bet · GF01UbU20 · 1992-05-14 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användningen av de s.k. särskilda medlen.1991/92:Ub52 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av antaletårsstudieplatser vid musikhögskola.1991/92:Ub53 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enpraktisk-pedagogisk utbildning för vårdlärare i högskolan.1991/92:Ub54 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning för lärare ochrektorer.Motioner från allmänna motionstiden 19911990/91:Ub650 av m.fl. (fp, c, v) vari yrkas att riksdagenbeslutar att högskolan för lärarutbildning i skall lokaliseras tillSödertälje kommun.1990/91:Ub719 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den framtida dimensioneringen av lärarutbildningarna i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokaliseringen av HLS.Motioner från allmänna motionstiden 19921991/92:Ub202 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en rikstäckande fortbildningsplan inom miljö- ochnaturresursområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolan i bör ges möjlighet att delta i utvecklingenoch genomförandet av en sådan plan.1991/92:Ub206 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att anordnakompletterande vidareutbildning för lärare respektive SYO-funktionärer så attyrkesvalslärartjänster åter kan inrättas och besättas med tjänsteinnehavare,som har lämplig kombinationsutbildning.1991/92:Ub207 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att genom förstärktainsatser för lärarnas fortbildning förbättra religionskunskapsämnets ställningi grundskolan.1991/92:Ub225 av m.fl. (s) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarutbildningen.1991/92:Ub243 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om universitetens ansvar förfortbildning i de stora undervisningsspråken.1991/92:Ub251 av m.fl. (fp, m, c, kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortbildning avseende språkområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att genom omfördelning av tillgängliga medel för fortbildningtillföra ökade resurser för fortbildning i språk ochinternationella frågor.1991/92:Ub256 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad kompetens iskolan kring läs- och skrivsvårigheter.1991/92:Ub405 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförlängning av förskollärar- och fritidspedagogutbildningen.1991/92:Ub406 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering tillÖrebro av speciallärarutbildning för döva och hörselskadade barn samt ombehovet av en förändring av utbildningen i syfte att möta ett akutrekryteringsbehov.1991/92:Ub408 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering avgrundskollärarutbildning för årskurserna 4--9 till högskolan iSundsvall--Härnösand.1991/92:Ub425 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utbildning rörande dyslexi i lärarutbildningen.1991/92:Ub429 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta ytterligareutbildningsplatser för förskollärarnas kompletteringslinje tillgrundskollärare.1991/92:Ub431 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om speciallärarnasvillkor.1991/92:Ub437 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fullständig lärarutbildning vid högskolan i /92:Ub466 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt utbyggnadav högskolan i , speciellt inrättande av grundskollärar- ochämneslärarutbildning fr.o.m. hösten 1992.1991/92:Ub493 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en 100-poängs förskollärarutbildning lokaliserad till Helsingborg.1991/92:Ub499 av m.fl. (m, fp, c, kds) vari yrkas attriksdagen beslutar omfördela medel inom det totala anslaget förhögskoleverksamheten så att högskolan i --tilldelas 30antagningsplatser på fritidspedagoglinjen (100 poäng) alternativt ytterligare30 platser på förskollärarlinjen (100 poäng).1991/92:Ub527 av och (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhelt ny lärarutbildning och nya rekryteringsvägar till läraryrket.1991/92:Ub539 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avåtgärder för att tillgodose behovet av speciallärare för handikappade elever.1991/92:Ub808 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillfredsställande möjligheter för lärare medundervisningsskyldighet i religionskunskap att i grundutbildning ochfortbildning skaffa sig erforderliga kunskaper i kristendom.1991/92:Ub810 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarutbildningen.1991/92:K424 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättring