bet · GF01TU15 · 1992-04-07 00:00:00 — riksvägarna E3, E4 och E6 var av särskild betydelseför tillväxten i landet, som det betonades att 1988års trafikpolitiska beslut innefattar flera delmål än bara denekonomiska tillväxten. Det särskilda gemensamma vägnätet kundedärför behöva kompletteras med stråk och förbindelser som är avbetydelse för att öka landsdelars tillgänglighet till andramarknader och regioner. Utskottet ställde sig som nämnts bakomdessa uttalanden och vill särskilt understryka att det intefinner skäl till annan bedömning . Vidare vill utskottetbetona att det vägpolitiska mål som syftar till entillfredsställande vägstandard i landets alla delar, även på detlågtrafikerade vägnätet, ligger fast.Genom utskottets sålunda redovisade ställningstaganden tordesyftet med yrkande 1 i motion T211 (s) samt med yrkandena 4, isin helhet, och 6 i motion T212 (s) få anses tillgodosett.Utskottet har ingen erinran mot att den fortsattaplaneringen, i enlighet med regeringens förslag, inriktas påatt ett rikstäckande vägnät av riksvägar (stamvägnätet) avsärskild betydelse byggs ut till ett sammanhängande, robust nätmed högoch jämn standard och mot att investeringarna på riksvägar ochlänsvägar som inte ingår i stamvägnätet inriktas på attvidmakthålla och förbättra standarden.Som utskottet just har framhållit -- med betonande av sinredan förra året intagna ståndpunkt -- måste bl.a. riksvägarnaE3, E4 och E6 anses vara av särskild betydelse förtillväxten i landet. Departementschefen framhåller attregeringens förslag till inriktning av den fortsatta planeringenbland annat (kurs. här) innebär motorvägsstandard mellanStockholm, , och . Regeringens i detföregående nämnda beslut ominfrastrukturinvesteringar på omfattar bl.a.en genomfart för på . Med det sagda och i avvaktanpå förslag till stamvägnät finner utskottet syftetmed motionerna T308 (fp), T319 (m) och T326 (nyd) yrkande 1 tillväsentlig del tillgodosett.Yrkande 2 i motion T219 (m) syftar till attStockholmsområdet skall få en större del av väganslagen.Utskottet vill med anledning härav framhålla att målen förvägpolitiken enligt trafikpolitiska beslut innebär atten avvägning måste göras mellan olika mål. Fjolåretsriksdagsbeslut och regeringens nu föreliggande förslag ominvesteringsplaneringens inriktning utgör enligt utskottetsmening en lämpligt avvägd precisering och komplettering av devägpolitiska målen. Någon sådan ytterligare justering av målensom motionärernas förslag innebär är emellertid utskottet inteför sin del berett att förorda. I sammanhanget förtjänar erinrasom att ett belopp på högst från anslagetför investeringar i trafikens infrastruktur, under vissaförutsättningar, skall kunna disponeras för trafikinvesteringari Stockholmsregionen.Sammanfattningsvis finner utskottet inte någon riksdagensåtgärd påkallad med anledning av de motionsyrkanden som är ifråga. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna T211 (s)yrkande 1, T212 (s) yrkandena 4 och 6, T219 (m) yrkande 2, T308(fp), T319 (m), T326 (nyd) yrkande 1 och T333 (s) yrkande 2.Regeringens förslag om investeringsplaneringens inriktning,såvitt gäller vägväsendet, tillstyrks.I motion T217 (nyd) betonas (yrkande 3) vikten -- fråntrafiksäkerhets- och miljösynpunkt -- av att man byggerkringfartsleder med planskilda korsningar runt de störrestäderna. Vidare framhåller motionärerna (yrkande 4) att detär angeläget att man anlägger stötupptagande staket imittsträngen på alla motorvägar.I motion T220 (nyd) framhåller motionären att trafikensflaskhalsar, dvs. broar och dåliga vägsträckor som inte klararden tunga trafiken, bör prioriteras för snabbast möjligaombyggnad.Utskottet erinrar om de vägpolitiska målsättningar som innebäratt en förbättrad trafiksäkerhet, en god miljö och ett effektivtresursutnyttjande skall eftersträvas. Målsättningarna tjänar,som utskottet framhållit, till ledning för ochlänsstyrelsernas flerårsplaner för riksvägar resp.länstrafikanläggningar. Vidare erinrar utskottet om det