bet · GF01NU20 · 1992-04-21 00:00:00 — skall dock inom sinakompetensområden kunna åta sig att mot betalning utföra uppdragåt departement, andra myndigheter samt statliga kommittéer ochutredare.Regeringen begär att godkänner att en nykonkurrensmyndighet inrättas och att verksamheten bedrivs enligtde riktlinjer som här har redovisats.För konkurrensmyndighetens förvaltningskostnader föreslårregeringen ett anslag på 61 milj.kr. för nästa budgetår. Dettaär baserat på att den nya myndigheten skall ha ungefär 125årsarbetskrafter. För särskilda utvecklings- ochomställningskostnader föreslås ett anslag på 1,5 milj.kr.,varifrån särskilda personalinsatser i samband med bildandet avden nya myndigheten skall kunna finansieras. Slutligen föreslåsett formellt anslag på . för särskildaavvecklingskostnader för NO och SPK. Det rör sig ompersonalkostnader, lokalkostnader och övrigaförvaltningskostnader som kan uppkomma under uppsägningstidenoch som inte går att beräkna.Regeringens förslag om inrättande av en ny konkurrensmyndighethar inte föranlett några motioner. De motionsyrkanden som harväckts under den allmänna motionstiden och som rörbefogenheterna för den nya myndigheten kommer utskottet att taupp i samband med behandlingen av en aviseradproposition om ny konkurrenslagstiftning.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen har anfört;förslagen tillstyrks sålunda.Övriga anslagNäringsdepartementet m.m.I propositionen (s. 26) redovisas effekterna förnäringsdepartementets del av den ändrade departementsindelningsom har genomförts . hardärigenom tillförts ärenden om näringsfrihet ochkonkurrensförhållanden samt om byggnadsväsendet och vissbyggnadsforskning. Regionalpolitiska frågor och frågor ombiobränslen har förts till resp.jordbruksdepartementet. Frågor om hantverk och hemslöjd hör nuunder . har också fått iuppgift att samordna och bereda ärenden rörande försäljningen avstatligt ägda företag.Medelsbehovet för har medutgångspunkt i den nya organisationen 49,7milj.kr. För utredningar m.m. har anslaget för nästabudgetår beräknats till 19 milj.kr.I partimotion 1991/92:N270 föreslås nominelltoförändrade belopp till de två nu nämnda anslagen. Motionärernaanser inte att utförsäljning av statliga företag är en såangelägen uppgift att den motiverar ökade anslag vare sig tillnäringsdepartementet eller till utredningsverksamheten. Närbesparingar på statlig byråkrati kan göras utan avgörande menför verksamheten bör dessa också vidtas, säger motionärerna.I yrkandena i denna motion görs felaktiga jämförelser mellande anslagsbelopp som motionärerna förordar och de som harföreslagits i propositionen. Vid utskottsbehandlingen harklargjorts vad motionärerna har avsett.Vad gäller ökade kostnader på de berörda anslagen i sambandmed försäljning av statligt ägda företag kan följande noteras.En särskild enhet har inrättats vid meduppgift att bl.a. handlägga frågor om försäljning av statensaktier i vissa angivna företag. Inom enheten finns sjubefattningshavare. Enhetens kostnader under det kommandebudgetåret beräknas uppgå till i storleksordningen 4 milj.kr.De kostnader som tas upp under utredningsanslaget är de direktaadministrativa kostnaderna för (N1991:01) -- arvoden och resor för kommissionens ledamöter,sekreterare, assistenter etc. Kostnaderna uppskattas till istorleksordningen 1--1,5 milj.kr. Kostnaderna föromstruktureringsinsatserna har tagits upp under anslaget (E 1)Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företagm.m., vilket utskottet har behandlat i betänkandet 1991/92:NU17om statliga företag.Utskottet tillstyrker regeringens anslagsförslag i dessa delaroch avstyrker motion 1991/92:N270 (v) i