bet · GF01UbU11 · 1992-03-19 00:00:00 — Anslag till särskolor, specialskolor, m.m. Proposition 1991/92:100 bil. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillsärskolor, särvux, svenskundervisning för invandrare,sameskolor, specialskolor, statens skolor för vuxna(utbildningskostnader), svensk undervisning i utlandet ochfristående skolor. Beträffande statens skola för vuxna iHärnösand förutsätter utskottet att regeringen följer uppriksdagens beslut om resurser för vissautbildningar.Samtliga motioner avstyrks. En reservation har avgettsangående statsbidrag till vissa fristående skolor. Därtillfinns en meningsyttring (v) om medel till resurscenter förelever med autism.ÅTTONDE HUVUDTITELN Proposition 1991/92:100 bil. Bidrag till driften av särskolor m.m.Regeringen har under anslaget B9 (s. 50--52) föreslagit13. att till Bidrag till driften av särskolor m.m.för /93 anvisar ett förslagsanslag på999978000 kr.2. Bidrag till driften av särvuxRegeringen har under anslaget B 10 (s. 52) föreslagit14. att till Bidrag till driften av särvux /93 anvisar ett förslagsanslag på 53703000kr.3. Bidrag till undervisning av invandrare i svenska språketRegeringen har under anslaget B 11 (s. 53) föreslagit15. att till Bidrag till undervisning avinvandrare i svenska språket för /93 anvisar ettförslagsanslag på 278652000 kr.4. SameskolorRegeringen har under anslaget B 12 (s. 54--55) föreslagit16. att till Sameskolor för /93anvisar ett förslagsanslag på 28940000 kr.5. Specialskolor m.m.Regeringen har under anslaget B 13 (s. 56--58)17. dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om omvandling av resurser förlärarlönekostnader,18. dels föreslagit att till Specialskolor m.m.för /93 anvisar ett förslagsanslag på320804000 kr.6. Statens skolor för vuxna: UtbildningskostnaderRegeringen har under anslaget B 14 (s. 59--60) föreslagit19. att till Statens skolor för vuxna:Utbildningskostnader för /93 anvisar ettförslagsanslag på 29065000 kr.7. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.Regeringen har under anslaget B 15 (s. 61--63) föreslagit20. att till Bidrag till svensk undervisning iutlandet m.m. för /93 anvisar ett förslagsanslagpå 53931000 kr.8. Bidrag till driften av fristående skolorRegeringen har under anslaget B 16 (s. 64--66) föreslagit21. att godkänner i propositionen framlagt förslagtill ram för /93 för statsbidragsgrundandeårselevplatser vid fristående skolor på gymnasial nivå,22. att bemyndigar regeringen att, enligt vad ipropositionen anförts, i vissa fall utöka den av riksdagenfastställda ramen årselevplatser för /93,23. att till Bidrag till driften av friståendeskolor för /93 anvisar ett förslagsanslag på189716000 kr. 1991/92:Ub224 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom anslag till Statens skolor för vuxna i Härnösand.1991/92:Ub237 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat stöd till Ekeskolan.1991/92:Ub239 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel till statens skola för vuxna iHärnösand.1991/92:Ub268 av och () vari yrkasatt till Specialskolor (B 13) för /93anslår . utöver vad regeringen föreslagit ellertotalt 322804000 kr.1991/92:Ub285 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att grundskoledelen av Franska skolan ochGöteborgs högre samskola vid beräkning av statsbidrag tillskolan skall ingå i sektorsbidraget för resp.Göteborgs kommun och därmed inte tilldelas separata bidrag. Bidrag till driften av särskolor m.m.Landstingskommunerna och de kommuner som inte ingår ilandstingskommun samt kommuner som anordnar särskola i fall somavses i 6 kap. 5 § andra stycket skollagen (1985:1100) fårstatsbidrag av lönekostnaderna för skolledare ochlärare vid särskolan. Bidrag lämnas också till lokalskolutveckling. Även till särskoleverksamhet som anordnas medenskild huvudman utgår statsbidrag i vissa fall.Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1986:188) omstatsbidrag till driftkostnader för särskolan m.m. samt iförordningen (1988:740) om statsbidrag till friståendesärskolor. Verksamheten regleras i skollagen och isärskoleförordningen (1986:573).Föredragande statsrådet anmäler i budgetpropositionen att honi en särskild proposition till under våren 1992kommer att ta upp frågor om ändrat huvudmannaskap för särskolanoch statsbidraget till driften av särskolan på grundval avsärskolekommitténs förslag (SOU 1991:30).Medelsberäkningen under förevarande anslag har inte gettutskottet anledning till erinran. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag att till Bidrag till driften avsärskolor m.m. för /93 anvisar ettförslagsanslag på 999978000 kr.2. Bidrag till driften av särvuxFrån anslaget betalas kostnader för statsbidrag tillvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux.Bestämmelser om verksamheten finns i skollagen (1985:1100) ochi förordningen (1988:816) om vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda, särvux.Det samlade medelsbehovet på anslaget för /93beräknas i propositionen till . Därvid har ienlighet med beslut om en fortsatt utbyggnad avsärvux med undervisning på träningsskolenivå (prop. 1990/91:85,bet. UbU16, rskr. 356) anslaget tillförts 13 milj.kr. Isammanhanget anmärks att den aviseradepropositionen om särskolan även kommer att behandla frågorrörande särvux.Utskottet, som tillstyrker regeringens förslag, föreslår attriksdagen anvisar de av regeringen begärda medlen, 53703000kr. under anslaget Bidrag till driften av särvux.3. Bidrag till undervisning av invandrare i svenska språketStatsbidrag utgår från förevarande anslag tillsvenskundervisning för invandrare (sfi), utom till sådanundervisning som bekostas enligt förordningen (1990:927) omstatlig ersättning för flyktingmottagande m.m. De grundläggandebestämmelserna finns fr.o.m. den 1juli 1991 i skollagen(1985:1100). Bestämmelser om statsbidrag m.m. finns iförordningen (1986:207) om grundläggande svenskundervisning förinvandrare.Innevarande budgetår bekostas övergångsvis från anslaget ettextra statsbidrag för sådana invandrare som före den 1 juli1991 deltagit i svenskundervisning enligtäldre bestämmelser men då ännu inte hunnit fullföljautbildningen (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. Detextra statsbidraget skall inte längre utgå, varför det ipropositionen beräknade anslagsbeloppet innefattar en minskningav anslaget med 26 milj.kr.Utskottet, som inte har något att invända motmedelsberäkningen i propositionen, tillstyrker att riksdagentill Bidrag till undervisning av invandrare i svenska språketför /93 anvisar ett förslagsanslag på278652000 kr. i enlighet med regeringens förslag.4. SameskolorSameskolor finns i , , ,och . I anordnas sameskola på försök.Integrerad samisk undervisning bedrivs vid iGällivare, , , , , ,och Åre kommuner. Elevantalet vid sameskolornauppgår /92 till 137 och beräknas /93till 140. Därutöver deltar innevarande läsår 130 elever i denintegrerade sameundervisningen. Verksamheten regleras iskollagen (1985:1100), i sameskolförordningen (1967:216) och iförordningen (SKOLFS 1991:23) om försöksverksamhet medsameskola i . Sameskolorna leds av en styrelse, varskansli är förlagt till . Från anslaget utgår ävenbidrag till samernas folkhögskola.Då utskottet inte har något att erinra mot den ipropositionen redovisade medelsberäkningen, föreslår utskottetatt under anslaget Sameskolor för /93anvisar ett förslagsanslag på 28940000 kr.5. Specialskolor m.m.Synskadade elever med eller utan ytterligare handikappundervisas vid en skolenhet i (). Döva ochhörselskadade elever undervisas vid dels fem regionalaskolenheter, belägna i (Manillaskolan), (Östervångsskolan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) och (Kristinaskolan), dels isärskilda klasser förlagda till (s.k. externaklasser). Döva och hörselskadade elever med ytterligarehandikapp undervisas vid en skolenhet i (Åsbackaskolan).Vid skolenheten i () undervisasnormalbegåvade