bet · GG01UU9 · 1992-12-10 00:00:00 — finns en överenskommelseom en gemensam nordisk arbetsmarknad för personer som genomgåtten behörighetsgivande högre utbildning om . Dennaöverenskommelse täcks numera av artikel 30 omömsesidigt erkännande av examensbevis för behörighetsgivandeutbildning. och har uppskjutit undertecknandet avöverenskommelsen i avvaktan på att resp. land gör övriganödvändiga anpassningar av de nationella regelverken tillEES-avtalet.Utskottet konstaterar att artikel 30 innebär enförpliktelse för de avtalsslutande länderna att vidta denödvändiga åtgärder som anges i bilaga VII till huvudavtalet föratt underlätta den fria rörligheten för personalgrupper på vilkaställs särskilda behörighetskrav. Av regeringens EES-propositionframgår att de ändringar i den svenska regleringen av vissayrken som behöver göras med anledning av förnärvarande är under beredning inom regeringskansliet.Regeringen har föreslagit att godkännaproposition (1992/93:64) om anpassning av reglerna irättegångsbalken till för att bl.a. möjliggöra föradvokater från EES-stater att vara verksamma inom EES-området.Regeringen har också föreslagit (i prop. 1992/93:83)att godkänna ändringar i lagen (1984:542) om behörighet attutöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Även dessa ändringarsyftar till en anpassning av reglerna till i frågaom ömsesidigt erkännande av kompetensbevis för verksamhet inomhälso- och sjukvården. I nämnda proposition föreslås också attmotsvarande anpassningar görs i lagen (1965:65) om behörighetatt utöva veterinäryrket m.m.Därmed får yrkandena 7, 8 och 16 i motion U543 (fp) ansesbesvarade.I motion U543 (fp) anförs att en enhetlig lagstiftning inomcentrala civilrättsliga områden kommer att bli en nödvändighetinom med de öppnare gränser som följer av bl.a.EES-avtalet. I motionens yrkande 10 föreslås att störreuppmärksamhet hädanefter fästs vid de konsekvenser föröverensstämmelser med övriga länders lagstiftning i somsvenska lagändringar kan få.Utskottet har tidigare konstaterat (senaste i betänkande1991/92:UU10 om det nordiska samarbetet) att nordiskt samarbetepå lagstiftningsområdet förekommit . Påett flertal områden finns vad som skulle kunna betecknas somsamnordisk lagstiftning. Aktiebolagsrätten och familjerätten ärexempel på detta. tillsatta utredningar i de nordiskaländerna har lett till likalydandelagförslag. De nordiska justitieministrarna har vid mötenbekräftat avsikten att intensifiera det nordiskalagstiftningssamarbetet genom bättre planering och koordineringav förberedelsearbetet. Detta präglas numera av kontakt mellanutredande organ på nationellt plan och koordinering pådepartementsplan innan lagförslag föreläggs resp. parlament.På det internationella planet har ett intensivt nordisktsamarbete blivit regel inför viktiga möten. Detta har lett tillatt de nordiska länderna i många fall har kunnat ge varandraerforderligt stöd och haft möjlighet att inta gemensammaståndpunkter i de behandlade frågorna. Även inom ramen för detframtida samarbetet inom EG, EFTA och EES kan de nordiskaländernas regionala och politiska intressen tillvaratas vidutformningen av regelverk och andra avgöranden i bredareeuropeiska fora. Utskottet förutsätter därför att det värdefullanordiska samarbetet kommer att fortsätta.Med det ovan anförda får yrkande 10 i motion U543 (fp) ansesbesvarat.I motion U543 (fp) anförs vidare att den nordiska trafik- ochmiljöpolitiken är i stort behov av samordning. I motionensyrkande 11 föreslås att åt regeringen uppdrar att iNordiska ministerrådet verka för att en redogörelse framställsom det nationella utvecklingsarbetet i fråga omjärnvägstransporter samt för att en plan för nödvändigainvesteringar utarbetas