bet · GF01SkU30 · 1992-05-21 00:00:00 — Motion väckt med anledning av propositionen I betänkandet tillstyrker utskottet proposition 1991/92:86 omändring i reglerna för lagervärdering och avstyrker en i ärendetväckt motion. Utskottet behandlar i sammanhanget ett antalmotioner från den allmänna motionstiden. Med anledning av enmotion föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringenom en eventuell justering i reglerna för upphovsmannakonto. Iövrigt avstyrks motionerna.Vid betänkandet fogas nio reservationer (s, nyd) och enmeningsyttring (v). Regeringen () föreslår i proposition1991/92:86 en ändring i kommunalskattelagens (1928:370) reglerför värdering av lager.Förslaget innebär att den värdering av lagret som gjorts iräkenskaperna skall godtas skattemässigt om värderingen inteunderstiger det lägsta av anskaffningsvärdet eller verkligavärdet. Den nya bestämmelsen är avsedd att tillämpas redanfr.o.m. taxering.Lagförslagen har följande lydelse. Motion väckt med anledning av propositionen 1991/92:Sk26 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen återgång till de års taxering gällande reglernaom underlag för värdering av pågående arbeten till fast pris.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19921991/92:Sk307 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om att frågan ommöjligheterna till en snabbare skattemässig avskrivning avföretagens tillgångar i form av byggnader, markanläggningar,maskinell utrustning och inventarier blir föremål för enregionalpolitisk utredning.1991/92:Sk315 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särbestämmelser för beskattning avskogsinkomst i samband med omarrondering.1991/92:Sk318 av och () variyrkas att hos regeringen begär en utredning avkonsekvenserna av ett friare användningssätt av skogskontomedeli enlighet med vad som i motionen anförts.1991/92:Sk320 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändring av skatteuttaget isamband med butiksrån.1991/92:Sk324 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen framlägger förslag om återinförande avmöjligheten till avsättning till fartygsfonder förfiskerinäringen.1991/92:Sk328 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om egenföretagarnas beskattning.1991/92:Sk332 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående befrielse av moms, egenavgifter ochskatt på medel, som tilltvingats genom våld (rån).1991/92:Sk333 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag omändringar i lagen om upphovsmannakonto i enlighet med vad somanförts i motionen.1991/92:Sk346 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom brutet räkenskapsår i handelsbolag och enskilda firmor.1991/92:Sk348 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom riskkapitalförsörjning.1991/92:Sk350 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga3. att beslutar om möjlighet för företag att avsättaett års vinst, dock högst , i en obeskattadreservfond,4. att beslutar om möjlighet tillnuvärdesavskrivning för maskiner, kontorshjälpmedel ochinventarier i företag med upp till 50 anställda.1991/92:Sk351 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nuär i fråga6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett slopande av SURV-systemet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en samlad översyn avföretagsbeskattningen,8. att hos regeringen begär förslag om särskildskatt på finansiella företag enligt vad i motionen anförts.1991/92:Sk353 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att svenska företag bör medges avdrag förkonferenser, kurser och liknande utomlands endast om det avsärskilda och sakliga skäl är motiverat att förlägga dessautanför Sverige.1991/92:Sk358 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bestämmelser som ger rätt till 100%skogsavdrag för finansiering av likvider vid omarrondering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avdragsrätt för