bet · GF01AU6 · 1992-02-25 00:00:00 — Rättegången i arbetstvister och anslag till arbetsdomstolenm.m. I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet vissaregeringsförslag som läggs fram mot bakgrund av den svåraarbetssituation som arbetsdomstolen under en rad år befunnit sigi. Det främsta syftet är att förenkla domstolens målhanteringoch att anpassa reglerna för rättegången i arbetstvister tillvad som enligt numera gäller för tvistemål iallmänhet. Ordförandens behörighet vidgas att ensam vidtaåtgärder på arbetsdomstolens vägnar. Rätten utsträcks attdelegera viss förberedande handläggning till annan lagfarentjänsteman. Vissa målkategorier förs bort från arbetstvistlagensområde. får rätt att föreslå ordinarie ledamot i domstolen.Utskottet biträder regeringens förslag.Som en ytterligare åtgärd för att förbättra arbetssituationenföreslår arbetsmarknadsutskottet en ändring i arbetstvistlagenav innebörd att antalet ordförande i arbetsdomstolen ökas frånhögst tre till högst fyra.I betänkandet behandlas också anslag till arbetsdomstolen ochvissa myndigheter under arbetsmarknadsdepartementet.Slutligen behandlas tre motioner väckta med anknytning till arbetsdomstolen och dessverksamhet.En meningsyttring har avlämnats av . I proposition 1991/92:84 föreslår regeringen -- efterföredragning av statsrådet --1. att antar de i propositionen framlagda förslagentilllag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister,lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagaresuppfinningar,lag om ändring i jordabalken.Propositionens lagförslag återfinns i bilaga i dettabetänkande.I proposition 1991/92:100 bilaga 11() föreslår regeringen -- efterföredragning av statsrådet -- under punkternaB5 (s. 87--88)att till Arbetsdomstolen för /93anvisar ett ramanslag på 13212000kr.B6 (s. 88--89)att till Statens förlikningsmannaexpedition /93 anvisar ett förslagsanslag på1534000kr.B7 (s. 89)att till för arbetstagaresuppfinningar för /93 anvisar ett förslagsanslagpå . 1991/92:A707 av m.fl. (v) vari yrkas23. att hos regeringen begär förslag till ändring avlagen om rättegång i arbetstvister för att skiljeklausuler somundandrar arbetstvister från domstols behörighet endast bör varagiltiga om de intagits i kollektivavtal i enlighet med vad imotionen anförts under avsnitt /92:A726 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ändring av forumreglerna för arbetstvister.1991/92:A806 av m.fl. (v) vari yrkas4. att beslutar att mål som rör jämställdhet måsteavgöras av en arbetsdomstol med jämn könsfördelning. BakgrundMåltillströmningen till arbetsdomstolen (AD) har under enföljd av år varit sådan att domstolens resurser blivitsynnerligen hårt ansträngda. Regeringen tillkallade därför ensärskild utredare för att se över rättegångsordningen förarbetstvister. Utredaren, dåvarande justitiekanslern och numeraordföranden i domstolen Hans Stark, lade fram vissaförslag i syfte att förbättra domstolens arbetssituation(Arbetsdomstolen, SOU 1988:30).Utredningens förslag gick i korthet ut på att två målgrupper,uppfinnarmål och mål om hyresvillkor som reglerats ikollektivavtal, borde prövas i annan ordning än enligtarbetstvistlagen. Vidare föreslog utredaren en ordning medprövningstillstånd beträffande tingsrättsdomar som överklagadestill AD. Vissa besvärsmål utan klart arbetsrättsligt inslagskulle flyttas över till de allmänna domstolarna. Somytterligare åtgärd för att minska arbetsbördan föreslogs enutvidgning av ordförandens behörighet att vidta åtgärder pådomstolens vägnar.En annan fråga som övervägdes i utredningen var om någonmålkategori som AD handlägger som första domstol lämpligen kundeöverföras till prövning i tingsrätt. Utredningen ansåg detotänkbart att kollektivavtalstvister eller tvister påmedbestämmandelagens område skulle kunna föras över tillprövning i tingsrätt med hänsyn till tvisternas centralaintresse för arbetsmarknadens organisationer och derasprincipiella arbetsrättsliga intresse. Inte heller