nämndariksdagsbeslutet med anledning av proposition 1991/92:38 (bet.FiU10, rskr. 108) att som grund för beslut om investeringar ibl.a. vägar bör ligga den analys somproduktivitetsdelegationen presenterat. Som också nämntsanser delegationen att den för produktiviteten viktigasteuppgiften är en allmän förbättring av framkomligheten ivägnätet, framför allt runt de större städerna. Med det anfördafinner utskottet syftet med de tre motionsyrkanden som är ifråga tillgodosett. Någon åtgärd synes därför inteerforderlig, varför motionsyrkandena avstyrks.I motion T321 (s) framhålls att man bör ge stamvägsstatusför och Europavägsstatus för sträckanGöteborg----Nordkap.Den inriktning av investeringsplaneringen för vägväsendetsom regeringen föreslår och som utskottet tillstyrkt innebärbl.a. att har att ta fram ett förslag till stamvägnät.Utskottet anser att detta förslag bör avvaktas. EnEuropavägsstatus för förutsätter en ändring i 1975års Europavägsöverenskommelse. En sådan ändring synes inte böraaktualiseras innan frågan om stamvägsstatus avgjorts. Med detsagda avstyrker utskottet motionen.I motion T339 (v) framhålls att man bör överge planerna på enny bro över i samband med en ny sträckning förväg E4 i anslutning till älven. Motionären betonar att HögaKusten är riksintressant med unika naturmiljöer. Ingrepp iområdet av den karaktär som nya vägdragningar innebär måsteavvisas. Det alternativ till förbättring av nuvarande sträckningsom presenterats är att föredra ur alla synvinklar.Av propositionen framgår att arbete pågår med tre storaväginvesteringar som är tänkta att delvis finansieras medvägavgifter. En av dessa investeringar avser ombyggnad av vägE4 över och i anslutning till . Det förslag tillombyggnad som har förordat och som bl.a. innebär attväg E4 ges en ny sträckning och att en ny bro byggs över älvenhar kostnadsberäknats till 2000 milj.kr. prisnivå.Av dessa beräknas 170 milj.kr. kunna finansieras medtrafikantavgifter och resterande del ur anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur. En alternativsträckning som utretts innebär att väg E4 i huvudsak behållersin nuvarande sträckning men byggs om på vissa avsnitt och attnuvarande breddas och förstärks. Den totala kostnadenför alternativförslaget är ungefär lika stor som kostnaden fördet förordade alternativet.Som utskottet framhållit är det regeringen som har attbesluta om användningen av ifrågavarande anslag enligt deriktlinjer som angivit. Det av förordadealternativet synes stå i överensstämmelse med dessa riktlinjer.Utskottet erinrar om kravet på att investeringar i störrevägbyggnadsobjekt skall föregås av en bredmiljökonsekvensbeskrivning enligt naturresurslagen. Av en sådanskall de övergripande miljöaspekterna framgå samt hur projektetinfogas i den kommunala och regionala planeringen. Med det sagdaavstyrker utskottet motionen.I motion T340 (v) framhålls att Bergslagsdiagonalen är entänkt ny stamväg mellan och . Denavses gå från E 4 söder om till /föratt sedan fortsätta via nuvarande till Örebro.Motionärerna motsätter sig ett förverkligande av en sådan väg.I avvaktan på det nämnda förslaget till stamvägnät avstyrkerutskottet motionen.I motion T317 (c) framhålls att planerna på den s.k.Österleden genom innebär ett hot mot stadenskungsådra. Det talande uttrycket "kungsådra" fanns -- sägermotionären -- med i svensk lagstiftning till rätt ochinnebar den del av en älv, en ström eller ett sund som skullehållas öppen och inte fick stängas till eller byggas igen.Stockholms viktigaste kungsådra är naturligtvis stora segelledenmot . Inget hinder har fått hejda dessvattenflöde. vill dock förespråkarna av Österleden att ensådan led skall byggas i form av ett betongrör genom vattnet,ungefär halvvägs ned från vattenytan. Röret skulle ha en höjd avdrygt och vila på ett stort antal pålar, nedslagna iden dyiga bottenävjan. Ett genomförande av förslaget skulleskapa allvarliga miljöproblem.Som utskottet framhållit skall investeringar i störrevägbyggnadsobjekt föregås