motsvarande delar.För de två övriga här aktuella anslagen,industriråd/industriattaché resp. bidrag till FN:s organför industriell utveckling, föreslås 1,2 milj.kr. Utskottet tillstyrker även dessa förslag.Exportkrediter m.m.Under rubriken m.m. förekommer tre anslagavsedda att täcka statens kostnader för statsstöddaexportkrediter (s. 41--44).Utskottet tillstyrker regeringens förslag att formella anslagpå . skall anvisas dels till kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB , dels tillkostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende exportav fartyg m.m. Vidare tillstyrker utskottet att 70 milj.kr.anvisas till ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till u-länder.Regeringen föreslår vidare att 4,5 milj.kr. skall anvisas tillåtgärder för främjande av utländska investeringar i (s. 44).Riksdagen beslöt (prop. 1989/90:88, bet. NU30) attanvisa en ram på 5 milj.kr. att användas under budgetåren1990/91--1992/93 i en försöksverksamhet för att främjautländska, främst japanska, investeringar i . Våren 1991beslöt (prop. 1990/91:87, bet. NU35) att anvisaytterligare 7,1 milj.kr. för innevarande budgetår. Ett särskiltinvesteringskontor inrättades vidambassaden i Tokyo.Åtgärder för att en ökning av investeringarna itillverkningsindustrin skall komma till stånd efterlyses imotion 1991/92:Fi208 (nyd). De minskade bruttoinvesteringarna ärden främsta faktorn bakom nedgången av bruttonationalprodukten,sägs det. Statsmakterna bör tillse att den investeringspotentialsom finns hos många utländska företag -- framför allt japanska-- kommer till del, anför motionärerna. Detta borde skegenom en bättre och mer målinriktad informations- ochlobbyverksamhet. Som exempel på lämpliga åtgärder nämns imotionen medverkan till att det etableras ett Japancentrum iStockholm.Utlänningars möjligheter att idka näring i harunderlättats genom olika beslut av . Den 1 januari 1992upphävdes bestämmelserna om kontroll av utländskaföretagsförvärv m.m. (prop. 1991/92:71, bet. Föreskrifterom sådan kontroll fanns i lagen (1982:617) om utländska förvärvav svenska företag m.m. (den s.k. företagsförvärvslagen), somalltså upphörde att gälla vid utgången av år 1991.Förvärvskontrollen beträffande fastigheter som är avsedda förnäringsverksamhet avskaffades också. har vidarenyligen fattat beslut om att kravet på tillstånd för attutländska företag m.fl. skall få bedriva näringsverksamhet iSverige skall avskaffas (prop. 1991/92:88, bet.NU27). Tillståndskravet skall ersättas av ettregistreringsförfarande.Den treåriga försöksverksamheten med syfte att främjautländska -- främst japanska -- investeringar i börenligt utskottets uppfattning fullföljas. Detta synes särskiltmotiverat då , även efter det att hargenomförts, kan ha större svårigheter än att attraherakapital från tredje land, såsom . Regeringens förslag tillanslag tillstyrks. De insatser som efterlyses i den här aktuellamotionen är just sådana som anslaget är avsett att möjliggöra.Utskottet kan därför inte se något behov av ett särskiltuttalande från sida. Motionen avstyrks sålunda iberörd del.Vissa övriga anslagTre anslag under rubriken m.m. tas upp här, nämligenanslag till åtgärder för att främja industridesign, tillsprängämnesinspektionen och till täckande av förluster vid vissgarantigivning m.m. Ett motionsyrkande föreligger avseende detförstnämnda anslaget.Regeringen föreslår att anslaget till åtgärder för attfrämja industridesign skall upptas till 5,4 milj.kr. Frånanslaget utgår dels bidrag till Stiftelsen , som bildades av statens industriverk,och Föreningen , delsmedel för designstöd till enskilda företag. Stiftelsens ändamålär att bedriva och främja forskning