förrättningskostnader vidomarrondering.1991/92:Sk366 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inrättande av energisparfonder.1991/92:Sk369 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring av nu gällandeskattelagstiftning i enlighet med vad i motionen anförts.1991/92:Sk374 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om rätt till avdrag förkapitalförluster i samband med rån och stöld i enlighet med vadi motionen anförts.1991/92:Fi208 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att dubbelbeskattning av aktieutdelningarbör avvecklas.1991/92:Jo316 av m.fl. (kds,m,fp,c) variyrkas, såvitt nu är i fråga2. att hos regeringen begär förslag om införande avdirektavdrag för investeringar i skogsbilvägar i enlighet medvad som anförts i motionen. Lagervärdering, m.m.En viktig del av den reformering av företagsbeskattningen sombeslutades gällde slopandet av den generella rättentill lagernedskrivning. Detta tillsammans med slopade ellerbeskurna reserveringsmöjligheter i övrigt öppnade väg för enkraftigt sänkt skattesats och en mer ändamålsenlig ochinternationellt konkurrenskraftig företagsbeskattning.Skattereformens lagervärderingsregler har en direkt kopplingtill reglerna i bokföringslagen (1976:125). Lagret får enligthuvudregeln inte åsättas ett lägre skattemässigt värde än dethögsta värde som är tillåtet enligt bokföringslagen. En kommittéarbetar numera med att se över redovisningslagstiftningen (dir.1991:71). Kommittén utreder bl.a. om det finns anledning attompröva sambandet mellan redovisning och beskattning.Lagervärderingsreglerna finns alltså med i det arbetet.I propositionen föreslås -- i avvaktan på resultatet av dennämnda översynen -- att lagervärderingsreglerna justeras medhänsyn till att det uppkommit ett tolkningsproblem. Enligtpropositionen kan en utveckling förutses där skattemyndigheteroch företag i många fall kan bli oense om vilken värdering somkan godtas skattemässigt. Det råder olika meningar om huranskaffningsvärdet skall bestämmas i vissa fall. Begreppetanskaffningsvärde i bokföringslagen är inte entydigt, och ipraxis sker en utfyllnad på grundval av vad som är godredovisningssed. Problemet är om vissa kostnader som intenödvändigtvis måste ingå i anskaffningsvärdet enligt godredovisningssed ändå skall räknas med vid den skatterättsligavärderingen av lagret.För att begränsa de nämnda svårigheterna föreslås ipropositionen att reglerna i stället ges innebörden att den iräkenskaperna gjorda värdesättningen på ett lager normalt skallanvändas vid beskattningen. Lagret skall dock enligt huvudregelninte värderas till lägre värde än det lägsta avanskaffningsvärde och verkligt värde som dessa begrepp bestäms i13§ andra stycket och 14§ andra stycket bokföringslagen.Under förutsättning att ett företag har beräknat värdet på sittlager i enlighet med bokföringslagens bestämmelser och medbeaktande av god redovisningssed bör skattemyndigheten således iallmänhet godta att samma värde redovisas också i deklarationen.Frågan om hur lagerreserver skall beaktas har föranlettsärskilda svårigheter vid utformningen av de föreslagna nyareglerna, och det har enligt propositionen inte varit möjligtatt finna en alltigenom tillfredsställande lösning. Ipropositionen har man stannat för att hänsyn inte skall tas reserv i vidare mån än vad som kan följa av att lagretvärderas till av det samlade anskaffningsvärdet eller,såvitt gäller djur i jordbruk och renskötsel, avproduktionskostnaden eller annat tillåtet värde.Skattereformens lagervärderingsregler skall tillämpas förstagången vid taxering. De nya bestämmelserna föreslås fåtillämpning redan vid den nämnda taxeringen. Enligtpropositionen bör ändringarna inte annat än i undantagsfallkunna leda till ett högre skatteuttag för de skattskyldiga. Detkan dock enligt propositionen -- med hänsyn till de föreslagnareglerna om lagerreserv -- inte uteslutas att ett högreskatteuttag kan komma i fråga. Om en skattskyldig yrkar det bördärför enligt förslaget nu gällande regler få tillämpas vid dennämnda taxeringen. En valfrihet skall finnas även vid 1993 årstaxering.I propositionen föreslås att lagen om inventering avvarulager för inkomsttaxeringen (1955:257) anpassas till de nyabestämmelserna om lagervärdering.