av en bred miljökonsekvensbeskrivningenligt naturresurslagen. På ett vattenföretag av den art sommotionen avser synes vidare vattenlagen (1983:291) varatillämplig, vilket innebär att tillstånd genom vattendom krävsför att företaget skall kunna genomföras. Vattenlagensgrundläggande bestämmelse, som återfinns i 1 kap. 1§, är attvatten skall skyddas och vårdas som en gemensam naturtillgång.Något uttalande i frågan synes mot bakgrund av detanförda inte erforderligt, varför motionen avstyrks.I motion T323 (s) framhålls att sameby inom Kirunakommun i med centralviste i Kattuvuoma, öster omTorneträsk, strävat efter att få envägförbindelse, eftersom en sådan är av avgörande betydelse frånrenskötselsynpunkt. Problemet är att det område som berörsligger inom obrutet fjällområde och att det följaktligeninnefattar stora naturvärden. Inom de obrutna fjällområdena fåringa nya vägar komma till stånd, om dessa inte behövs förrennäringen. Motionärerna anser att vägobjektet är nödvändigtför rennäringen, varför bör uttala sitt gillande överdet och regeringen ta initiativ till ett förverkligande av envägförbindelse för sameby.Av ett regeringsbeslut , som utskottet tagitdel av, framgår att regeringen prövat frågan om anläggande av enväg för sameby som skulle sträcka sig igenomPåkkentanjaure naturreservat och leda in i Rostuobrutna fjällområde. Regeringen säger sig dela samebyns ochKiruna kommuns uppfattning att en väg skulle underlätta samebynstransporter både till bosättningen norr om och vidhöstslakten. Regeringen konstaterar dock att den i ärendet haratt tillämpa naturresurslagens bestämmelser om markensanvändning och finner vid en samlad bedömning att anläggandetoch utnyttjandet av påtagligt skulle skadanaturreservatets naturvärden. Vägen bör därför, konkluderarregeringen, inte komma till stånd.Regeringens sålunda återgivna beslut har fattats medtillämpning av en av stiftad lag och i den ordninglagen anvisar. Till grund för beslutet ligger ävenframställningar från lokala intressenter, ,lantbruksstyrelsen och . Utskottetanser att vägen från trafikpolitisk synpunkt är angelägen församebyn och förutsätter att regeringen följer frågan. Motbakgrund av det anförda finner utskottet att någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen inte bör komma i fråga, varfördensamma avstyrks.I motion T320 (m) framhålls att begränsade försök mednumrering av vägavfarter bör komma till stånd.Enligt vad utskottet erfarit har genomfört sådanaförsök. Dessa utsattes dock för stark kritik från trafikanterna,varför verket i stället inriktar sig på att namnge trafikplatsertill vilka på- och avfarter ansluter. Därmed torde syftet medmotionen tillgodoses och någon åtgärd inte varaerforderlig. Motionen avstyrks därför.I motion T629 (c) yrkas att hos regeringen begär attvägverket må beakta vad i motionen anförts om inlemmande avGotland i det svenska trafiknätet. Motionären framhåller upphör i och utgör en viktig beståndsdelför det transportflöde som går till och från . För attmarkera tillhörighet till landet i övrigt bör denna vägklassificeras som en länk i det gemensamma vägnätet. För attytterligare inlemma i de nationella trafiksystemen och --"förlängas" tillVisby enligt det mönster som t.ex. väg E3 tillhandahåller försjösträckan --Åbo.Vad först gäller frågan huruvida bör ingå istamvägnätet anser utskottet att förslag till ettsådant nät bör avvaktas. Beträffande spörsmålet om "förlängning"av fastlandsvägar till förutsätter utskottet attsjöfartsverket inom ramen för sin pågående översyn avfärjetrafiken på överväger olika åtgärder i syfte attfrämja turismen på ön, däribland motionärens förslag. Någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet kan utskottetinte förorda, varför detsamma avstyrks.5 Vissa motionsyrkanden om flerårs- och fördelningsplaner m.m.Under rubriken ovan behandlar utskottet ett mycketstort antal motionsyrkanden, som alla har det gemensamt att deinnehåller krav på åtgärder vilkas genomförande sker inom ramenför den