bet · GF01UbU20 · 1992-05-14 00:00:00 — bör naturligtvis härav följa att lärarna i sin utbildning fårnödvändiga kunskaper i ämnet och utskottet utgår från att så även är fallet.Utskottet har från en högskola och ett universitet inhämtat kursplaner ochkunnat konstatera att utbildningen bl.a. omfattar medicinsk orientering,skolans hälsofostran samt undervisning om sniffning, alkohol, narkotika ochtobak.Av det föregående (s.40f.) framgår att regeringen berett riksdagentillfälle att ta del av ett särskilt avsnitt av den föreliggande propositionenvari behandlas åtgärder vad gäller specialpedagogisk påbyggnadsutbildning.I det avsnitt av propositionen som behandlar grundskollärarutbildningen tassärskilt upp frågan om läs- och skrivsvårigheter. Utbildningsministernunderstryker att det är skolans uppgift att lära alla elever läsa och skriva.Skillnader mellan olika barns utveckling måste till övervägande delen kunnamötas av läraren inom klassens ram. För detta behöver läraren goda kunskaper ispecialpedagogik. Sådana kunskaper, heter det i propositionen, skall ges tillalla lärare i den grundläggande lärarutbildningen.Med hänvisning till vad utskottet anfört och till vad som anförs iförevarande proposition anser utskottet att syftet med motionerna 1991/92:Ub26och 1991/92:Ub425 yrkande 1 är tillgodosett, varför de bör avslås av riksdagen.RektorsutbildningI propositionen anförs att beslut om en förändrad styrning avskolan innebär inte bara en förändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommunutan även en förändrad ledningsfunktion i skolan. Skolledaren har i dettaperspektiv en ännu viktigare funktion än tidigare och en nyckelroll när detgäller att förverkliga en nationellt likvärdig och kvalitativt högtståendeskola.Rektorns huvuduppgifter är att ansvara för den pedagogiska ledningen avverksamheten i skolan och att verka för att utbildningen utvecklas. Tillrektorsrollen hör därmed den viktiga uppgiften att ansvara för att skolanspersonal arbetar i riktning mot de mål som staten och skolans huvudman ställerupp.Utbildningsministern finner att rektorns ansvar motiverar att staten även iframtiden engagerar sig i utbildningen av skolledare och svarar för den del aven rektors utbildning som framför allt är att hänföra till dessa uppgifter.Regeringen förslår nu att staten skall erbjuda en ny särskild statliggrundläggande rektorsutbildning.Skolverket har för regeringen redovisat ett förslag om ny rektorsutbildning.Enligt detta bör utbildningen dimensioneras för 400 deltagare ochför 800 deltagare 1993/94. Utbildningsministern anser det väsentligt att detfinns en sådan flexibilitet i dimensioneringen av rektorsutbildningen att den ihuvudsak motsvarar efterfrågan. De medel som under anslaget B6. har beräknats för rektorsutbildningen är beräknade med utgångspunkt i attstaten i huvudsak skall stå för utbildningskostnaderna, medan kommunerna självastår för rese- och inackorderingskostnader liksom för eventuellavikariekostnader etc. Det bör också vara möjligt för att ta ut enmindre avgift för utbildningen.I motion 1991/92:Ub45 (s) instämmer motionärerna i vad i propositionenanförts om att det finns ett statligt ansvar att förvissa sig om att rektorerfår en grundläggande utbildning i sådant som rör de nationella målen för ochden statliga styrningen av skolan. De utgår från att också befattningshavaremed annan yrkesbenämning än rektor, t.ex. områdeschef, ingår i kretsen somskall få denna utbildning. Emellertid föreslås det i motionen, mot bakgrund avatt rektorsutbildningen är ett viktigt nationellt styrinstrument över skolan,att den bör vara obligatorisk för rektorer eller motsvarande befattningshavare(yrkande 27). Skälet till att staten skall bekosta en chefsutbildning efter detatt ifrågavarande chefer anställts av kommunen ifrågasätts i motion1991/92:Ub51 (v). Motionärerna kan i stället tänka sig en motsvarandeutbildning före anställningen som rektor. I de fall en rektor behöverfortbildning torde den kunna ges genom högskolekurser