barn med grava språkstörningar samthörselskadade barn med beteendestörningar och vissa andrakomplikationer. Vid , , Åsbackaskolanoch finns specialpedagogiska resurscentra.Verksamheten regleras i skollagen (1985:1100), ispecialskolförordningen (1965:478) samt i förordningen(1988:1384) med instruktion för Tomtebodaskolans resurscenter.Bestämmelser om tilldelning av lärarresurser finns iförordningen (1987:721) om lärarresurser i specialskolan m.m.Föredragande statsrådet anför i propositionen attspecialskolorna har haft svårt att hålla sinakostnader inom ramen för anvisade medel. Boksluten förspecialskolorna visar underskott trots årliga betydandemedelstillskott. Statsrådet anmäler att hon avser att återkommatill regeringen med förslag om att öppna möjligheter förspecialskolorna att delvis använda resurser förlärarlönekostnader för förvaltningskostnader. En sådanordning kan enligt statsrådets mening bidra till en merrationell organisation av undervisningen och minskar risken förframtida överskridanden.Utskottet föreslår att utan erinran lägger tillhandlingarna vad statsrådet anfört om omvandling av resurserför lärarlönekostnader.I motion 1991/92:Ub237 (s) pekas på behovet av ökat stödtill i . Motionärerna anför att skolan försynskadade med tilläggshandikapp är den enda i sitt slag iSverige. Den har utrymme för 50 elever i åldern 7--. Ettresurscenter på skolan har utåtriktad verksamhet förhandikappade elever som integreras i skolor inom kommuner ochlandsting. En handikappgrupp som skolan har ansvar för ärelever med sjukdomen , en liten grupp om 44 barnoch ungdomar utspridda över landet. Det stöd som skolan gerfamiljerna till dessa barn och unga är ovärderligt. För attutföra detta viktiga arbete behöver skolan ökade resurser,anför motionärerna.Enligt vad utskottet inhämtat har handikapputredninghaft att ägna speciell uppmärksamhet åt s.k. små och mindrekända handikappgrupper. Till dessa räknas handikappade på grundav Spielmeyer-Vogts sjukdom. Sjukdomen, som är ärftlig ochhittills obotlig, ger symtom hos barnet vid 5--ålder. Denleder till en gradvis tilltagande funktionsnedsättning bådefysiskt och psykiskt med blindhet, epilepsi, beteendemässigasärdrag och bristande muskelkontroll. För gruppen finns ensärskild reselärare/konsulent vid det pedagogiskaresurscentrumet vid har i sitt betänkande Handikapp,Välfärd, Rättvisa (SOU 1991:46) bl.a. föreslagit att de småhandikappgruppernas situation skall bli föremål för ennationell, fortlöpande uppföljning för vilken socialstyrelsenavses svara. Kunskapscentra på region- och riksnivå skallerbjuda allsidigt specialistkunnande och träning samt även iövrigt svara för olika uppgifter som leder till förbättradevillkor för små handikappgrupper. Regeringen kommer enligtuppgift från att ta ställning tillutredningens förslag i en proposition till underhösten 1992.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att någotinitiativ från i enlighet med motion 1991/92:Ub237inte är påkallat. Motionen bör därför avslås av riksdagen.I motion 1991/92:Ub268 (v) framhålls behovet av regionalaresurscentra för elever med autism, där forsknings- ochutvecklingsarbete kan bedrivas och där såväl personal somföräldrar kan få utbildning och handledning. Det är enligtmotionärerna nödvändigt att barn med autism varhelst i landetde föds skall garanteras en pedagogisk verksamhet anpassad tillhandikappet. I motionen yrkas för detta ändamål att riksdagenunder anslaget Specialskolor m.m. för nästa budgetår anslår2 milj.kr. mer än vad regeringen föreslagit.Utskottet vill erinra om att statens institut förhandikappfrågor i skolan, , i sin anslagsframställning /93 begärt 2 milj.kr. för ett resurscentrum förelever med autism, vilket dock inte följdes upp i regeringensmedelsberäkning under anslaget B 4. Stöd för utveckling avskolväsendet. Vid utskottets behandling av nämnda anslag ibetänkandet 1991/92:UbU9 avstyrktes likartade motionsyrkandensom