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att det redannu, utan att översynen av sambandet mellan redovisning ochbeskattning avvaktas, bör göras en lagändring för att begränsade tillämpningsproblem med de nya lagervärderingsreglerna somförutses i propositionen. Det torde enligt utskottets meninginte vara möjligt att uppnå en helt tillfredsställande lösninggenom lagstiftningsåtgärder som närmast är av provisoriskkaraktär i avvaktan på att den nämnda översynen slutförts.Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen ochuppmärksammar om någon åtgärd är påkallad, t.ex. mot bakgrund avredovisningsrådets rekommendationer om redovisning av varulageroch pågående tjänsteuppdrag, som dessa utformats i ett utkastfrån . Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen.Med anledning av propositionen har i motion Sk26yrkat på en återgång till de före skattereformen gällandereglerna för värdering av pågående arbeten till fast pris.Utskottet har inte funnit tillräckliga skäl att överväga enåtergång till gamla regler och avstyrker följaktligen motionen.Vissa allmänna frågor om företagsbeskattningenI motion Sk351 yrkande 7 av m.fl. (v) begärs attriksdagen skall uttala sig för vissa förändringar i denallmänna inriktningen av företagsbeskattningen. Enligtmotionen bör företagsbeskattningen utredas på nytt medinriktning på ett ökat skatteuttag från företagssektorn, främstpå de större börsnoterade bolagen. Motionärerna vill ocksåavskaffa systemet med skatteutjämningsreserv (yrkande 6) ochinföra en särskild skatt på finansiella företag (yrkande 8).Utskottet har i samband med skattereformen och senare avstyrktliknande yrkanden från om en ändrad inriktning påföretagsbeskattningen i syfte att skärpa densamma. Det är istället angeläget att, som utskottet redovisat i betänkandet1991/92:SkU10, utveckla det nuvarande systemet för att det skallbli så enkelt, begripligt och överskådligt som möjligt. Denfortsatta översynen av företagsbeskattningen kommer också attpräglas av företagsbeskattningen i andra länder, särskiltutvecklingen inom EG. Regeringen kommer senare att lämna förslagtill om förenklingar och förbättringar iföretagsbeskattningen. Utskottet avstyrker motionen.I motion Fi208 yrkande 17 av m.fl. (nyd)begärs att dubbelbeskattningen av aktieutdelningar skallavvecklas.Den ekonomiska dubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster ären central fråga i det fortsatta arbetet medföretagsbeskattningen. Frågan berörs också av de beslut som kankomma att fattas inom EG. Utskottet anser att regeringenskommande förslag bör avvaktas och avstyrker följaktligenmotionsyrkandet.I motion Sk348 av () har tagits upp en fråga ominkomstberäkning i aktiebolag. Enligt motionen bör förlusterpå kapitalplaceringsaktier kunna kvittas även mot andra vinsterän vinster på aktier av samma slag.Gällande regler har utformats med hänsyn till att den s.k.genomsnittsmetoden antogs för beräkning av aktievinster.Reglerna har en motsvarighet i de begränsningar som gäller föravdrag för reaförluster inom hushållssektorn. Utskottet finnerinte skäl att frångå det ställningstagande i denna fråga somgjordes vid skattereformbeslutet . Utskottet avstyrkermotionen.Frågan om beskattningen av enskild näringsverksamhet hartagits upp i motion Sk328 yrkande 19 av m.fl.