med utgångspunkt från en dylikredogörelse.Utskottet konstaterar att järnvägsförvaltningarna i denordiska länderna har ett väl utvecklat samarbete såväl avseendeinfrastrukturfrågor som trafikfrågor. Inom rambedriver för transportfrågor (NÄT)projekt som behandlar gemensamma infrastrukturfrågor.I trafikutskottets betänkande 1991/92:TU19 behandlas bl.a.behovet av järnvägsinvesteringar på . följande: "Utskottet bedömer att trafikmönstret ochutvecklingsmöjligheterna på kan komma attväsentligt förändras till följd av den utveckling som sker iområdet. Utskottet anser att det ankommer i första hand påbanverket att inom ramen för sitt planeringsarbete närmareutreda konsekvenserna av en sådan utveckling för banområdet.Enligt vad utskottet har inhämtat avser också att ägnasärskild hänsyn till den nordiska trafikens behov samtanslutningarna mot kontinenten. Beredskap för en utveckladjärnvägstrafik österut inklusive skall vidaresäkerställas. "Vidare har trafikutskottet efter ett enigt utskottsbetänkande(1991/92:TU22) gett regeringen till känna att formernaför investeringsplaneringen behöver ses över. Enligt vadutrikesutskottet har inhämtat betyder detta sammanfattningsvisatt motionärernas önskemål om ökade investeringar får anses varaväl tillgodosett med de satsningar som görs ijärnvägens infrastruktur.Därmed får yrkande 11 i motion U543 (fp) anses besvarat.I yrkande 12 i motion U543 (fp) föreslås att avregleringen avden nordiska flygtrafiken skall drivas snabbare än vad somhittills varit fallet.Utskottet konstaterar att frågan om den svenska och nordiskaflygtrafiken behandlats bl.a. i trafikutskottets betänkanden1990/91:TU27 och 1991/92:TU13. Som framgår av det senarebetänkandet är den svenska inrikesmarknaden numera i principhelt fri. På utrikeslinjerna kvarstår fortfarande en vissreglering, men beslut har fattats om en stegvis liberaliseringmed genomförande av bl.a. det s.k. tredje luftfartspaketet den 1januari 1993. Detta innebär att prissättningen då släpps i detnärmaste helt fri. Utskottet konstaterar att den fortsattautvecklingen därmed väl torde tillgodose syftet i det aktuellayrkandet.Därmed får yrkande 12 i motion U543 (fp) anses besvarat.I motion U543 (fp), trettonde yrkandet, föreslås införandet avsamnordiska miljöavgifter för flyg- och landsvägstrafiken.Utskottet konstaterar att frågan om harmoniserademiljöavgifter senast behandlades vid de nordiskamiljöministrarnas möte i . om tillsättandet av en gemensam miljöekonomigrupp medrepresentanter för de nordiska miljö- och finansdepartementen.Gruppen har fått i uppdrag att studera förutsättningarna förökad harmonisering av miljöavgifterna, i första hand inom ramenför det regionala Östersjösamarbetet. Gruppens resultat kommeratt föreligga vid den finansieringskonferens om miljöinsatsernai som äger rum i . Utskottetkonstaterar att det pågående arbetet i denna fråga således vältorde tillgodose syftet i yrkande 13 i motion U543 (fp).Därmed får motion U543 (fp) yrkande 13 anses besvarad.Yrkande 14 i motion U543 (fp) berör de nordiskahandlingsplaner mot havs- och luftföroreningar som antogs vidNordiska rådets session 1990. Motionärerna framhåller vikten avatt och de nordiska regeringarna agerarför att de krav som sätts upp i handlingsplanerna ocksåfullföljs. Motionärerna nämner särskilt behovet av samordnadeåtgärder för specifika hotade områden, som t.ex. Västerhavet ochBottenviken.Den nordiska miljöskyddskonventionen nämns i motion U543 (fp)som ett gott exempel på en överenskommelse som stärkermiljöfrågornas ställning i samband med politiska och ekonomiskaöverväganden. I konventionen stadgas bl.a. om enskilda personerstalerätt i miljömål som grundas på miljöfarlig verksamhet iannat nordiskt