av lärarutbildningen.1991/92:T227 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av högskoleutbildning på . InledningI propositionen föreslås att en med den nuvarande grundskollärarutbildningenför årskurserna 4--9 parallell lärarutbildning inrättas . Vidareföreslås en ny utbildning för lärare som skall undervisa i gymnasieskolan ochden kommunala vuxenutbildningen. Den omfattar 40 poäng praktisk-pedagogiskutbildning och föreslås också bli inrättad . avses dennuvarande ämneslärarlinjen om 40 poäng läggas ner. Regeringen föreslår ocksåatt det inrättas en påbyggnadslinje om 20 poäng förutbildning av lärare för grundläggande vuxenutbildning.Förslag lämnas om en statlig grundläggande utbildning för rektorer.Planeringsarbetet vad gäller lokaler för högskolan för lärarutbildning iStockholm (HLS) redovisas.I propositionen presenteras vidare förslag till fördelning av de 1450 nyautbildningsplatser i högskolan som regeringen i budgetpropositionen föreslagitskall gå till lärarutbildningar. Medel föreslås bli anvisade för särskildaåtgärder på lärarutbildningens område. Vidare framlägger nu regeringen sinaförslag om anslag till fortbildning och utbildning för undervisningsyrken(högskoleanslag) samt slutligt förslag om anslag till inredning och utrustningav lokaler vid högskoleenheterna för /93.Slutligen lämnas i den nu föreliggande propositionen förslag tilllokalisering av lantmäteriutbildning till samt slutligt förslag om anslagtill Utbildning för tekniska yrken.I det följande behandlas först -- efter en kort redovisning av den nuvarandelärarutbildningen -- lärarutbildning och fortbildning. I omedelbar anslutninghärtill tas frågan om HLS upp till behandling. Därefter behandlasplaneringsramarna för lärarlinjerna, lokaliseringsfrågor och medelsberäkningen.Slutligen tar utskottet ställning till förslaget om lokalisering avlantmäterilinjen till samt regeringens förslag om anslag till inredningoch utrustning av lokaler.Den nuvarande infördes, i enlighet med beslut vid 1984/85 årsriksmöte, en ny linjebunden lärarutbildning för --grundskollärarlinjen (prop. 1984/85:122, bet. UbU31, rskr. 366).Grundskollärarlinjen ersatte de tidigare klasslärarutbildningarna för låg- ochmellanstadierna samt ämneslärarutbildningen för högstadiet.Grundskollärarlinjen har två inriktningar. Den ena riktar sig tillårskurserna 1--7 i och omfattar 140 poäng. Den andra avserårskurserna 4--9 och omfattar 140--180 poäng. Inom den förstnämnda finns tvåfördjupningsalternativ -- svenska och samhällsorienterande ämnen (SO-ämnen)samt matematik och naturorienterande ämnen (NO-ämnen). Inriktningen motårskurserna 4--9 innehåller fyra specialiseringar på olika ämneskombinationer-- svenska och främmande språk, SO-ämnen, NO-ämnen med eller utan matematiksamt ett praktiskt-estetiskt ämne i kombination med ett annat ämne. I allautbildningsvarianter ingår 40 poäng praktisk-pedagogisk utbildning.Utbildning för gymnasielärare och lärare inom vuxenutbildningen i teoretiskaämnen ges på ämneslärarlinjen som omfattar 160--220 poäng inklusivepraktisk-pedagogisk utbildning. Dessutom finns en särskild linje omfattande enavslutande praktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng, i vissa fall 20 poäng,för dem som har en grundläggande högskoleutbildning av viss inriktning ellersom har ämnesteoretisk lektorsbehörighet.Yrkeslärare utbildas genom en praktisk-pedagogisk utbildning om 40poäng, industri- och hantverkslärarlinjen. Utbildningen av vårdlärare(vårdlärarlinjen) omfattar 60 poäng och utbildning av lärare för jordbruk,skogsbruk och trädgårdsskötsel omfattar 20 poäng.Praktisk-estetisk utbildning omfattar utbildning av lärare för grund- ochgymnasieskolnivå i ämnena bild, musik, slöjd, idrott, hemkunskap ellerbarnkunskap. Utbildningen ges som ettämnesutbildning och, inom ramen förgrundskollärarlinjen, dessutom som tvåämnesutbildning i olika kombinationer medett annat ämne.Specialpedagogisk utbildning ges som påbyggnadsutbildning om 40--60 poäng medolika inriktningar.Förskollärarutbildning omfattar 50, 80 eller 100 poäng, beroende påförkunskaper. Fritidspedagogutbildningen omfattar 50--100 poäng.Skolpolitiska utgångspunkter för lärarutbildningenMed hänvisning till det av regeringen fastlagda målet att under 1990-taletskapa bästa skola anförs i propositionen att utbildningens kvalitetmåste höjas. Det kan åstadkommas endast om skolan ger alla elever godakunskaper och färdigheter och stimulerar alla elever att utvecklas optimalt ienlighet med sina förutsättningar. Kraven på skolan