och utveckling inomindustridesignområdet samt verka för den praktiskaanvändningen av god design genom utbildning, rådgivning ochinformation till gagn för näringslivet och samhället i övrigt.I proposition 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken aviserades förslag om att anslaget till stiftelsenskulle upphöra från /94. Om bidrag ansesmotiverat därefter får det prövas inom ramen för anslaget tillsmåföretagsutveckling, sägs det nu i budgetpropositionen.I motion 1991/92:N270 (v) föreslås ett högre belopp för det nuaktuella anslaget -- 1 milj.kr. mer än vad regeringen harföreslagit. God design är ett bra konkurrensmedel, och det ärviktigt att småföretag utvecklar förståelse för hur design kananvändas i produktutveckling och marknadsföring, sägs det imotionen. Motionärerna avvisar också regeringens planer på attavveckla anslaget till Stiftelsen Svensk Industridesign.Utskottet kan, bl.a. mot bakgrund av det statsfinansiellaläget, inte finna det motiverat att anvisa högre anslag tillindustridesign än vad regeringen har föreslagit. Förslaget ipropositionen tillstyrks sålunda och motionen avstyrks imotsvarande del.Sprängämnesinspektionens verksamhet är avgiftsfinansierad.Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av ,vilket tillstyrks av utskottet. Omfattningen och inriktningen avverksamheten vid inspektionen under treårsperioden1991/92--1993/94 fastlades av (prop.1990/91:100 bil. 14, bet. För /93 föreslåsen resultatbudgetram på 14,8 milj.kr., vilket är beräknat medutgångspunkt i gällande treårsplan.För täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m.föreslår regeringen 5 milj.kr. Utskottet tillstyrker förslaget.Särskilda branscher m.m.I detta avsnitt behandlas olika motioner om vissabranschspecifika frågor avseende tekoindustrin, stålindustrinoch livsmedelsindustrin. Vidare behandlas motioner om , utveckling av elbilen och begravningskostnader.TekoindustrinI sex motioner tas olika frågor rörande tekoindustrin upp. Detrör sig bl.a. om handelspolitiska frågor, stödet tilltekoindustrin, Proteko samt linodling och linförädling.Företrädare för statens pris- och konkurrensverk och förbranschföreningen har inför utskottet lämnatupplysningar i anslutning till behandlingen av vissa av deaktuella motionerna.Handelspolitiska frågorÖnskemålet om att svensk tekoindustri skall ges sammaspelregler som tekoindustrin i ligger bakom yrkandeni motionerna 1991/92:N269 (m, s, fp, c, kds) och 1991/92:N204(kds).I den förstnämnda motionen krävs att skall uttalasig för att det i sker en anpassning till EG:sregelsystem för tekoimport och för u-landstullfrihet. Vidarekrävs en svensk harmonisering till EG vad gällerdumpningsåtgärder på tekoområdet. Efter en relativ stabiliseringav tekobranschens läge har återen kraftig försämring ägt rum, säger motionärerna. Skälenhärtill är dels den allmänna konjunkturnedgången, dels beslutetom total avveckling av importrestriktionerna på tekoområdet. Ettsvenskt medlemskap i kommer att innebära en harmoniseringtill EG:s handelspolitik. Det är därför viktigt att Sverigeredan nu inför samma handelspolitik på tekoområdet, anförs det.Tekoföretagen har under en följd av år brottats medlönsamhetsproblem, som till stora delar kan hänföras tillkonkurrensen från de s.k. lågprisländerna, sägs det i motion1991/92:N204 (kds). Ett medlemskap i skulle innebära att densvenska tekonäringen gavs möjlighet till en positiv utveckling,hävdas det. Ett sätt att lösa "övervintringsproblemen" vore attta upp förhandlingar med EG om förenklingar i ursprungsreglernai tekohandeln eller se till att får likvärdiga reglersom tillämpar, anför motionären.Riksdagen anslöt sig (prop. 