(s). Enligt motionen skall ett reformerat system föregenföretagarnas beskattning vara neutralt i förhållande tillandra företagsformer och beskattningen av löntagare och inteheller leda till ökade möjligheter till skatteplanering.Ett förslag om ändrade skatteregler fr.o.m. den 1 januari 1993för enskild näringsverksamhet och handelsbolag har lagts fram ibetänkandet SOU 1991:100 Neutral företagsbeskattning.Betänkandet bereds i med sikte på enproposition till . kommeralltså inom en relativt nära framtid att få ta ställning tillhur nya regler för beskattning av enskild näringsverksamhet börvara utformade. Utskottet anser att regeringens kommande förslagbör avvaktas och avstyrker följaktligen motionsyrkandet.Enligt motion Sk346 av () bör den i sambandmed skattereformen slopade möjligheten för handelsbolag ochenskilda firmor att använda sig av brutet räkenskapsår återinföras.Som framgått av vad utskottet anfört tidigare i betänkandetser en särskild utredning över frågor om redovisning ochbeskattning. Brutet räkenskapsår behandlas i det sammanhanget.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionen.I några motioner har väckts förslag som gäller utvidgademöjligheter till resultatutjämning och fondering inäringsverksamhet. Enligt motion Sk324 av () börfartygsfonder för fiskerinäringen åter införas i skattesystemet.Enligt motion Sk350 yrkande 3 av m.fl. (nyd)bör företag få möjlighet att sätta av en årsvinst, dock högst500000 kr., till en obeskattad reservfond. ()yrkar i motion Sk366 om inrättande av energisparfonder eftermönster av tidigare investeringsfonder.Den reformerade företagsbeskattningen bygger på sänktskattesats i förening med slopade eller inskränktareserveringsmöjligheter. Intresset av att kunna spara vinstmedelför olika ändamål underlättas rent allmänt avsystemet med skatteutjämningsreserv. I avvaktan på den fortsattaöversynen av företagsbeskattningen är det inte möjligt att taställning till hur finansieringen av kapitalkrävandeinvesteringar, som t.ex. fartyg, skall behandlas i ett förändratsystem. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund de i motionernaSk324, Sk350 yrkande 3 och Sk366 framförda förslagen om nyaresultatutjämningsmöjligheter.UpphovsmannakontoI motion Sk333 av och (båda s) yrkas att medel som satts in på upphovsmannakonto skallkunna flyttas över till annan bank utan att detta skall medförabeskattning som för uttag från kontot.En motsvarande justering gjordes i fråga ommedel på skogskonto. Ändringen syftade till att undanröjaeventuella olägenheter med att vara bunden till en bank. Härvidframhölls skogskontots förhållandevis långa omloppstid, tio år.Upphovsmannakontot har i likhet med skogskontot behållits i detreformerade skattesystemet. Även om omloppstiden för ettupphovsmannakonto är väsentligt kortare än för skogskonto, finnsdet enligt utskottets mening anledning att pröva om en möjlighetatt byta bank utan skattekonsekvenser skall införas även förinnehavare av upphovsmannakonto. Utskottet anser det varalämpligt att regeringen gör denna prövning. Detta bör enligtutskottets mening ges regeringen till känna med anledning avmotionen.Förlust vid rån eller stöldI tre motioner begärs ett klarläggande angående bl.a.avdragsrätten vid förlust av pengar vid rån och andratillgreppsbrott. Dessa motioner är Sk320 av (), Sk332 av och (båda m) ochSk374 av ().Skatteutskottet har vid behandling av liknande motioner förnågra år sedan inte varit främmande för att nuvarande regler kanbehöva omprövas. Vid behandlingen av frågan (bet.1990/91:SkU30) konstaterade utskottet att regeringsrätten i endom godtagit avdrag för pengar som förlorats vid rån ibankverksamhet. Även om det torde kunna förväntas att avdragskall kunna medges enligt nuvarande regler även i andranäringsverksamheter än bankverksamhet ansåg utskottet atttillämpningen av reglerna fortfarande måste anses som oklar.Utskottet uttalade att detta förhållande på nytt aktualiseradefrågan om en lagändring borde genomföras. Utskottet förutsatteatt regeringen skulle uppmärksamma de uppkommandeskatteproblemen och, om det behövdes, i lämpligt sammanhangåterkomma till i frågan.Utskottet utgår ifrån att dess tidigare uttalande beaktas isamband med den översyn av olika skattefrågor