tvisterrörande den enskilde arbetstagarens anställning eller tvister påanställningsskyddslagens område ansågs kunna avskiljas.Utredningen delade i denna fråga den uppfattning som kommit frami diskussioner med organisationerna.Slutligen föreslogs en utvidgning av domstolen med en fjärdeordförande i kombination med delvis ändradesammansättningsregler.Utredningens förslag fick stöd av en majoritet avremissinstanserna. Arbetsdomstolen förordade dock en ordning meddomstolen som första och enda domstol på den kollektivaarbetsrättens område, men enbart överinstans för tvister rörandedet enskilda anställningsavtalets rätt.På grundval av ett förslag till provisorisk lösning som ladesfram under utredningens gång utökades antalet vice ordförandefrån tre till fyra fr.o.m. . Detta skedde genomen ändring i 3 kap. 1§ arbetstvistlagen (prop. 1987/88:150,AU22, rskr. Denna fjärde vice ordförande tjänstgör sedandess på heltid i domstolen.Måltillströmningen till AD har efter en mindre nedgång islutet av fortsatt att öka. kom det in436 mål, vilket är den högsta siffran . Antalet mål ibalans har också ökat. Vid utgången av år 1990var siffran 215 och vid utgången av 255 mål.Proposition nr 84Regeringens förslag innebär i huvudsak följande. Ordförandensbehörighet att ensam på arbetsdomstolens vägnar vidta åtgärdervidgas. Behörigheten i detta hänseende blir enhetlig för mål somarbetsdomstolen prövar som första och enda domstol och mål somdomstolen prövar som fullföljdsinstans. Möjligheten att delegeraviss handläggning till annan lagfaren tjänsteman utvidgas.När det gäller tvister som arbetsdomstolen är behörig att taupp och avgöra som första domstol föreslås en ny regel avinnebörd att domstolen alltid, oavsett partsställningen, ärbehörig att pröva tvist om stridsåtgärd. I fråga om dettabegrepp hänvisas till den innebörd som anges i 41 §medbestämmandelagen.I syfte att föra bort mål från arbetsdomstolen där inslaget avarbetsrättsliga frågor oftast är av underordnad betydelseföreslås att vissa hyrestvister och s.k. uppfinnarmål prövas iannan ordning än enligt arbetstvistlagen.Vidare föreslås ett antal ändringar som syftar till attanpassa arbetstvistlagens regler till vad som allmänt gäller förrättegången i dispositiva tvistemål enligt rättegångsbalken.Slutligen föreslås att () får rätt att föreslå en ordinarieledamot i arbetsdomstolen, liksom ersättare för denne. Därmedkommer antalet ledamöter som utses efter förslag avarbetsmarknadens parter att öka från tretton till fjorton.MotionUtskottet behandlar i detta sammanhang en motion som väcktsunder den allmänna motionstiden, A726 av (),och som gäller forumreglerna i arbetstvister. I motionen försett resonemang om olika metoder att komma till rätta medarbetssituationen i arbetsdomstolen. Enligt motionären kanproblemen inte lösas på annat tillräckligt effektivt sätt ängenom en ändring av forumreglerna, som innebär att vissa typerav mål som får drivas av organisationerna direkt tillarbetsdomstolen överförs till handläggning i tingsrätt somförsta instans. Vad som förordas är den lösning somarbetsdomstolen själv föreslagit i samband medremissbehandlingen av betänkande, nämligen attdomstolen skall vara första och enda domstol på den kollektivaarbetsrättens område men enbart överinstans för tvister somgäller det enskilda anställningsavtalets rätt. Motionären anseratt en sådan ordning skulle förstärka arbetsdomstolens karaktärav prejudikatinstans. Han pekar också på den olikhet som i dagföreligger till följd av de olika forumreglerna mellanorganisationsmedlemmar och oorganiserade när det gällerrättegångskostnaderna i tvister om anställningsavtalet.Utskottets övervägandenUtskottet ser det som ytterst angeläget att arbetsdomstolenlever upp till högt ställda krav på kvalitet i dömandet. Somprejudikatinstans skall domstolen leda rättsutvecklingen inomarbetsrätten. Därigenom skall en enhetlig rättsutvecklingfrämjas, tolkningen av den arbetsrättsliga lagstiftningenutvecklas och