land. I yrkande 15 i motion U543 (fp) föreslåsatt , tillsammans med övriga nordiska länder, bör verkaför att en konvention, motsvarande den nordiska, etableras förhela Europa.Utskottet konstaterar att internationellt samarbete är enförutsättning för att förebygga, begränsa eller elimineraskadliga miljöeffekter. Detta gäller framför allt beträffandestora projekt som kan antas påverka miljön i flera länder.Föroreningar från andra länder är också ett allt störremiljöproblem i . Genom den nordiskamiljöskyddskonventionen av inledde , ,och ett samarbete på detta område. Införandet avkrav på miljökonsekvensbeskrivningar förbättrar möjligheternaatt i ett tidigt skede bedöma konsekvenserna av en planeradanläggning eller verksamhet som kan antas få betydande påverkanpå miljön. införde därför lagstiftning ommiljökonsekvensbeskrivningar som trädde i kraft den 1 juli 1991.Inom ekonomiska kommission för (ECE) har utarbetats den s.k. Esbokonventionen ommiljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridandesammanhang. Konventionen undertecknades avSverige, 23 andra länder i , EG samt ochCanada. beslutade att bifallaregeringens proposition om godkännande av Esbokonventionen.Samarbetet inom Esbokonventionen kommer att ytterligareförstärka möjligheterna att i samarbete med andra länder minskaskadlig påverkan på miljön. Konventionen beräknas få särskildbetydelse för arbetet med att återställa miljö. InomNorden förstärker Esbokonventionen de regler om miljösamarbetesom redan gäller enligt den nordiska miljöskyddskonventionen.Utskottet konstaterar att konventionen väl torde tillmötesgåmotionärernas önskemål i det aktuella yrkandet. Utskottet utgårfrån att regeringen också på andra sätt verkar för att denordiska handlingsplanerna på miljöområdet fullföljs.Därmed får yrkandena 14 och 15 i motion U543 (fp) ansesbesvarade.I motion U543 (fp) yrkande 17 föreslås ett utökat samarbetemed de öst- och centraleuropeiska staterna, dels påmiljöområdet, dels i syfte att stärka dessa staters demokratiskainstitutioner och organisationer.Utskottet har i tidigare betänkanden om det nordiskasamarbetet och i betänkanden om internationella miljöfrågorframhållit vikten av att arbetet med förbättringar av Nordensoch miljö drivs vidare och samordnas. I september1990 enades länderna kring om att gemensamt arbetafram en plan för hur miljö skall återställas och hurdetta arbete skall finansieras. Ett sådant åtgärdsprogram antogsav miljöministrarna i länderna runt . Ettintensivt arbete pågår med att finna långsiktigafinansieringsmöjligheter för de insatser som behövs. I dettaarbete deltar såväl regeringarna som berörda utvecklingsbanker.En finansieringskonferens på ministernivå kommer att äga rum iGdansk i mars 1993.I regeringens proposition 1992/93:99 om vissa åtgärder inomklimatområdet och i framhålls behovet av attmiljöinsatser i och andra kan påbörjasinnan de långsiktiga finanseringsfrågorna har lösts.Propositionen innehåller därför förslag till miljöinriktadestödinsatser i och samt vissa klimatinriktadeåtgärder och insatser för att främja förnybar energi.Särskilt kan nämnas förslaget att ekonomiskt stödjakärnsäkerhets- och strålskyddssamarbetet med de baltiskastaterna och med . I propositionen framhålls att deinvesteringar som behövs för att snabbt höja säkerhetsnivån vidde central- och östeuropeiska kärnkraftverken till en acceptabelnivå är mycket stora. Också samlade internationella insatser ärnödvändiga för att täcka dessa behov.