1988/89:47, bet.FiU10) till regeringens uppfattning att importrestriktionerna påtekoområdet helt skulle avvecklas . Då löpte densenaste förlängningen av multifiberavtalet (MFA) ut. Med stöd avMFA begränsade -- i likhet med flertalet andraindustriländer -- importen av textil- och konfektionsvaror frånlågprisländerna.Näringsutskottet ställde sig i ett yttrande tillfinansutskottet (1988/89:NU1y) bakom regeringensbedömning att ett slopande av importbegränsningarna påtekoområdet skulle komma att leda till lägre konsumentpriser ochatt det kunde få en positiv effekt för utvecklingsländerna.Beträffande effekterna på konsumentpriserna redovisades iyttrandet resultat från en utredning från SPK -- Tekopolitikenseffekter för konsumenter och producenter (SPK:s utredningsserie1988:4). SPK bedömde att den genomsnittliga prisnivån på kläderi detaljhandeln skulle komma att sjunka med mellan och 12 %om importbegränsningarna avskaffades. För hushållen bedömdes detinnebära en besparing på årsbasis med totalt mellan 0,9 och 2,6miljarder kronor. Det bedömdes sannolikt att besparingen skullekomma att ligga i den övre delen av intervallet. En prissänkningmed beräknades enligt SPK leda till en minskning avsysselsättningen i textilindustrin och ikonfektionsindustrin, varav en betydande del förutsågs komma attdrabba län.Näringsutskottet menade vidare att regeringen måste verka föratt tekosektorn integreras i ordinarie regelverk. Genomatt slopandet av restriktionerna skulle ske först den 31 juli1991 gavs branschen, ansåg utskottet, möjlighet till ytterligarekonsolidering för att klara den ökande konkurrensen. Treavvikande meningar anmäldes i näringsutskottets yttrande. I en(m, fp) krävdes en omedelbar avveckling, i en annan (c, vpk)begärdes att konsekvenserna av en avreglering skulle utvärderasinnan beslut fattades och i den tredje (mp) accepteradesavregleringen under vissa förutsättningar. Liknandemeningsyttringar avgavs i finansutskottet (bet. 1988/89:FiU10).Riksdagen följde närings- och finansutskottens förslag.Riksdagen har avslagit motioner medkrav på att importrestriktionerna skulle avskaffas ,att avskaffandet skulle tidigareläggas beträffande vissa länderoch att beslutet om avskaffande av importrestriktionerna skulleupphävas. Vid det senaste tillfället, (bet.1990/91:NU25 s. 8--9), anfördes att utskottet stod kvar vidtidigare bedömningar. Beträffande krav på harmonisering med EG:sregler på tekoområdet framhölls att det i de framtidaförhandlingarna om medlemskap i får lösas hur anpassningentill den gemensamma handelspolitiken skall gå till. Vidareunderströks det angelägna i att i GATT-förhandlingarnafortsätter att verka för att villkoren för tekohandeln skallåtergå till normala GATT-regler. Slutligen förutsattes attregeringen efter avvecklingen av importrestriktionerna den 31juli 1991 noga följer utvecklingen inom tekoindustrin och vidbehov drar försorg om att erforderliga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder vidtas. I reservationer krävdes en omedelbar avvecklingav importrestriktionerna avseende länder i Öst- ochCentraleuropa (m, fp) och att multifiberavtalet inte skullesägas upp samt att regeringen skulle lägga fram förslag omimportregler för tekoprodukter som är harmoniserade med EG (c,mp).NUTEK har i regleringsbrevet för innevarande budgetår getts iuppdrag att efter avvecklingen av importrestriktionerna följautvecklingen inom tekoindustrin.Regeringen gav SPK i uppdrag att utreda pris-och konkurrenseffekter av borttagandet av importbegränsningarnaför textil- och konfektionsvaror. Utgångspunkten förutredningsarbetet skall vara att belysa effekter påprisutvecklingen i olika försäljningsled och