eller genom fortbildningsom erbjuds av (yrkande 9). Enligt motion 1991/92:Ub54 (fp) är detviktigt att rektorsutbildningens innehåll breddas så att den även omfattarekonomi, arbetsledning och management.Utskottet har inget att erinra mot vad i propositionen anförts om statligrektorsutbildning. Även för egen del vill utskottet understryka såväl rektornsmycket viktiga roll när det gäller att vid den enskilda skolenheten söka uppnåde av staten ställda målen för skolans verksamhet som statens ansvar för attrektorn ges de bästa förutsättningarna härför.I vad gäller frågan huruvida den nya statliga rektorsutbildningen skall varaobligatorisk vill utskottet inte förorda en sådan ordning. Utskottetförutsätter att utbildningen kommer att få så hög kvalitet att den blirattraktiv för kommunerna och att den rektor som så önskar ges möjlighet attgenomgå utbildningen.Utskottet delar regeringens uppfattning att det, i de fall en rektor också ärförvaltningschef med administrativt och ekonomiskt ansvar för verksamheten,självklart är ett kommunalt ansvar att se till att rektor såsom chefstjänstemanfår den utbildning som behövs för uppgiften i fråga, t.ex. i ledarskap ochekonomi.Utskottet tillstyrker sålunda propositionen i nu förevarande del ochavstyrker med det anförda motionerna 1991/92:Ub45 yrkande 27, 1991/92:Ub51yrkande 9 och 1991/92:Ub54 i denna del.Med hänvisning till att det redan finns uppbyggd en kompetens vid högskolan iÖrebro för skolledarutbildning föreslås i motion 1991/92:Ub15 (s) attskolledarutbildningen lokaliseras till och att resurser tillförshögskolan i för fortsatt skolledarutbildning.Utskottet erinrar om att den nuvarande skolledarutbildningen i byggerpå grundutbildning för skolledare och alltså är fortbildning för dennakategori.Beträffande den nu föreslagna statliga rektorsutbildningen utgår utskottetfrån att kommer att vara huvudansvarigt för genomförandet avutbildningen såsom beställare av utbildning och att den kommer att anordnas medanknytning till högskolan. Det ankommer på regeringen att närmare bestämma omutformningen av utbildningen. Utskottet avstyrker härmed motionen.Forskning och forskningsanknytningI propositionens avsnitt om forskning och forskningsanknytning erinrarutbildningsministern bl.a. om promemorian och högskolor(Ds1991:1), som har remissbehandlats och vars förslag beredsinom . I promemorian föreslås att för alla lärartjänster inomhögskolan, förutom på det konstnärliga området, skall krävas doktorsexamen. Omdessa förslag genomförs, innebär detta en avsevärd förändring avförutsättningarna för den del av grundutbildningen som tidigare haft svagvetenskaplig anknytning, anför utbildningsministern.Det sägs avslutningsvis att frågor om forskning och forskarutbildning kommeratt ges en samlad bedömning i den forskningsproposition som regeringen planeraratt förelägga under våren 1993.Med tanke på skolväsendets och lärarutbildningens stora betydelse församhället finns det enligt motion 1991/92:Ub45 (s) goda skäl att förstärka denforskning som har anknytning till lärarutbildningen, inte minst den didaktiskaforskningen. Motionärerna begär att denna fråga skall särskilt uppmärksammas isamband med arbetet på den forskningspolitiska propositionen (yrkande 29). Mot bakgrund av förslaget i promemorian ochhögskolor om krav på doktorsexamen för lärare inom högskolan anför motionärernaatt en sådan ordning inte får innebära att högskolorna för lärarutbildning inteskall ha möjlighet att i sin lärarkår även ha lärare som vunnit sinlärarskicklighet genom praktisk yrkeserfarenhet och som med aktuellaerfarenheter från pedagogiskt arbete ute i skolväsendet kan berika utbildningen(yrkande 30).Utskottet anser liksom utbildningsministern att frågor om forskning,inklusive sådan forskning som har betydelse för lärarutbildningen, börbehandlas av i ett sammanhang i anslutning till denforskningspolitiska propositionen . I vad gäller frågan om ettprincipiellt krav på doktorsexamen för lärare inom högskolan bör riksdagenavvakta