som pågår.Utskottet anser det därför inte vara nödvändigt med etttillkännagivande till regeringen och avstyrker motionerna Sk320,Sk332 och Sk374.AvskrivningI motion Sk307 av och (båda fp)återkommer motionärerna till ett tidigare prövat förslag om enregionalpolitisk utredning om snabbare avskrivning istödområden av byggnader, markanläggningar, maskiner ochinventarier.Utskottet har avstyrktmotsvarande motionsyrkanden. Utskottet vidhåller det tidigareställningstagandet och avstyrker motionen.I motion Sk350 yrkande 4 av m.fl. (nyd)hemställs om införande av nuvärdeavskrivning för maskiner,kontorshjälpmedel och inventarier i företag med upp till 50anställda.Ett förslag om nuvärdeavskrivning har lagts fram underutredningsarbetet till skattereformen. Förslaget har varitföremål för ytterligare utredning. Ett definitivtställningstagande får ske inom ramen för den fortsatta översynenav företagsskattefrågorna. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill det i motionen väckta yrkandet om rätt tillnuvärdeavskrivning för vissa företag.Konferenser, deklarationshjälpI motion Sk353 av m.fl. (s) yrkas att företagbör få avdrag för konferenser, kurser och liknande iutlandet endast om det av särskilda och sakliga skäl ärmotiverat att förlägga dessa utanför Sverige.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om begränsadavdragsrätt för utbildning, kurser och konferenser utomlands.Ett sådant avdragsförbud skulle fungera som ett konkurrensskyddför den svenska konferensnäringen gentemot utlandet och komma ikonflikt med den senast i den reviderade finansplanen uttalademålsättningen om skärpt konkurrenstryck i den svenska ekonomin.Utskottet anser att det heller inte är möjligt med en sådanbegränsning på grund av internationella åtaganden.Oavsett om en konferens etc. äger rum här i landet ellerutomlands är det dock viktigt att skattemyndigheternas kontrollär effektiv och att de ingriper i den mån det förekommernöjesinslag i en omfattning som aktualiserarbeskattningsåtgärder. har i den handledning somsammanställts till ledning för taxering och utbildning inomskattemyndigheterna berört hur skattemyndigheterna bör hanterasådana kontrollfrågor. Utskottet förutsätter att regeringen äruppmärksam på om det kan behövas ytterligare åtgärder för attstävja ett eventuellt missbruk av reglerna. Utskottet finneremellertid inte något behov av uttalande frånriksdagens sida.Vid behandlingen av motionen har i utskottet även väckts frågaom skattereglerna för utlandstraktamente. Beträffande detta villutskottet hänvisa till att utredningen om förenkling och översynav vissa regler i inkomstslaget tjänst (dir. 1992:3) har attöverväga bl.a. ändringar i reglerna om utlandstraktamenten föratt uppnå närmare överensstämmelse med grunderna för de reglersom gäller för förrättningar inom . Utskottet anser ävenhär att det inte finns behov av åtgärder från sida.Med hänvisning till ovanstående avstyrker utskottet motionSk353.Enligt motion Sk369 av () bör det göras enöversyn av skattelagstiftningen i syfte att få likformigaavdragsregler i fråga om kostnader för deklarationshjälp ochadvokatkostnader. Utskottet vill framhålla att avdragsfråganprövas utifrån den allmänna principen om vilka kostnader som ärnödvändiga för intäkternas förvärvande och bibehållande. Detfinns inga särskilda regler som i detta hänseende gör skillnadmellan olika typer av näringsverksamhet. Utskottet avstyrkermotionen.SkogsbeskattningI motion Sk315 yrkar () attskogsavdraget skall omfatta likvider som betalas för attfinansiera omarrondering. () yrkar i motionSk358 yrkande 1 att skogsavdrag skall kunna medges med upp till100% av likvider vid omarrondering.Enligt gällande regler kan fysiska personer göra skogsavdragmed sammanlagt av skogens anskaffningsvärde. För juridiskapersoner är avdragsutrymmet mindre, högst . Det årligaavdraget kan i samband med rationaliseringsförvärv bli högre,men det sammanlagda avdragsbeloppet (avdragsutrymmet) får inteöverstiga av anskaffningsvärdet förrationaliseringsförvärvet. har vid upprepadetillfällen avstyrkt yrkanden om att höja avdragsutrymmet.Utskottet har inte funnit skäl att ändra detta ställningstagandeoch avstyrker motionsyrkandet.I motion Sk358 har också tagits upp en tidigare behandladfråga om direktavdrag för förrättningskostnader vidomarrondering (yrkande 2). Gällande regler innebär attlantmäterikostnaderna vid ett rationaliseringsförvärv räknas ini underlaget för skogsavdrag. Detta innebär att avdrag försådana kostnader kan medges mot skogsinkomster av dentotala kostnaden. Mot bakgrund av att frågan aktualiserats avfastighetsbildningskostnadsutredningen i betänkandet SOU 1990:9,som bereds i , anser utskottetdet inte vara motiverat med ett tillkännagivande tillregeringen. Motionen avstyrks därför.I motion Sk318 av och (bådac) begärs en utredning av konsekvenserna av friare användningav skogskontomedel. Motionärerna vill utreda konsekvenserna avatt skogskontomedel skulle få användas för att investera i nyanäringsgrenar i den kommun där medlen förvärvats. Motionärernaanser att frågan har särskilt intresse i en situation där detråder brist på riskkapital och att det även finnsregionalpolitiska aspekter.En användning av skogskontomedel på det sätt motionärerna villuppnå skulle innebära en helt ny typ av reserveringsform sominte har mycket gemensamt med skogskontot i dess nuvarandeutformning. Utskottet har i annat sammanhang under vårenbehandlat frågor om att allmänt förbättra tillgången påriskvilligt kapital och förutsättningarna för nyföretagande.Utskottet har hänvisat till den beredning av dessa frågor sompågår i . Utskottet avstyrker motionärernasförslag om en särskild utredning i fråga om användningen avskogskontomedel.I motion Jo316 yrkande 2 av m.fl. (kds,m,fp,c)hemställs om direktavdrag för investeringar i skogsbilvägar.Skogsvägar (och täckdikningar) kan enligt gällande reglernormalt skrivas av på anskaffningsvärdet,vilket medger snabbare avskrivning än för andra markanläggningar(). Utskottet har inte funnit skäl att i detta sammanhang taställning till frågan om eventuella förändringar i avdraget.Frågan kan överblickas bättre när utredningen av deskogspolitiska frågorna är klar. Utskottet förutsätter attregeringen följer upp frågan och avstyrker med hänvisninghärtill motion Jo316 yrkande 2. beträffande lagervärderingatt bifaller proposition 1991/92:86,2. beträffande värdering av vissa pågående arbetenatt avslår motion 1991/92:Sk26,res. 1 (nyd)3. beträffande den allmänna inriktningen avföretagsbeskattningenatt avslår motion 1991/92:Sk351 yrkandena 6--8,men. (v)4. beträffande dubbelbeskattningen av aktieutdelningaratt avslår motion 1991/92:Fi208 yrkande 17,res. 2 (nyd)5. beträffande inkomstberäkning i aktiebolagatt avslår motion 1991/92:Sk348,6. beträffande enskild näringsverksamhetatt avslår motion 1991/92:Sk328 yrkande 19,res. 3 (s)7. beträffande brutet räkenskapsåratt avslår motion 1991/92:Sk346,8. beträffande fartygsfonderatt avslår motion 1991/92:Sk324,res. 4 (nyd)9. beträffande obeskattad reservfondatt avslår motion 1991/92:Sk350 yrkande 3,res. 5 (nyd)10. beträffande energisparfonderatt avslår motion 1991/92:Sk366,11. beträffande upphovsmannakontoatt med anledning av motion 1991/92:Sk333 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ommöjlighet för innehavare av upphovsmannakonto att utanskattekonsekvenser flytta kontot till annan bank,12. beträffande förlust av pengar vid rånatt avslår motionerna 1991/92:Sk320, 1991/92:Sk332och 1991/92:Sk374,res. 6 (nyd)13. beträffande snabbare avskrivning i stödområdenatt avslår motion 1991/92:Sk307,14. beträffande nuvärdeavskrivningatt avslår motion 1991/92:Sk350 yrkande 4,res. 7 (nyd)15. beträffande konferenser, kurser och liknandeatt avslår motion 1991/92:Sk353,res. 8 (s)16. beträffande kostnader för deklarationshjälp, m.m.att avslår motion 1991/92:Sk369,17.