måste göras klara ochtydliga.Utbildningsministern erinrar om de genomgripande förändringar som skett genominförandet av ett nytt regelsystem, som ger skolor och kommuner större frihetatt organisera utbildningen. Den politiska styrningen av skolverksamheteninriktas på beslut om mål och resurser. Genomförandeansvaret för att uppnåmålen ligger på de professionella medarbetarna i skolan -- såväl på lednings-som verksamhetsnivå.Samtidigt erinras om den förändring som högskolans studieorganisation stårinför.De organisatoriska förutsättningarna är härmed givna. Vad som återstår, menarutbildningsministern, är att ge skolorna den innehållsmässiga grunden förutvecklingen av undervisningen. Utgångspunkterna för denna utveckling harangivits i de nya direktiven till läroplanskommittén (dir. 1991:117) och ibeslutet om reformeringen av gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop.1990/91:85, bet. UbU16, rskr. Av direktiven till läroplanskommitténframgår att de ämnen som ingår i de samhällsorienterande resp.naturorienterande blocken skall ha egna kursplaner. En annan frågaav betydelse för lärarutbildningen är direktivens uttalande om en förstärktspråkutbildning också i tidiga årskurser i grundskolan.Av direktiven framgår också att huvudansvaret för elevernas kunskaps- ochfärdighetsutveckling åligger skolan och att huvudansvaret för den personligafostran och omvårdnaden åligger hemmen. De krav som måste ställas på skolan äratt denna skall ge eleverna goda kunskaper och färdigheter. Skolan skallhärutöver bidra till att eleverna utvecklas till trygga individer.Utbildningsministern erinrar i detta sammanhang om vad som kommer till uttrycki skollagen, nämligen att utbildningen skall främja elevernas harmoniskautveckling till ansvarskännande människor och medborgare (jfr 1 kap. 2§ andrastycket skollagen). För en sådan skola krävs lärare som själva har gedignakunskaper, förståelse för skolans värdemässiga grund i etik ochhumanism och som känner uppskattning och trygghet i sin yrkesroll.Utbildningsministern erinrar om beslut om vidgademöjligheter för elever och föräldrar att välja skola (prop. 1990/91:115, bet.UbU17, rskr. Han aviserar ytterligare förslag som skall säkerställarätten för elever och föräldrar att välja skola. En sådan förändring i riktningmot en större valfrihet innebär ökade möjligheter för skolan till profileringoch specialisering. Olika skolor kan ges olika inriktning. Detta är ettförhållande som också måste beaktas i lärarutbildningen.Ett särskilt avsnitt i propositionen ägnas åt lärarnas professionalism.Lärarna har en avgörande betydelse för att skolan skall kunna utvecklaskvalitativt. Det slås fast att lärarnas huvuduppgift är att ge eleverna godakunskaper och färdigheter. När det gäller lärarens och skolans huvuduppgift ärämneskunskaper avgörande. Läraren måste ha mycket gedigna kunskaper dels föratt kunna ge en intressant undervisning, som stimulerar elevernas lärande, delsför att kunna hantera de frågor som uppkommer ur det stora informations- ochkunskapsflöde som eleverna möter utanför skolan. Det är viktigt att läraren harkunskaper också om varför elever kan få svårigheter i skolan och uppmärksammarelever med särskilda behov.För att stärka professionalismen måste lärarna tillerkännas en ökadsjälvständighet. Utbildningsministern menar att det är viktigt att lärarna gesett större inflytande över utvecklingen av yrkesrollen. Sambandet mellanprofessionen och utbildningen för denna måste vara starkt.Utskottet, som i det följande återkommer till regeringens förslag avseendekraven och strukturen på lärarutbildningen samt kraven för utövandet avläraryrket, tar i förevarande sammanhang upp till behandling ett antalmotionsyrkanden vilka tar sikte på de skolpolitiska utgångspunkterna förlärarutbildningen samt ytterligare ett par yrkanden vilka väckts mot bakgrundav vad utbildningsministern anfört i det avsnitt som refererats ovan.I motion 1991/92:Ub225 (s), som väcktes under den allmänna motionstiden,erinras om att de första grundskollärarna som genomgått utbildning enligt denordning som infördes just examineras. Jämfört med den tidigareordningen har de fått en avsevärt längre utbildning, för vilken det gymnasiestudier samt höga speciella krav för olika fördjupningar ochspecialiseringar. Motionärerna erinrar om att metodiken, pedagogiken,specialpedagogiken, språkansvaret och praktiken är gemensam förgrundskollärarlinjens båda inriktningar. Genom varvning av utbildningens olikadelar kan teori, metodik och praktik befrukta varandra och