med sitt ställningstagande till dess att regeringen föreläggerriksdagen förslag om eventuella förändringar härvidlag.Utskottet avstyrker med det anförda de båda förevarande motionsyrkandena.Högskolan för lärarutbildning i StockholmI propositionen redovisas tidigare förslag om lokaliseringen av högskolanför lärarutbildning i (HLS).I budgetpropositionen 1989 (prop. 1988/89:100 bil. 10) begärde den dåvaranderegeringen bemyndigande att lokalisera huvuddelen av verksamhetenvid HLS till . Som skäl för en sådan lokalisering angavs behovet aven jämnare fördelning av offentlig verksamhet och särskilt högskoleutbildning iStockholms län.Riksdagen behandlade förslaget och begärde då en meraingående analys av ett antal aspekter på lokaliseringsfrågan före ett slutligtställningstagande till lokaliseringen av lärarutbildning i (bet. UbU1989/90:7, rskr.57). uppdrog utbildningsdepartementetåt en särskild sakkunnig att göra den av beställda analysen.Uppdraget har redovisats i rapporten för lärarutbildning i -- enanalys av lokalisering av högre utbildning i (Ds 1990:55).Rapporten har remissbehandlats.Utbildningsministern redovisar nu för sina överväganden kring ettantal faktorer som enligt beslut och enligtutredningsrapporten bör vägas in vid beslut om lokalisering. Det gäller deninomregionala balansen, lokalfrågan, lokaliseringens betydelse förrekryteringen, samspelet mellan olika utbildningsavsnitt samt frågan om samladlösning eller delning av HLS.Utbildningsministern anser sammanfattningsvis att det är nödvändigt medändamålsenliga lokaler för att kunna erbjuda en effektiv lärarutbildning medhög kvalitet. En ny samlad lokallösning bör tillgodose behovet av funktionellalokaler i en akademisk miljö och placeringen bör vara så central ochlättillgänglig från regionens olika delar om möjligt. Den skall vidare varasådan att sambandet mellan de ämnesteoretiska och de pedagogiska delarna iutbildningen underlättas och stimuleras. Även behovet av samarbete med dekonstnärliga högskolorna och måste beaktas. Vidare bör detfinnas expansionsmöjligheter.Utbildningsministerns bedömning innebär att HLS bibehålls som självständighögskoleenhet. Som ett alternativ till upprustning och utbyggnad vid Rålambshovskall förutsättningarna prövas för en omlokalisering av högskolan till i förstahand Brunnsvikenområdet. Ett uppdrag bör ges till HLS och iStockholm att ta fram underlag för ett avtal om samverkan på olika områden.Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad i propositionenanförts om HLS.I sju motioner föreslås att HLS skall lokaliseras till . Sex avdessa har i huvudsak likartade motiveringar, nämligen motionerna 1990/91:Ub650(fp, c, v), 1991/92:Ub20 (s), 1991/92:Ub41 (fp, c, v), 1991/92:Ub45 (s) yrkande28 och 1991/92:Ub51 (v) yrkande 12. En lokalisering i skulleförmodligen innebära en fortsatt splittrad och provisorisk lokalsituation.Regeringens aviserade åtgärder kommer att medföra en fortsatt utdragenbehandling av ärendet; motionärerna pekar på att Brunnsvikenområdet är mycketkänsligt ur kultur- och naturvårdssynpunkt. En flyttning till bidrartill en bättre inomregional balans sett ur lokaliseringspolitiska aspekter ochi finns god beredskap för att startaprojekteringsarbetet. Genom pågående utbyggnad av kommunikationerna kommer iframtiden inte avståndet att spela någon avgörande roll för tillgängligheten.Motionärerna framhåller även betydelsen av en lokalisering till förlärarrekryteringen i den , som har den högsta andelenoutbildade lärare i länet. I motion 1990/91:Ub719 (v) yrkande 2 understryks attdet måste finnas nödvändiga expansionsmöjligheter för HLS och därför börhuvuddelen av HLS lokaliseras till (yrkande 3).Utskottet har inget att erinra mot vad i propositionen har anförts om HLS ochdelar sålunda utbildningsministerns bedömning såvitt gäller skälen för ettfortsatt planeringsarbete med inriktning på placering i av HLS. Motbakgrund av den nuvarande lokalsituationen för HLS anser utskottet attplaneringsarbetet måste bedrivas så