därmed ocksåkonkurrenssituationen i såväl importör- som detaljhandelsleden.I detta skall också innefattas en kartläggning av eventuellastruktureffekter inom handelsleden. Vidare börhandelsomfördelande effekter belysas. Särskild uppmärksamhet börvid analysen ägnas åt priseffekterna i konsumentledet. Uppdragetskall redovisas senast den 15 december 1992.Enligt vad företrädare för har redovisat inför utskottetär det förenat med svårigheter att mäta effekter av dengenomförda avregleringen; svårigheten ligger främst i attisolera den del av en uppmätt förändring som har sin grund i deförändrade marknadsförhållanden som uppkommer i samband medavregleringen. SPK:s mätningar -- som kommer att baseras påundersökning av fakturor hos de 20 största företagen idetaljhandelsledet och genom besök i ett urval butiker i landet-- kommer därför att ske . De plagg som skallundersökas är jackor, byxor och blusar från , ochHongkong samt -- för jämförelsens skull -- från Portugal.Undersökningarna kommer att avslutas under hösten 1992.Enligt bedömningar dröjer det normalt upp till drygt ett årfrån det att ett plagg beställs till dess att det finns tillförsäljning i detaljhandeln. Därför torde enligt SPKavregleringen inte ge någon omedelbar mätbar effekt påprisnivåer eller inköpta kvantiteter.I frågan om harmonisering till på tekoområdetintar regeringen, enligt vad utskottet har erfarit, sammahållning som utskottet gav uttryck för vid behandlingen avtekofrågor (bet.1990/91:NU25). Ett medlemskap i sålunda komma att föra med sig bl.a. en anpassning till dengemensamma handelspolitiken, inkl. den på tekoområdet. Hur dennaanpassning skall ske och vilka övergångsarrangemang som kan bliaktuella på olika områden är frågor som avses få sin lösningunder de kommande förhandlingarna. Regeringen har därför ännuinte tagit ställning till om skall begära någon form avsärlösning för tekofrågorna i förhandlingarna med EG.Inom ramen för den pågående GATT-rundan avslutadesförhandlingarna kring tekofrågor strax /92,och förhandlingsgruppen är formellt upplöst. Om rundankan avslutas och resultatet av förhandlingarna ligger fastinnebär det i princip att samma regler kommer att gällaför EG och . EG har därvid angett sin avsikt attgenomföra en successiv liberalisering fram till år 2003.Beträffande yrkandet i motion 1991/92:N269 (m, s, fp, c, kds)om en anpassning till EG:s system för u-landstullfrihet kannoteras att en översyn av det svenska GSP-systemet (GeneralSystem of Preferences) brukar göras . Den senasteöversynen gjordes . Frågan om en ny översyn haruppskjutits med hänsyn till att GATT-rundan inte har avslutats.Vid ett EG-medlemskap måste system anpassas till EG:s.Om frågan om en översyn aktualiseras kommer, enligtvad utskottet har erfarit, EG:s system att beaktas.Vad gäller dumpningsåtgärder, som också berörs i dennyssnämnda motionen, baserar , liksom EG, sina regler pådet internationella regelverket, dvs. antidumpningskod.Dumpnings- och subventionsundersökningar regleras genom ensärskild förordning (SFS 1985:738). Enligt denna får enframställning om åtgärder mot dumpad eller subventionerad importgöras av berörd industri, organisationer som företräder berördindustri eller myndighet i tredje land om det är fråga omåtgärder till förmån för detta land. skallpröva framställningen och i förekommande fall föreslå regeringenatt en undersökning skall inledas. Enligt uppgift görs relativtfå framställningar. har framställningar gjortsavseende import från (åren 1987--1988) samt frånPolen och (). En anledning till att detgörs relativt få framställningar är, enligt vad utskottet harerfarit, svårigheten att leda anklagelser om dumpning i bevis,vilket