en praxis utbildas som grundas på detarbetsrättsliga normsystemet.Det är emellertid inte nog med att dömandet skall hålla högstakvalitet. Arbetsdomstolen har också den utomordentligt viktigauppgiften att medverka till att arbetsmarknadens parter får sinatvister lösta inom rimlig tid.Den ökade måltillströmning som kan iakttas över en längre tidmed ett ökat antal mål i balans är från de nu angivnasynpunkterna oroande.Utskottet ställer sig bakom de förslag som propositioneninnehåller. Ändringarna bör förenkla målhanteringen i vissutsträckning och därmed också underlätta arbetssituationen iarbetsdomstolen.Frågan är, om de förslag som läggs fram i propositionen kananses tillräckliga i det läge som råder. Enligt vad utskottetinhämtat är antalet nyinkomna mål det högstanågonsin. Det rådande arbetsmarknadsläget med fler varsel ochuppsägningar än någon annan gång då den nyaarbetsrätten varit i kraft gör att man knappast kan räkna med endämpning av måltillströmningen.En mer radikal lösning på domstolens arbetssituation kundevara den ordning som diskuterades under utredningsarbetet och iden efterföljande remissbehandlingen och som också aktualiseratsi den nyssnämnda motionen, dvs. att lyfta bort någon störremålkategori från domstolen.I detta hänseende framgår av propositionen attarbetsmarknadsdepartementet med anledning av främstarbetsdomstolens remissyttrande tagit upp frågan om överförandeav tvister om det enskilda anställningsavtalet till prövning itingsrätt som första instans. Vid överläggningar medarbetsmarknadens parter har det visat sig att det finns ettstarkt motstånd mot en sådan förändring. Departementschefenanser därför att frågan om vilka målkategorier som bör kunnaprövas av domstolen som första instans bör övervägasytterligare. Han är inte beredd att nu ta ställning tillförslagen i denna del men avser att återkomma till dessa frågori ett senare sammanhang. Utskottet delararbetsmarknadsministerns bedömning i denna fråga.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion A726 (fp).AD-utredningens huvudförslag med syftet att minskaarbetsbördan var som nämnts att förstärka domstolen medytterligare en ordinarie ordförande. Även den frågan har prövatsunder beredningsarbetet.Arbetsdomstolens nuvarande ordförande och administrative chefHans Stark har inför utskottet berättat om domstolensarbetssituation. Det har enligt honom varit betydandesvårigheter med ett ökande antalinkomna mål och ökande balanser. Antalet registrerade mål under1991 överstiger nivå. Det rådandearbetsmarknadsläget kommer enligt hans bedömning att medföraytterligare måltillströmning. Den lösning som domstolen nu serframför sig skulle bestå i att utöka antalet ordinarieordförande från tre till fyra, något som kräver lagändring.Utöver denna förändring skulle den nuvarande tjänsten somheltidsanställd viceordförande kunna ges ett något annorlundainnehåll. Vid sidan av viceordförandeskapet skulle innehavarenav tjänsten under domstolens administrative chef kunna svara förden administrativa ledningen och sålunda tjänstgöra även somkanslichef. Fördelen med en sådan ordning är att domstolen fårett fastare grepp om de administrativa uppgifterna somden administrative chefen avlastas. Skulle domstolensarbetsbelastning minska framöver, kan antalet ordförande lättreduceras.Den av Hans Stark förordade lösningen att öka antaletordförande från tre till fyra har enligt utskottets mening godaskäl för sig. Det är därvid att märka att lagen anger det högstaantalet ordförande. Genom att öka detta högsta tal ges möjlighetatt när så bedöms som befogat utöka antalet domare i domstolen.Skulle förhållandena ändras och skäl tala för det, kan antaletordförande minskas utan att fördenskull lagen behöver ändras.Utskottet anser att lagändringen bör träda i kraft iår.Enligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen attavgöra om möjligheten att öka ordförandeantalet skall utnyttjasoch i förekommande fall återkomma till med de förslagsom kan följa av förändringarna.Utskottet vill i detta sammanhang understryka parternas ansvaratt innan en tvist hänskjuts till domstol ingående prövaförutsättningarna för en godvillig uppgörelse.Utskottet föreslår således att beslutar om denändringen i 3 kap. 1 § lagen om rättegången i arbetstvister attarbetsdomstolen skall bestå av högst fyra ordförande. Ettförslag till lagändring om detta läggs fram i utskottetshemställan.Slutligen tillstyrker utskottet förslaget att skall fårätt att utse en ordinarie ledamot i domstolen liksom ersättareför denne.