därigenom ge utrymmeför ett gott yrkeskunnande. Det har skett en bred och djup fortbildning avlärare i som bl.a. syftar till att avdramatisera stadieövergångar,bredda ämnesområden och fördjupa ämneskunskaperna. Motionärerna anar bakomuttalanden från regeringen om en ny lärarutbildning ett återinförande av dengamla ämneslärarutbildningen och föreslår att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärarutbildning (yrkande 14). Tankegångarnabakom dagens lärarutbildning och syftet med densamma utvecklas ytterligare imotion 1991/92:Ub45 (s). Det erinras om att man eftersträvade lärare med enstörre ämnesmässig bredd än vad den tidigare ämneslärarutbildningen gav.Självfallet, säger motionärerna, krävs goda ämneskunskaper för att lyckas somlärare. Men läraryrket kräver så oerhört mycket mer än ämneskunskaper.Läraryrket bör ses i ett vidare perspektiv än den egna fördjupningen ellerspecialiseringen. Att ge ämneskunskaper en helt dominerande och överordnad rollöver pedagogiskt-didaktiska kunskaper saknar helt stöd i forskning eller ierfarenheter från genomförd lärarutbildning. Motionärerna begär ett uttalandeav om att grundskollärarutbildningen också fortsättningsvis skallutgöra en helhet med integration av ämneskunskaper, praktik, didaktik, metodikoch pedagogik (yrkande 1). I motion 1991/92:Ub810 (v), väckt , erinras om den sammanhållna där eleverna följs åt . Den grundskollärarutbildning som etablerades bör fåutvecklas och stabiliseras. Den införda utbildningen är enyrkesutbildning som bör ha en systematisk uppbyggnad. Motionärerna begär attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarutbildning(yrkande 5). skall ses som en helhet, sägs det i motion1991/92:Ub39 (c), och motionären framhåller att det var en av de bärandetankarna bakom den grundskollärarreform som genom beslut genomfördes1988. Kravet på en sammanhållen utbildning för lärare i var enföljd av den skolutveckling som varit och som det funnits bred uppslutningomkring. I motionen förs sedan principiella resonemang om lärarprofessionen ochyrkesidentiteten. Yrkesidentiteten och professionalismen grundläggs igrundutbildningen genom de perspektiv som finns i utbildningen och denstuderandes motiv för sina studier. Metoder för att systematisera praktisktvunna erfarenheter och begrepp och bygga upp kumulativ kunskap inomyrkesområdet är inte mindre viktiga än den strikt disciplinärt orienteradeämneskunskapen. Motionären framhåller att det bör vara möjligt med"karriärvägar" inom skolsystemet. En sådan är att erbjuda fördjupadeämnesstudier genom vidareutbildning. I motionen begärs att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om yrkesidentitet,lärarprofession, ämnesinriktning och inlärningsperspektiv samt vad som sagts om"karriärvägar" genom vidareutbildning (yrkandena 1--3). I stora drag skisserasi motion 1991/92:Ub527 (nyd), väckt under den allmänna motionstiden, en helt nylärarutbildning och nya rekryteringsvägar till läraryrket. Motionärerna serstora brister i den nuvarande lärarutbildningen, i vilken allmän pedagogik ochdidaktik har getts stort utrymme på bekostnad av en mera konkret ochstadieinriktad ämnesmetodik. Genom en rekrytering av lärare som kommer frånyrkeslivet och som ofta har både djupare och aktuellare kunskaper än många avdagens lärare skulle skolan bli hjälpt att bryta sig ur den förhållandevisavskärmade och isolerade värld som skolan ofta utgör idag.Utskottet, som är överens med utbildningsministern i vad han anfört omskolpolitiska utgångspunkter för lärarutbildningen, vill med anledning avmotionerna framhålla och understryka följande.Utskottet delar regeringens ambition att ytterligare höja kvaliteten i denutbildning som skolan ger. Såväl förändringarna i skolans regelsystem som nupågående översyn av läroplan och betygssystem är enligt utskottets mening led isträvan att än mer öka möjligheterna för eleverna att i skolan skaffa sigkunskaper och färdigheter. Jämsides med denna strävan gäller naturligtvis vadskollagen föreskriver om att utbildningen skall främja elevernas harmoniskautveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Detta ärutskottet angeläget om att understryka. De omständigheter under vilka barn ochungdomar tillägnar sig kunskaper och färdigheter är viktiga för derasutveckling. Lärarnas insatser härvidlag är av avgörande betydelse. Lärarenmåste ha kunskaper om hur eleverna tänker och hur de begrepp som introduceras iundervisningen står i relation till elevernas begreppsbildning. Det är viktigtatt läraren också har kunskaper