skyndsamt som möjligt.Utskottet föreslår sålunda att samtliga förevarande motionsyrkanden avslås avriksdagen och att propositionen i nu berörd del läggs till handlingarna.Utskottet behandlar i detta sammanhang motion 1991/92:T227 (fp) vari föreslåsatt antalet högskoleplatser på skall ökas kraftigt. Härigenom kan deninomregionala balansen förbättras. Motionärerna begär ett uttalande avriksdagen om lokalisering av högskoleutbildning på Södertörn.Utskottet erinrar om att det ankommer på de enskilda högskoleenheterna attavgöra olika utbildningars förläggning i regionen. Yrkandet bör därför avslåsav riksdagen.Anslag och planeringsramarFortbildningUnder anslaget Fortbildning m.m. har betydande beloppberäknats för särskilda åtgärder för att förbättra tillgången på lärare.Innevarande budgetår uppgår anslagsposten för detta ändamål till 92250000kr. I propositionen beräknas nu medel för detta ändamål i stället underanslaget Utbildning för undervisningsyrken, till vilket utskottet återkommer idet följande. Från förevarande anslag till anslaget Lokala och individuellalinjer samt fristående kurser har vidare överförts vissa medel förskolledarhögskolan i . Anslaget till fortbildning har också minskats med875000 kr. med hänsyn till de rationaliseringskrav som enligtbudgetdirektiven åligger all statlig verksamhet.I budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 9 s. 41) behandlarskolministern frågan hur ansvarsfrågan m.m. när det gäller dispositionen avinternationella medel för lärarfortbildning lämpligen bör lösas, sedanfortbildningsnämnderna som varit knutna till universiteten och högskolan förlärarutbildning i avvecklats. Denna fråga togs upp av utskottet ibet. 1990/91:UbU4 (rskr. Skolministern ställer sig bakom ett förslag somskolverket framfört i redovisningen av ett regeringsuppdrag, nämligen attfortbildningsavdelningen vid i skall få fortsätta attansvara för språkassistentverksamheten och viss fortbildning inom områdetmoderna språk när det gäller utbildning i utlandet. De medel som hittillsanvänts vid i för viss internationell lärarfortbildningsamt språkassistentverksamhet m.m. har i förevarande proposition överförts frånanslaget Fortbildning till anslaget Utbildning för undervisningsyrken,anslagsposten motionerna 1991/92:Ub243 (s) och 1991/92:Ub251 (fp, m, c, kds) yrkande 1hävdas att denna modell har visat sig bl.a. alstra mycket högaadministrationskostnader och vara till hinder för en nödvändig regionalkompetensutveckling av språkundervisningen. De fyra nordligaste länen harenligt motionärerna fått en mycket liten del av språkassistenternas insatser.Motionärerna vill att varje universitet skall ges ansvar för fortbildningen ide stora undervisningsspråken. har enligt motion1991/92:Ub251 ett omfattande nätverk för internationella kontakter i bl.a.Europa, varför nämnda universitet genom omfördelning bör tillföras ökaderesurser för fortbildning i språk och internationella frågor (yrkande 2).Utskottet vill med anledning av motionerna betona attfortbildningsavdelningens i verksamhet och språkassistentorganisationennaturligtvis inte får utesluta att insatser för språkutbildning också görs vidandra universitet och högskolor. När det gäller kursverksamhet avinternationell karaktär med tyngdpunkt på moderna språk -- kurser som tillstörsta delen är utlandsförlagda -- vill utskottet erinra om att syftet meduppdraget till i är att garantera likvärdiga möjlighetertill fortbildning av internationell karaktär oberoende av var i enlärare arbetar. Utskottet finner inte anledning för att nu frångåregeringens förslag -- baserat på ett uttalande av -- attlägga ansvaret för viss internationell lärarfortbildning samtspråkassistentverksamheten på ett organ, nämligen i hänvisning till det anförda föreslår utskottet att med bifalltill proposition 1991/92:75 och med avslag på motionerna 1991/92:Ub243 och1991/92:Ub251 till Fortbildning m.m. för /93 anvisar ettreservationsanslag på 81379000 kr.Utbildning för undervisningsyrkenDe av fastställda