investeringsplanering, vars huvudsakliga inriktningutskottet behandlat i det föregående.Den närmare utformningen av vägplaneringen framgår av enförordning (1991:1809) om rikstäckande väghållningsplan,regionala väghållningsplaner och planer förlänstrafikanläggningar som regeringen utfärdade i december 1991med stöd av fjolårets riksdagsbeslut enligt betänkandet1990/91:TU26. Förordningen trädde i kraft , dåförordningen (1988:1015) om riksvägplan och planer förlänstrafikanläggningar upphörde att gälla utom vad avser planersom skall gälla t.o.m. . Den nya förordningen skalltillämpas första gången på de planer som upprättas samtfastställs och godkänns för åren 1994--2003.I förordningen föreskrivs till en början att till ledningvid fördelning av medel för byggande och drift av statliga vägarskall det upprättas en rikstäckande väghållningsplan för helalandet och en regional väghållningsplan för varjeväghållningsregion. För byggande av allmänna vägar, vissa gatoroch trafikanläggningar skall det för varje län av länsstyrelsenupprättas en plan för länstrafikanläggningar. Planerna skallavse och i princip förnyas . Denrikstäckande planen skall upprättas främst utifrån övergripandebehov för hela landet. De regionala planerna skall upprättasfrämst utifrån regionala behov. Planerna förlänstrafikanläggningar upprättas utifrån regionala och lokalabehov.Den rikstäckande planen upprättas av . angivandet av ett rikstäckande vägnät av riksvägar avsärskild betydelse (stamvägnätet) och av mål för standard pådetta vägnät,2. den inriktning av byggande och drift på stamvägnätet somär nödvändig för att nå målen,3. förutsättningar, ramar och mål för regionala planer,4. övergripande avvägning mellan olika väghållningsåtgärderi den rikstäckande planen och de regionala planerna,5. förslag till fördelning av anslag till olikaväghållningsåtgärder och andra finansiella förutsättningar, och6. beskrivning av konsekvenser av planens genomförande,bl.a. genom upprättande av en miljökonsekvensbeskrivning.Innan den rikstäckande planen upprättas skall hämtain synpunkter på utbyggnad och drift av stamvägnätet frånlänsstyrelserna, kommunerna och andra som kan ha ett väsentligtintresse av planen. Vidare skall verket hämta in yttranden överden upprättade planen från länsstyrelserna, , ,, överbefälhavaren, överstyrelsen förcivil beredskap och närings- och teknikutvecklingsverket samt gekommunerna tillfälle att lämna synpunkter på planen. Denrikstäckande planen skall godkännas av regeringen.I förordningen meddelas vidare föreskrifter om vad deregionala planerna, som upprättas av vägverketsväghållningsregioner, och planerna för länstrafikanläggningarskall omfatta. Innan en regional väghållningsplan upprättasskall väghållningsregion hämta in synpunkter frånberörda länsstyrelser och kommuner samt andra intressenter.Berörda länsstyrelser skall yttra sig över den upprättade planenoch därvid ge berörda kommuner tillfälle att lämna synpunkter påplanen. En regional väghållningsplan skall godkännas avvägverket.Innan en plan för länstrafikanläggningar upprättas, skalllänsstyrelsen begära in förslag från , vägverketsväghållningsregion, trafikhuvudmannen, kommunerna i länet samtandra intressenter.Utskottet har valt att på detta relativt utförliga sätt återgede bestämmelser som reglerar planeringsprocessen för vägväsendetm.m. för att teckna en bakgrund till kraven i den stora mängdmotioner som utskottet nu har att behandla på att riksdagenskall uttala sig till förmån för åtgärder i fråga om vägar ellerbroar i en kommun, ett län eller en region. Sådana åtgärderinnebär i allmänhet att vissa väg- eller broprojekt inom områdeti fråga skall komma till stånd tidigare än vad som förutses iplanerna eller att detta område skall tillföras ytterligaremedel från de ordinarie väganslagen, genom omfördelning eller påannat sätt. I vissa fall uttalas också önskemål att en viss vägskall ingå i det stamvägnät, som har att lämna förslagom. I flera fall fäster motionärerna uppmärksamheten