om varför elever kan få svårigheter i skolanoch uppmärksammar elever med särskilda behov. Läraren har, vilketutbildningsministern också framhåller, en avgörande betydelse för att skolanskall kunna utvecklas i kvalitativt hänseende.Utskottet instämmer med motionärerna så långt att den nuvarandelärarutbildningen gör det möjligt att utbilda lärare som fyller de högt ställdakrav på skolan som utskottet nu angett. Men ambitionen när det gäller skolanskvalitativa utveckling bör inte utesluta vare sig förändringar i den nuvarandeutbildningen eller införande av alternativ utbildning, detta i syfte att än merlyfta fram ämneskunskaperna. Gedigna och djupa ämneskunskaper gör det generelltlättare för en lärare att bemästra situationen i skolan som detvanligen skapar förtroende hos eleverna för läraren. Självfallet måsteämneskunskaperna paras med gedigna insikter i pedagogik och metodik samtförmåga att leva sig in i den enskilde elevens situation.När det gäller lärarnas karriärmöjligheter instämmer utskottet i vadutbildningsministern anför om att man bör eftersträva en ordning som innebäratt läraren inte skall behöva lämna undervisningen för att "göra karriär". Detbör vara möjligt att erbjuda lärare ett vidgat pedagogiskt ansvar för t.ex. ettstadium, en institution, ett ämne eller ämnesgrupp eller för fortbildning.Utskottet återkommer längre fram till regeringens förslag om förändringar ilärarutbildningen och de motionsyrkanden som väckts med anledning därav. I vadgäller utgångspunkterna för lärarutbildningen anser utskottet att medhänvisning till vad utskottet anfört ovan och till vad utbildningsministern iövrigt anfört härom bör avslå motionerna 1991/92:Ub39 yrkandena 1--3,1991/92:Ub45 yrkande 1, 1991/92:Ub225 yrkande 14, 1991/92:Ub527 delvis och1991/92:Ub810 yrkande 5.Vad utbildningsministern anför om att det krävs lärare som har "förståelseför skolans värdemässiga grund (kurs. här) i etik och humanism"(prop. s.8) har föranlett att man i motion 1991/92:Ub51 (v) yrkande 1 begäratt klargör formuleringens innebörd. Det understryks att vi lever iett samhälle med religionsfrihet och att formuleringen inte får tas till intäktför att hindra människor av annan trosinriktning än den kristna att bli lärarei skolan.Utskottet utgår från att utbildningsministern med sin formulering inteåsyftat en ändring i vad gäller de värderingar som skall genomsyra skolansverksamhet jämfört med det som gäller och som kommer till uttryck i nugällande läroplan, Lgr80. Där heter det att skolan aktivt och medvetet skallpåverka och stimulera barn och ungdomar att vilja omfatta vår demokratisgrundläggande värderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk,vardaglig handling. Att väcka respekt för sanning ocn rätt, för människansegenvärde, för människolivets okränkbarhet och därmed för rätten till personligintegritet är en huvuduppgift för skolan. Tankegångarna återkommer --oförändrade, som utskottet har uppfattat det -- i de nya direktiven tillläroplanskommittén (dir. 1991:117). Där står det att skolans verksamhet liksomtidigare bör bygga på de etiska normer, såsom människolivets okränkbarhet,individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta, respekt för den enskildamänniskans särart och integritet och allas lika värde, vilka genom etikoch västerländsk humanism har en djup förankring i vårt land.Vid ställningstagande till etiska problem måste man utgå från både fakta ochvärderingar. Fakta behöver kompletteras med etiska överväganden som berörmänniskosyn, rätten till självbestämmande, rättvisa och andra grundläggandevärden i samhället. Dessa värden betraktas ofta som så självklara att de intetas upp i diskussionen. Självfallet skall lärarutbildningen ha sin utgångspunkti samhällets grundläggande värderingar. Dessa värderingar skall genomsyralärarutbildningen. Utskottet instämmer i vad motionärerna skriver "att vi leveri ett samhälle med religionsfrihet" vilket innebär att människor med olikatros- och livsåskådningar kan vara lärare i den svenska skolan.Med hänvisning till detta förtydligande av innebörden i vadutbildningsministern anfört om förståelse för den värdemässiga grunden förskolans verksamhet anser utskottet att syftet med motionsyrkandet ärtillgodosett. Det bör sålunda inte föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida, varför ett bifall till yrkandet om tillkännagivande om vad imotionen anförts om värdemässig grund för att bli lärare i skolan avstyrks.Samma motion -- 1991/92:Ub51 (v) -- tar upp frågan om profilering ochspecialisering.