Även i den rapport för en nyvärdering av det nordiskasamarbetet, som framlagts av statsministrarnas personligarepresentanter, framhävs behovet av samarbete för att lösa desvåra problem på miljövårdsområdet som finns i ochi i övrigt. I rapporten förutses att betydligtförstärkta resurser kommer att kanaliseras till denna sektor.Utskottet vill även i detta sammanhang framhålla den betydelseNordiska rådets Baltikumprogram kan få för utvecklingen avdemokratiska institutioner och organisationer i länderna ifråga. Det är utskottets uppfattning att inomramen för detta program kan ge avgörande politiskt och moralisktstöd till den demokratiska utvecklingen i , ochLitauen. Även det baltiska investeringsprogrammet, som syftartill att gynna framväxten av små och medelstora företag iBaltikum, kan enligt utskottets bedömning spela en mycket viktigroll för ländernas demokratiutveckling. Programmet ställeromkring 100 miljoner ECU (ca ) till debaltiska staternas förfogande . Att små ochmedelstora företag ges så goda förutsättningar som möjligt kanfå en avgörande betydelse för ansträngningarna att frigöra debaltiska staternas ekonomier.Med det ovan anförda får yrkande 17 i motion U543 (fp) ansesbesvarat.Motion U602 (fp) tar upp frågan om miljöföroreningarna påKolahalvön. I motionen yrkas att och Nordiska rådetskall vara drivande i förhandlingarna med för att fåtill stånd en minskning av utsläppen från industrin påKolahalvön.Utskottet konstaterar att bär huvudansvaret förförhandlingarna med angående nödvändigheten att få tillstånd en minskning av utsläppen från den starkt förorenandeindustrin på Kolahalvön.Ett särskilt allvarligt problem utgörs av nickelverket iNikeli som enligt uppgift släpper ut svaveldioxidper år. Enligt vad utskottet inhämtat har och Norgeerbjudit 600 miljoner NOK i stöd för genomförandet aven rekonstruktion av nickelverket. Ett förhandlingsmöte ägde rumi . Där framkom att kräver störreutländskt stöd för att genomföra projektet. Vid de nordiskamiljöministrarnas möte i den 2--3 september 1992underströks betydelsen av att de nordiska länderna gör klart förRyssland, att man förväntar sig att aktivt ochskyndsamt går in för att lösa de miljöproblem som uppfattas somsärskilt allvarliga av de nordiska regeringarna.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att ageraaktivt för att påskynda förhandlingarna med i dennafråga.Därmed får motion U602 (fp) anses besvarad.I motion U501 (s) föreslås inrättandet av en kulturfond förSverige och . Motsvarande fonder finns för ochövriga nordiska länder. Enligt motionärerna skulle en fond försvenskt-isländskt samarbete bidra till att öka den ömsesidigakännedomen om och kontakten mellan de båda ländernas kultur,näringsliv och folk.Utskottet noterar att arbetsgruppen för en nyvärdering av detnordiska samarbetet bl.a. lyft fram kulturfrågorna som ettområde där den nordiska samarbetsmodellen förblir unik och därdet därför finns anledning att satsa ökade resurser. Utskottetdelar den bedömning som statsminister i detta sammanhanggett uttryck för (i anförande i ):"I ett allt mer integrerat ökar behovet av att värna ochvidareutveckla den nordiska kulturella identiteten, och den rollsom det nordiska samarbetet kan spela i detta hänseende bör gesen ökad vikt." Utskottet konstaterar att det inom ramen för denpågående översynen av det nordiska samarbetet nu prövasmöjligheten att de medel som frigörs genom rationalisering ochavbyråkratisering på andra områden kan utnyttjas för att t.ex.bygga upp en betydande Nordisk kulturfond med just deninriktning som statsministern angivit. Utskottet välkomnar dettainitiativ.Utskottet konstaterar att det generellt, inom det nordiskasamarbetets ram, finns en strävan att stärka Västnordens(, och ) ställning. I rapporten om ennyvärdering av det nordiska samarbetet framhållerstatsministrarnas personliga representanter att Västnordenfortsatt bör prioriteras som en del av det nordiska samarbetet.I rapporten