på denytterligare finansieringskälla som det tillkomnaanslaget för investeringar i trafikens infrastruktur innebär.Till stöd för yrkandena, av samtliga kategorier, åberopasmarknadsmässiga samt trafik-, miljö-, regional- ocharbetsmarknadspolitiska överväganden.Utskottet anser att roll i planeringen avtrafikens infrastruktur bör stärkas, men vidhåller sin år efterår uttalade uppfattning att det inte ankommer på attta ställning till krav av det slag som de nu aktuella motionernaavser. Den närmare planeringen av olika vägobjekt ochfördelningen av medel för dessa är en uppgift som kräver ettomfattande berednings- och samrådsförfarande på nationell,regional och lokal nivå. Den mångfald av beslut som erfordrasför denna planering och dess genomförande, till främjande av denövergripande målinriktning som fastställer, måstefattas av därtill kompetenta organ och varken kan eller börfattas av själv. Vad gäller motionskraven på medelfrån anslaget för investeringar i trafikens infrastrukturerinrar utskottet om att det ankommer på regeringen att beslutaom anslagets användning i enlighet med de riktlinjer somriksdagen angivit.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga demotionsyrkanden som förtecknats under rubriken om flerårs- och fördelningsplaner m.m. på s.8--11 i detta betänkande.Av vad utskottet nu anfört följer att det även avstyrkermotionerna T301 (s) och T332 (v) med krav på statliga medel ochtidigareläggning av åtgärder till förmån för spårvägen iNorrköping. Utskottet hänvisar till den planeringsprocess somgäller för länstrafikanläggningar.Vidare avstyrker utskottet motion T520 (nyd) yrkande 2 om atten omprioritering av redan avsatta medel skall disponeras för enombyggnad av mellan och . Utskottethänvisar till den planeringsprocess som gäller för riksvägar.6 Övriga frågorVägarbetares säkerhet behandlas i motion T331 (c).Motionärerna framhåller att ansvarig arbetsledning måste gesrätt att avgöra vilka metoder som bör användas vid olika slag avarbeten för att t.ex. nedbringa passerande fordons hastighet.Enligt vad utskottet erfarit har givit utanvisningar i frågan som är ägnade att tillgodose motionärensönskemål. Något uttalande med anledning av motionensynes sålunda inte erforderligt, varför densamma avstyrks.I motion T347 (fp) framhålls att användning av vägsalt ärförenad med en rad olägenheter och bör inskränkas till attomfatta endast stora genomfartsvägar, där saltning vid haltväglag torde vara ofrånkomlig.Enligt vad utskottet erfarit finns det ingetbra och billigt alternativ till saltning för halkbekämpning påvintervägar. har bedrivit en försöksverksamhet i någralän, där salt inte använts på vissa vägar. Försöken visade attantalet trafikolyckor ökade, utom i . Utskottetförutsätter att verket fortsätter sina ansträngningar att finnaett bra alternativ till saltningen och att denna sker i enomfattning som medför minsta möjliga olägenheter av det slag sommotionären avser, utan att trafiksäkerheten försämras. Med detsagda avstyrker utskottet motionen. Utskottet hemställerVägverkets uppgifter och organisation1. beträffande förvaltning av aktiebolagatt godkänner att en enhet för förvaltning avvägverkets aktiebolag inrättas i i enlighet med vadsom anförs i propositionen,2. beträffande ändringar i bolagsordningen för VäginvestABatt bemyndigar regeringen att besluta om ändringar ibolagsordningen för Väginvest ienlighet med vad som anförs i propositionen,3. beträffande Produktionsbolag Gotland ABatt bemyndigar regeringen att godkänna att vägverketi samarbete med får bilda ett särskiltproduktionsbolag i enlighet med vad som anförs i propositionen,4. beträffande helägda bolag för avgiftsfinansieradevägprojektatt godkänner vad som anförs i propositionen om attbilda helägda bolag för avgiftsfinansierade vägprojekt,Vägnätet5. beträffande Europavägsöverenskommelseatt med bifall till regeringens förslag godkänneratt ratificerar överenskommelse EuropeanAgreement on Traffic Arteries (AGR),Vägväsendets finansiering6. beträffande