Övriga frågorUtskottet övergår nu till två motionsyrkanden från denallmänna motionstiden med anknytning till de nu behandladefrågorna.Motion A806 yrkande 4 av m.fl. (v) gällersammansättningen i arbetsdomstolen i tvister enligtjämställdhetslagen. Partiet säger sig inte kunna godta attarbetsdomstolens sammansättning med låg andel kvinnligaledamöter ofta missgynnar kvinnor. Eftersom kvinnor och män harskilda erfarenheter och skilda referensramar är det särskiltviktigt att mål enligt jämställdhetslagen avgörs av en domstolmed jämn könsfördelning, anser partiet.I samband med behandlingen av propositionen om en nyjämställdhetslag behandlade utskottet ett antalmotioner om könssammansättningen i jämställdhetsmål ochnäraliggande frågor. Utskottet avvisade tanken på en särskildreglering och hänförde sig då till sina tidigareställningstaganden i frågan. Stora krav ställs visserligen pårepresentativitet och kunskaper, sades det, men principiellaskäl talar emot att sammansättningen av svenska domstolar skullefå påverkas av den sak som målet gäller. Utskottet står fast viddenna uppfattning och avstyrker således motion A806 i nu berörddel.Arbetsmarknadsutskottet vill dock, liksom tidigare, framhållavikten av att jämställdhetsaspekten beaktas vid rekryteringen avledamöter till arbetsdomstolen. Utskottet har erfarit attregeringen i samband med att den uppmanar arbetsmarknadensparter att föreslå ledamöter inför den mandatperiod som börjarlöpa kommer att understryka intresset av enutvidgad kvinnlig representation. Det ankommer på parternaatt ta sitt ansvar i sammanhanget.I en annan v-motion, A707 yrkande 23 av m.fl.,yrkas en ändring i arbetstvistlagen i fråga omskiljeklausuler. En skiljeklausul som undantar arbetstvisterfrån domstols behörighet bör enligt motionen vara giltig endastom den intagits i kollektivavtal. Ett skiljeförfarande är mycketkostsamt vilket får till konsekvens att den anställde avekonomiska skäl saknar möjlighet att hävda sin rätt, sägs det imotionen.Ett motsvarande motionsyrkande behandlades och avstyrktes ibetänkandet 1990/91:AU6. Utskottet hänvisade till möjlighetenatt med stöd av 36 § avtalslagen åsidosätta en skiljeklausul iett anställningsavtal.Enligt bestämmelsen får ett avtalsvillkor jämkas eller lämnasutan avseende om villkoret är oskäligt på vissa angivna grunder.Särskild hänsyn skall vid prövningen tas till behovet av skyddför den som i egenskap av konsument eller eljest intar enunderlägsen ställning i avtalsförhållandet. Arbetsdomstolen hari en dom (1987 nr 165) uttalat att arbetstagaren typiskt sett ärekonomiskt svagare än sin motpart, och att den arbetstagare sominte får ekonomiskt stöd från en facklig organisation har enställning liknande konsumentens i förhållande tillnäringsidkaren. Även andra förhållanden än parternas inbördesekonomiska styrkeförhållanden måste dock beaktas enligtdomstolen, såsom att arbetstagaren har relativt kvalificeradeuppgifter. Frågan måste enligt domstolen bedömas med hänsyn tillsamtliga omständigheter.Med hänvisning till detta var det utskottets uppfattning attnågot lagstiftningsinitiativ inte var behövligt.I den nu behandlade motionen åberopas två avgöranden av AD,1988 nr 95 och 96. Båda målen gäller giltigheten avskiljeklausuler mellan ett företag och dess verkställandedirektör. Domstolen, som hänvisar till det tidigare avgörandet,finner efter en prövning av omständigheterna i varje enskiltfall att