föreslås åtgärder inom ramen för det regionalasamarbetet som syftar till att bättre tillvarata Västnordensintressen i det nordiska sammanhanget. Utskottet välkomnar dessaförslag.Vad avser det bilaterala svensk-isländska samarbetet påkulturområdet konstaterar utskottet att detta redan är relativtomfattande, med ett stort antal aktiviteter både i ochpå . Inte minst förtjänar den verksamhet nämnas som sker iNordens hus regi i Reykjavik.Därmed får motion U501 (s) anses besvarad.I motion U503 (fp) yrkas att regeringen i skallta upp frågan om gemensam tid i i de nordiska länderna.Bakgrunden är att , och tillämpar samma tidsom övriga , medan däremot tillämpar samma tidsom en del öst- och sydeuropeiska stater, bl.a. ,och . En tidsmässig harmonisering i Nordenskulle enligt motionären främja kontakter och kommunikationeröver . Ett enhetligare skulle även bidra tillden pågående integrationsprocessen i , anges det i motionU503 (fp).Utskottet konstaterar att frågan om gemensam tid i Nordenvarit föremål för diskussion inom . I ettbetänkande har miljöutskott noterat att någraremissinstanser från uttryckt tvekan och angivit såvälför- som nackdelar för befolkning om medlemsförslagetskulle förverkligas. Utskottet ansåg därför att en grundligutredning rörande konsekvenserna av den föreslagnaharmoniseringen måste tillkomma. Som en följd härav har i rekommendation nr 22 (A 979/m) ombett att utreda för- och nackdelarna med införandet aven gemensam tid i , , och . Utskottetser mot denna bakgrund ingen anledning att göra något uttalandei frågan.Därmed får motion U503 (fp) anses besvarad. beträffande svenska delegationsberättelseatt lägger svenska delegationsberättelse 1992/93:NR1 angående sin verksamhet sedan rådetstrettionionde session till handlingarna,2. beträffande det nordiska samarbetets former och Nordenoch Europaatt förklarar yrkandena 1, 2, 3 och 18 i motion1991/92:U543 besvarade med vad utskottet anfört,3. beträffande samarbetet mellan och Baltikumatt förklarar yrkande 4 i motion 1991/92:U543besvarat med vad utskottet anfört,4. beträffande den nordiska passfrihetenatt förklarar yrkande 5 i motion 1991/92:U543besvarat med vad utskottet anfört,5. beträffande det nordiska utbildnings-, forskar- ochpraktikplatssamarbetetatt förklarar yrkandena 7, 8 och 16 i motion1991/92:U543 besvarade med vad utskottet anfört,6. beträffande nordiskt lagstiftningsarbeteatt förklarar yrkande 10 i motion 1991/92:U543besvarat med vad utskottet anfört,7. beträffande nordiskt järnvägssamarbeteatt förklarar yrkande 11 i motion 1991/92:U543besvarat med vad utskottet anfört,8. beträffande nordisk flygtrafikatt förklarar yrkande 12 i motion 1991/92:U543besvarat med vad utskottet anfört,9. beträffande samnordiska miljöavgifter för flyg- ochlandsvägstrafikatt förklarar yrkande 13 i motion 1991/92:U543besvarat med vad utskottet anfört,10. beträffande nordiskt och internationelltmiljöskyddssamarbeteatt förklarar yrkandena 14 och 15 i motion1991/92:U543 besvarade med vad utskottet anfört,11. beträffande samarbetet med öst- och centraleuropeiskastateratt förklarar yrkande 17 i motion 1991/92:U543besvarat med vad utskottet anfört,12. beträffande föroreningar på Kolahalvönatt förklarar motion 1991/92:U602 besvarad med vadutskottet anfört,13. beträffande kulturfond för och Islandatt förklarar motion 1991/92:U501 besvarad med vadutskottet anfört,14. beträffande gemensam tid i Nordenatt förklarar motion 1991/92:U503 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 10 december 1992På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), Maj BrittTheorin (s), (), (), IngerKoch (m), (), (), ViolaFurubjelke (s), (), (), (), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.