utskottet)uppfattning tillgodosedda.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till motion 1992/93:Ub24 yrkande 13 ochmed avslag på motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 12, 1992/93:Ub14,1992/93:Ub20 och 1992/93:Ub23 yrkande 16 antar det iproposition 1992/93:1 framlagda förslaget till högskolelagsåvitt avser 4 kap. 3 § med den ändringen att paragrafenerhåller den i bilaga 5 som Reservantens förslag betecknadelydelsen.dels att moment 31 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:31. beträffande bestämmelser om urval till grundläggandehögskoleutbildningatt med bifall till motion 1992/93:Ub24 yrkande 13och med avslag på motionerna 1992/93:Ub12 yrkande 12,1992/93:Ub14, 1992/93:Ub20 och 1992/93:Ub23 yrkande 16 antardet i proposition 1992/93:1 framlagda förslaget tillhögskolelag såvitt avser 4 kap. 3 § med den ändringen attparagrafen erhåller den i bilaga 5 som Reservantens förslagbetecknade lydelsen,21. Graderade betyg i forskarutbildningen (mom. 35), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet finner" och slutar med "yrkande 18" bortha följande lydelse:Utskottet anser inte att regeringen har visat övertygandeskäl för att frångå den bedömning som har gjortsinom universiteten, nämligen att graderade betyg pådoktorsavhandlingar leder till förlängd utbildningstid. Dennabedömning görs även av exempelvis .