planeringsramarna för de allmännautbildningslinjerna inom sektorn för utbildning för undervisningsyrken omfattarinnevarande budgetår sammanlagt 9250 nybörjarplatser. Utöver dessa platserhar ett betydande antal ytterligare platser för reguljärutbildning inom grundskollärarlinjen anordnats med medel som beräknatsunder anslaget Fortbildning för särskilda åtgärder för att förbättra tillgångenpå lärare. Dessa platser, som alltså inte ingår i de av fastställdaplaneringsramarna för utbildningslinjerna, har fördelats av regeringen efterbehov och är inte att betrakta som permanent inrättad utbildning vid respektivehögskoleenhet. Medlen för särskilda åtgärder har även använts för att i andraformer än reguljär linjeutbildning utbilda lärare för . Ett exempelpå sådan verksamhet är vidareutbildning av förskollärare och fritidspedagogerför undervisning i grundskolan.Inför anslagsframställningarna till regeringen har UHÄ varjegång gjort beräkningar av lärarbehovet och på grundval av dessa beräknatbehovet av platser i olika lärarutbildningar. UHÄ har använt underlag från SCB(bl.a. befolkningsprognoser och uppgifter ur lärarregistret om lärartillgången)och SÖ (bl.a. de s.k. septemberundersökningarna om behörighetssituationen ocholika specialanalyser kring vissa speciella lärarkategorier). Prognosarbetethar fortlöpande samordnats i en prognosgrupp med företrädare för , ,och UHÄ:s senaste beräkning (Reviderade beräkningar av lärarbehovet somunderlag för beslut om lärarutbildningens framtida dimensionering, UHÄ-rapport1991:15) behövs följande förändringar av dimensioneringen av lärarutbildningen:antalet platser för reguljär utbildning på grundskollärarlinjens inriktningmot årskurserna 1--7 (inklusive platser finansierade med medel för särskildaåtgärder) bör ligga kvar på nuvarande nivå, dvs. ca 2500 platserde särskilda utbildningsinsatserna inom inriktningen mot årskurserna 1--7främst i form av vidareutbildning av förskollärare, fritidspedagoger ochhemspråkslärare bör utökas med ytterligare 900 utbildningsplatser underde kommande fyra budgetåren (totalt 3600 nya platser)antalet platser på grundskollärarlinjens inriktning mot årskurserna 4--9(inklusive platser finansierade med medel för särskilda åtgärder) bör ökaskraftigt till ca 3100 platser per årantalet utbildningsplatser för lärare i teoretiska ämnen för gymnasieskolanoch vuxenutbildningen bör utökas från ca 360 till ca 1800 per årEnligt utbildningsministern (prop. s. 57) är det uppenbart att behovet avlärare på låg- och mellanstadierna kommer att öka under de närmaste åren.Behovet på är enligt honom mera svårbedömbart. Den kraftigaökning av lärarbehovet som UHÄ förutser på behöver analyserasnärmare innan ställning tas för en motsvarande ökning av resurserna tillhögskolans lärarutbildningar. Såväl när det gäller avtappningen avlärarutbildade till andra yrken som när det gäller födelsetalen görutbildningsministern en annan bedömning än UHÄ. Vidare är enligt honomeffekterna av den nya gymnasieskolan och av den nedsattaundervisningsskyldigheten för vissa lärarkategorier svårbedömda i ett längreperspektiv.Regeringen föreslår att de reguljära planeringsramarna förlärarutbildningarna utökas med 1450 /93. Därav avser460 platser grundskollärarlinjens inriktning mot årskurserna 1--7. Dessahar fördelats mellan flertalet av de högskoleenheter där linjen med dennainriktning finns inrättad. Vidare avser 540 platser den föreslagna nyapraktisk-pedagogiska utbildningen om 40 poäng för lärare för grundskolansårskurser 4--9. Dessa platser förläggs enligt förslaget till samtligahögskoleenheter där grundskollärarlinjens inriktning mot årskurserna 4--9 finnsinrättad samt dessutom till högskolorna i och . Förpraktisk-pedagogisk utbildning för gymnasielärare 40 poäng, som skall ersättanuvarande ämneslärarlinje 40 poäng, föreslås ytterligare 300 platserfördelade på HLS samt universiteten i , , , ochUmeå. Slutligen föreslås sammanlagt 150 nya platser på bild-, musik- ochidrottslärarlinjerna. Regeringen räknar