skiljeklausulerna är giltiga.Utskottet -- som vill erinra om att en skiljeklausul genom detförhållandevis snabba och icke offentliga förfarandet kan varatill fördel även för en arbetstagare -- är inte heller nu berettatt ta något lagstiftningsinitiativ i frågan. Även motion A707avstyrks således i den nu berörda delen.AnslagsfrågorUtskottet tillstyrker regeringens anslagsförslag beträffandearbetsmarknadsdepartementet m.m. under punkterna B5.Arbetsdomstolen, B6. Statens förlikningsmannaexpedition ochB7. för arbetstagares uppfinningar. beträffande arbetstvistlagenatt med avslag på motion 1991/92:A726 antar det iproposition 1991/92:84 framlagda förslaget till lag om ändring ilagen om rättegången i arbetstvister med den ändringenatt 3kap. 1 § första stycket och övergångsbestämmelsen skallha följande som Utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 1 §3Arbetsdomstolen består av Arbetsdomstolen består avhögst tre ordförande, högst fyra ordförande,högst fyra vice högst fyra viceordförande samt sjutton ordförande samt sjuttonandra ledamöter. 3 Senaste lydelse 1988:1289.Denna lag träder i kraft, i Denna lag träder i kraft, ifråga om 3 kap. 1, 3 och 9 fråga om 3 kap. 1 §,§§ , och såvitt avser antalet andrai övrigt . ledamöter, samt 3 och 9 §§ , och i övrigt den 1 april 1992.2. beträffande lagen om rätten till arbetstagaresuppfinningaratt antar det i proposition 1991/92:84 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen om rätten tillarbetstagares uppfinningar,3. beträffande jordabalkenatt antar det i proposition 1991/92:84 framlagdaförslaget till lag om ändring i jordabalken,4. beträffande könssammansättningen i jämställdhetsmålatt avslår motion 1991/92:A806 yrkande 4,men. (v) - delvis5. beträffande skiljeklausuleratt avslår motion 1991/92:A707 yrkande 23,men. (v) - delvis6. beträffande medelsanvisning till arbetsdomstolenatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga11 till Arbetsdomstolen för /93 under tiondehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,7. beträffande medelsanvisning tillförlikningsmannaexpeditionenatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga11 till Statens förlikningsmannaexpedition för budgetåret1992/93 under tionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,8. beträffande medelsanvisning till uppfinnarnämndenatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga11 till för arbetstagares uppfinningar /93 under tionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på 77000 kr.Stockholm den 25 februari 1992På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), (), (), CharlotteCederschiöld (m), (), (),(nyd), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Enligt min mening är det otillfredsställande att AD:ssammansättning så ofta missgynnar kvinnor. Av domstolensledamöter är enbart kvinnor. --1990avgjordes inte av målen enligtjämställdhetslagen av en helt manlig sammansättning.Kvinnors och mäns liv skiljer sig fortfarande starkt åt. Detleder till att kvinnor och män har skilda erfarenheter, och defår därigenom skilda referensramar för sina värderingar. Somframhålls i motion A806 är det därför särskiltviktigt att mål enligt jämställdhetslagen avgörs av en domstolmed jämn könsfördelning. Jag anser liksom motionärerna attfrågan bör regleras i jämställdhetslagen.Vad sedan gäller frågan om skiljeklausuler i arbetstvisterinstämmer jag med motion A707 att sådana börvara giltiga endast om de intagits i kollektivavtal. Demöjligheter som 36§ avtalslagen ger domstolarna att åsidosättaskiljeklausuler är enligt min mening alltför snäva.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.4 och 5 borde ha hemställt:4. beträffande könssammansättningen i jämställdhetsmålatt med bifall till motion 1991/92:A806 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts idenna del,5. beträffande skiljeklausuleratt med bifall till motion 1991/92:A707 yrkande 23som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts idenna del,