det nu aktuella, nämligen om behovet av sådanaresurscentra. Utskottet fann det inte påkallat att riksdagengjorde något särskilt uttalande i frågan, varvid bl.a.hänvisades till pågående projekt med stödteam i länslandsting och med hjälp avarvsfondsmedel. Utskottet avstyrker nu med samma motiveringäven motion 1991/92:Ub268.Regeringen beräknar under anslaget Specialskolor m.m. ettsammanlagt medelsbehov för /93 på 320804000kr. Utskottet som inte har något att invända mot den ibudgetpropositionen redovisade medelsberäkningen föreslår attriksdagen anvisar begärda medel.6. Statens skolor för vuxna: UtbildningskostnaderStatens skolor för vuxna i och utgör ettkomplement till den kommunala vuxenutbildningen (komvux).Grundläggande bestämmelser om skolformen finns i lagen(1991:1108) om statens skolor för vuxna och ivuxenutbildningsförordningen (1985:288). finns i förordningen (1986:64) omuppdragsutbildning vid statens skolor för vuxna.I inledningsavsnittet till utbildningshuvudtiteln (s.14)anger föredragande statsrådet att det kan finnas betydandefördelar med en samordning mellan vuxenutbildning ochyrkesutbildning som anordnas av AMU-gruppen, statens skolor förvuxna, Yrkestekniska Högskolan (YTH) och i vissa fallhögskolan. En särskild utredning kommer enligt statsrådet atttillsättas för att göra en översyn av dessa frågor och avmöjligheten att utnyttja olika tekniker för distansutbildning.Regeringen föreslår att till Statens skolor för vuxna:Utbildningskostnader anvisas ett förslagsanslag på 29065000kr. för nästa budgetår.I motionerna 1991/92:Ub224 (c) och 1991/92:Ub239 (s) hänvisastill beslut att på tilläggsbudget I för budgetåret1991/92 tilldela statens skola för vuxna i ettbelopp om 2 milj.kr. för bl.a. småföretagarutbildning iglesbygd. Dessa utbildningsinsatser är värdefulla, anförs det,och behovet av medel för verksamheten nästa budgetår beräknasvara lika stort. I den förstnämnda motionen begärs etttillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag omerforderliga resurser på tilläggsbudget I för budgetåret1992/93.Utskottet vill först erinra om att statens skola för vuxna iHärnösand (SSVH) t.o.m. /91 tilldelats medelinte endast ur anslaget till statens skolor för vuxna utan ävenur anslaget till vuxenutbildning. Den verksamhet somhaft den avvikande finansieringen gäller vissa utbildningar förglesbygden, utbildning i teckenspråk som C-språk förhörselhandikappade samt handledda självstudier för vuxna som ejkan behörighetskomplettera i hemkommunens komvux. Sedan detsärskilda anslaget till komvux upphört och sektorsbidraget tilldet kommunala offentliga skolväsendet införts, kan medel fördetta inte tillföras SSVH i samma ordning som hittills.Riksdagen beslutade , efter förslag imotioner, om ett anslag till SSVH på 2 milj.kr. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 samtgav som sin mening regeringen till känna vad utskottet anförtom resurserna till SSVH (bet. 1991/92:UbU7, rskr. Någramotsvarande medel har inte beräknats under anslaget i 1992 årsbudgetproposition.Utskottet vill påminna om vad utskottet då enigt anförde,nämligen att det inte varit avsikt att de nämndautbildningarna vid SSVH skulle upphöra eller att övrigverksamhet vid statens skolor för vuxna skulle minskas för attbereda utrymme inom anslaget för dessa utbildningar. Utskottetförutsätter att regeringen för /93 följer uppriksdagens beslut i fråga om resurser till SSVH för aktuellautbildningar. Motionerna 1991/92:Ub224 och 1991/92:Ub239 kanmed det anförda anses i huvudsak tillgodosedda, varför de böravslås av riksdagen.I övrigt har utskottet inte något att erinra motmedelsberäkningen under anslaget. bör såledesanvisa ett förslagsanslag på . i enlighet medregeringens förslag.7. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.För utlandssvenskars barn anordnas i utlandet statsunderstöddundervisning i svensk grundskola (utlandsskola) och iinternationell skola samt korrespondensundervisning ochkompletterande svensk undervisning. Statsbidrag tillutlandsskolorna lämnas som bidrag till kostnader för lärarlönermed belopp, som i princip motsvarar lönen för motsvarandelärartjänst vid svensk grundskola, samt till kompletterandeundervisningstimmar. Bidrag till lokalkostnader utgår med 60 %av årskostnaden för nödvändiga undervisningslokaler.Statsbidrag i form av särskilt driftbidrag lämnas avlönekostnader och vissa pensionskostnader. Vidare lämnasstatsbidrag till korrespondensundervisning, kompletterandesvensk undervisning och svensk undervisning vid internationellskola. Bestämmelserna finns i förordningen (1978:591) omstatsbidrag till svensk undervisning i utlandet. Från anslagetbetalas vidare statsbidrag till kostnader för resor ochflyttning för lärare vid utlandsskolor (SKOLFS 1991:34).I propositionen anmäls att undervisningen av svenska barn ochungdomar i andra länder ses över av utredningen (U 1991:08) förvissa frågor om skolans internationalisering m.m. med beräknadslutredovisning i september 1992.Utskottet tillstyrker att , som regeringenföreslagit, till Bidrag till svensk undervisning i utlandetm.m. anvisar ett förslagsanslag på . Bidrag till driften av fristående skolorEnligt beslut med anledning av förslag ipropositionen om vissa skollagsfrågor m.m. (prop. 1990/91:115,bet. UbU17, rskr. 357) skall elever i fristående skolor förskolpliktiga elever fr.o.m. /93 räknas in iunderlaget för kommunernas sektorsbidrag. När det gällergrundskoledelen av riksinternatskolorna, Franska skolan,högre samskola och Lundsbergs skola skallstatsbidraget dock även fortsättningsvis betalas direkt tillskolan.I budgetpropositionen har i enlighet med beslut76,7 milj.kr., som innevarande budgetår anvisats under dettaanslag för bidrag till fristående skolor för skolpliktigaelever, förts över till anslaget B 8. Bidrag till driften avdet kommunala offentliga skolväsendet.Vidare har föredragande statsrådet vid medelsberäkningenbeaktat att statsbidraget per elev i fristående skolor förskolpliktiga elever enligt riksdagsbeslutet skall beräknasenligt samma nivå som för elev i . Detta motiverarenligt statsrådets mening en höjning av statsbidragsnivån perelev i fråga om grundskoledelen av Franska skolan och Göteborgshögre samskola så att bidraget når samma nivå för dessa skolorsom för dem som ingår i sektorsbidraget. För detta ändamål harberäknats 7955000 kr.I motion 1991/92:Ub285 (s) yrkas att grundskoledelen avFranska skolan och högre samskola vid beräkning avstatsbidrag till skolan skall ingå i underlaget försektorsbidraget till resp. ochdärmed inte tilldelas separata bidrag. Det föreligger, enligtmotionären, inte några sakliga skäl att från statens sidabehandla dessa båda skolor på annat sätt än andra friståendeskolor på grundskolenivå i kommunerna.Utskottet vill hänvisa till att en särskild proposition omtilldelning av medel till fristående skolor är aviserad attläggas fram för . Utskottet anser attriksdagen inte bör föregripa den aviserade propositionen,varför motion 1991/92:Ub285 bör avslås av riksdagen.Regeringen föreslår att totalramen förstatsbidragsgrundande årselevplatser vid fristående skoloröver grundskolenivå fastställs till 4 754 för budgetåret1992/93. Regeringen begär bemyndigande av riksdagenatt få utöka den fastställda ramen, om det visar sig att enviss utbildning inom gymnasieskolans s.k. lilla ram ifortsättningen bör organiseras i form av fristående skola.Utskottet föreslår att godkänner föreslaget antalbidragsgrundande årselevplatser vid fristående skolor övergrundskolenivå samt lämnar begärt bemyndigande att utöka ramen.När det gäller anslaget beräknas i propositionen detsammanlagda medelsbehovet för nästa budgetår till 189716000kr. Utskottet föreslår att anvisar begärt belopp. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till driften avsärskolor m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 tillBidrag till driften av särskolor m.m. för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på ,2. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till driften avsärvuxatt med bifall till proposition 1991/92:100 tillBidrag till driften av särvux för /93anvisar ett förslagsanslag på ,3. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag tillundervisning av invandrare i svenska språketatt med bifall till proposition 1991/92:100 tillBidrag till undervisning av invandrare i svenska språketför /93 anvisar ett förslagsanslag på278652000 kr.,4. beträffande anslagsbeloppet under Sameskoloratt med bifall till proposition 1991/92:100 tillSameskolor för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,5. beträffande omvandling av resurser förlärarlönekostnader inom specialskolanatt utan erinran lägger proposition 1991/92:100 idenna del till handlingarna,6. beträffande ökat stöd till i avslår motion 1991/92:Ub237,7. beträffande anslagsbeloppet under Specialskolor m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 och medavslag på motion 1991/92:Ub268 till Specialskolor m.m. /93 anvisar ett förslagsanslag på 320804000kr.,men. (v)8. beträffande vissa medel till statens skola för vuxna iHärnösandatt avslår motionerna 1991/92:Ub224 och1991/92:Ub239,9. beträffande anslagsbeloppet under Statens skolor förvuxna: Utbildningskostnaderatt med bifall till proposition 1991/92:100 tillStatens skolor för vuxna: Utbildningskostnader /93 anvisar ett förslagsanslag på 29065000kr.,10. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till svenskundervisning i utlandet m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 tillBidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. /93 anvisar ett förslagsanslag på 53931000kr.,11. beträffande statsbidraget till grundskoledelen avFranska skolan och högre samskolaatt avslår motion 1991/92:Ub285,res. (s)12. beträffande statsbidragsgrundande årselevplatser vidfristående skolor över grundskolenivåatt godkänner regeringens förslag till ram /93 samt bemyndigar regeringen att, enligt vad iproposition 1991/92:100 anförts, i vissa fall utöka den avriksdagen fastställda ramen årselevplatser för budgetåret1992/93,13. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till driftenav fristående skoloratt med bifall till proposition 1991/92:100 tillBidrag till driften av fristående skolor för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på 189716000 kr.Stockholm den 19 mars 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),()ochRaimo ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Statsbidraget till grundskoledelen av Franska skolan ochGöteborgs högre samskola (mom.11), , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.9börjar med "Utskottet vill" och slutar med "av " bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning att det numera intefinns anledning att särbehandla grundskoledelen av Franskaskolan och högre samskola i förhållande till andrafristående skolor för skolpliktiga elever. Också eleverna viddessa båda skolors grundskoledel bör ingå i underlaget förberäkning av sektorsbidraget till resp. kommun. Därmed kommerskolornas behov av resurser att vid fördelningen av statsbidragbedömas mot behovet av resurser vid kommunens övriga skolor pågrundskolenivå. Vad utskottet här anfört bör medbifall till motion 1991/92:Ub285 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande statsbidraget till grundskoledelen avFranska skolan och högre samskolaatt med bifall till motion 1991/92:Ub285 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Autism är ett komplicerat handikapp som karaktäriseras avgrava störningar i kontakt, kommunikation och beteende.Omhändertagandet av elever med autism ställer mycket stora kravpå personal och inte minst på föräldrar. Jag anser att detkrävs regionala insatser för att åstadkomma kunskapskompetensoch ge såväl föräldrar som personal stöd och stimulans iarbetet med att främja dessa barns utveckling.