vidare med att de särskilda insatsernaför att förbättra tillgången på lärare kommer att behövas även ifortsättningen. Enligt vad utskottet erfarit är regeringens förslag tillmedelsanvisning för särskilda åtgärder tänkt att inrymma ca 750 tillfälliganybörjarplatser inom den reguljära grundskollärarlinjen, samt därutöverinsatser för att i olika andra former ge utbildning för lärarverksamhet igrundskolan. I propositionen sägs att antagningen till utbildning för att blilärare i beräknas kunna omfatta ca 5 300 personer budgetåret1992/93. Då är enligt vad utskottet inhämtat både fullständig linjeutbildningoch olika former av andra särskilda åtgärder inräknade. Motsvarande antalinnevarande budgetår är enligt propositionen ca 4 600.I motion 1991/92:Ub466 (s), som väcktes under allmänna motionstiden ochsåledes innan proposition 1991/92:75 lades fram för , framhållsbehovet av att etablera grundskollärar- och ämneslärarutbildning i Örebro.Förutsättningarna vid högskolan är enligt motionärerna goda, inte minst medhänsyn till att ettämnesutbildning av musiklärare och idrottslärare redan finnsdär. län hör till dem där antalet obehöriga lärare i skolväsendet ärstörst, och rekryteringssituationen försämras successivt.Utskottet konstaterar att regeringen i förevarande proposition föreslår attgrundskollärarutbildning i form av den nya praktisk-pedagogiska utbildningen om40 poäng för lärare för årskurser 4--9 skall etableras vidhögskolan i /93. Högskolans resurser i olika teoretiskaämnen kan därigenom tas till vara för lärarutbildningen, som även kan innefattalärare i kombinationer av teoretiskt ämne och idrott eller musik. Motionärernaär således till viss del tillgodosedda genom förslagen i propositionen.Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att regeringen även föreslagitutökningar vid högskolan i av ettämnesutbildningen av musik- resp.idrottslärare.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion 1991/92:Ub466.Som tidigare nämnts föreslår regeringen att planeringsramarna förgrundskollärarlinjens inriktning mot årskurserna 1--7 utökas med sammanlagt460 platser.För högskolan i --föreslås i propositionen ingenförändring av planeringsramen. En utökning av denna föreslås i motionerna1991/92:Ub17 (s) yrkande 2, 1991/92:Ub24 (fp, m) yrkande 2, 1991/92:Ub29 (m)samt 1991/92:Ub36 (c) yrkande 2. Samtliga påtalar att mellersta harproblem med rekryteringen av behöriga lärare till skolan och att högskolan iSundsvall--framgångsrikt har prövat distansundervisning som medel attförbättra rekryteringen till grundskollärarutbildningen. Enligt motionärernaantogs 100 studerande till 60 erbjudna platser i distansundervisning pågrundskollärarlinjen vid högskolan i --Härnösand.Utskottet har inhämtat att högskolan i --inte har fylltalla de platser inom grundskollärarlinjen, som högskolan tilldelats i den avriksdagen fastställda planeringsramen. Däremot har den distansutbildning, somanordnats med medel som regeringen tilldelat högskolan för särskilda åtgärder,visat sig kunna dra till sig många sökande. har regeringenbeslutat att av de medel som i propositionen föreslagits anvisade för särskildaåtgärder reservera medel bl.a. för 30 ytterligare nybörjarplatser budgetåret1992/93 vid högskolan i --på grundskollärarlinjensinriktning mot årskurserna 1--7. reserverade regeringen medel förytterligare utbildningsplatser vid i och högskolan i ,likaså inriktade på utbildning av lärare för . Därmed har regeringenstrukit under betydelsen av att förbättra lärarförsörjningen iNorrland. Utskottet anser inte att det finns anledning för att nu ökaplaneringsramen för grundskollärarlinjen vid högskolan i --Härnösand.Riksdagen bör därför avslå motionerna 1991/92:Ub17 yrkande 2, 1991/92:Ub24yrkande 2, 1991/92:Ub29 samt 1991/92:Ub36 yrkande 2.När man ökar antalet platser inom grundskollärarutbildningen i riket är detenligt motion 1991/92:Ub33 (s) nödvändigt att i viss mån ta hänsyn till olikaregioners behov av lärarförsörjning samt rekrytering av studerande.