medelsanvisning för ämbetsverksuppgifteratt med bifall till regeringens förslag tillVägverket: Ämbetsverksuppgifter m.m. för /93anvisar ett förslagsanslag på ,7. beträffande medelsanvisning för drift och underhåll avstatliga vägaratt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1991/92:T212 yrkande 1 och 1991/92:T218yrkande 13 till Drift och underhåll av statliga vägar /93 anvisar ett reservationsanslag på5908300000 kr.,res. 1 (s)men. (v) - delvis8. beträffande jämkning mellan drift- ochbyggandeanslagenatt godkänner att jämkning mellan drift- ochbyggandeanslagen för den statliga väghållningen får ske ienlighet med vad som anförs i propositionen,9. beträffande automatisk hastighetsövervakningatt med avslag på motion 1991/92:T316 godkänner vadsom anförs i propositionen om användning av anslaget B2. Driftoch underhåll av statliga vägar för anskaffning av utrustningför hastighetsövervakning,res. 2 (nyd)10. beträffande överföring av medel mellan anslagenB2och B6att med bifall till regeringens förslag medger attregeringen vid behov när allmän väg, för vilken staten ärväghållare, övergår till enskild väghållning, får låta vägverketöverföra medel motsvarande gällande statsbidrag mellan anslagetB2. Drift och underhåll av statliga vägar och anslaget B6.Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar,11. beträffande finansieringen av reparationen avmotorvägsbron i Södertäljeatt godkänner vad som därom anförs i propositionen,12. beträffande drivaxel- och boggitryckatt godkänner vad som anförs i propositionenom en ändring av högsta tillåtna drivaxel- och boggietryck till11,5 resp. ,men. (v) - delvis13. beträffande låneram i riksgäldskontoretatt med bifall till regeringens förslag godkänner enhöjning av låneram i till högst2000000000 kr.,14. beträffande överföring av medel mellan anslagenB2och B5att med bifall till regeringens förslag medger attregeringen vid ändringar i väghållningsansvaret får överföramedel mellan anslaget B2. Drift och underhåll av statligavägar och anslaget B5. Bidrag till drift och underhåll avstatskommunvägar,15. beträffande tilläggsbidrag till drift av vissakommunala vägar och gatoratt godkänner vad som anförs i propositionen omanvändningen av anslaget B2. Drift och underhåll av statligavägar för tilläggsbidrag till drift av kommunala vägar ochgator,16. beträffande slopandet av dubbdäcksförbudet för tungafordonatt lämnar utan erinran vad som därom anförs ipropositionen,17. beträffande medelsanvisning för byggande avriksvägaratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:T218 yrkande 16 till Byggande avriksvägar för /93 anvisar ettreservationsanslag på ,men. (v) - delvis18. beträffande vissa kapitalkostnader som belastaranslaget för byggande av riksvägaratt med anledning av regeringens förslag omanvändningen av anslaget B3. Byggande av riksvägar för atttäcka kapitalkostnader för utbyggnaden av väg E6 till motorvägpå delen --som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,19. beträffande medelsanvisning för byggande avlänstrafikanläggningaratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:T218 yrkande 9 till Byggande avlänstrafikanläggningar för /93 anvisar ettreservationsanslag på ,men. (v) - delvis20. beträffande utbyggnaden av cykellederatt avslår motionerna 1991/92:T212 yrkande 7 och1991/92:T329,res. 3 (s)21. beträffande uppdelning av LTA-anslagetatt avslår motion 1991/92:T218 yrkande 8,men. (v) - delvis22. beträffande medelsanvisning för bidrag till drift ochunderhåll av statskommunvägaratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:T218 yrkande 14 till Bidrag tilldrift och underhåll av statskommunvägar för /93anvisar ett reservationsanslag på ,men. (v) - delvis23. beträffande medelsanvisning för bidrag till drift ochbyggande av enskilda vägaratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1991/92:T218 yrkande 15 till Bidrag tilldrift och byggande av enskilda vägar för /93anvisar ett reservationsanslag på ,men. (v) - delvis24.