i sin tur sammanhänger med att det rör sig ommodebetonade varor.Beträffande frågan om ursprungsregler, som tas upp i motion1991/92:N204 (kds), kan noteras att generelltinnebär förenklingar i dessa regler. På tekoområdet har dockinga större framsteg nåtts i detta avseende. Inställningen frånEG:s sida har varit avvisande. Enligt vad utskottet har inhämtatfortsätter försöken att uppnå ytterligare harmonisering mellanEG- och EFTA-ländernas ursprungsregler på tekoområdet. Ettexempel på ett område där man hoppas kunna nå fram till enenhetlig lösning mellan EFTA och EG gäller frågan om ursprung idet fall att lönebearbetning sker i tredje land.Utskottet intar samma principiella inställning som tidigarebeträffande frihandel på tekoområdet. För ett litet land somSverige, som för sin ekonomiska utveckling är så starkt beroendeav utrikeshandeln, är frihandel oundgänglig. För att likvärdigakonkurrensmöjligheter skall gälla är det av avgörandebetydelse att villkoren för handeln mellan olika länder inte ärsnedvridande.Utskottet vill därför återigen med skärpa understryka detangelägna i att i GATT-förhandlingarna fortsätter attverka för att villkoren för tekohandeln så snart som möjligtåtergår till normala GATT-regler. Vad gäller de framtidaförhandlingarna om medlemskap i vill utskottet framhålla attfrågan om eventuella övergångsarrangemang på tekoområdet måsteuppmärksammas i samband med att anpassningen till EG:sgemensamma handelspolitik prövas.Som har redovisats var lägre konsumentpriser påkläder ett av de viktigaste skälen för beslutet att avskaffaimportrestriktionerna. Prissänkningar på mellan och 12 %kunde, enligt SPK:s bedömning, förväntas. Några omedelbaraeffekter av detta slag har inte konstaterats utifrån tillgängligofficiell statistik -- konsumentprisindex eller importprisindex.Detta förhållande kan dock inte ligga till grund för någraslutsatser om effekterna av avregleringen. För det första kandet -- som har framgått i det föregående i anslutning tillredogörelsen för SPK:s uppdrag -- dröja upp till drygt ett årefter avregleringen innan effekterna för konsumenterna blirmärkbara. För det andra har de nämnda indexserierna inte ensådan konstruktion -- statistiskt sett -- att de kan användasför att registrera effekter av en avreglering.Utskottet vill därför understryka att det är ytterst angelägetatt regeringen noga följer utvecklingen på detta område. Efterdet att SPK har redovisat sitt uppdrag bör regeringen göra enbedömning av om de effekter som förväntades inför avregleringenverkligen har uppstått. Om så inte är fallet bör regeringenöverväga eventuella åtgärder och återkomma till med enredovisning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1991/92:N269(m, s, fp, c, kds) och 1991/92:N204 (kds).Stöd till tekoindustrinStödet till tekoindustrin tas upp i motionerna 1991/92:N226(s) och 1991/92:N225 (nyd).Tekoindustrin har en framtid inom framför allt teknisk textil,inredningstextilier och nischproduktion inom konfektionen, sägsdet i den förstnämnda motionen. Det är därför angeläget atttekoindustrin erhåller ett fortsatt statligt stöd avseendefrämst marknadsföring och utveckling, även om det sker inomramen för generella och ej branschspecifika åtgärder, anförmotionärerna. borde vidare ges i uppdrag att klarläggastrategiska samband inom branschen och att lägga fram förslagtill åtgärder. Den arbetsgrupp som tillsattes inom dåvarandeindustridepartementet och som ännu inte har redovisatnågra resultat bör anmodas att göra det, anser motionärerna.Riksdagen bör besluta om att de kvarvarande medel som NUTEKförfogar över för stöd till tekoindustrin under innevarandebudgetår skall gå till tekoföretag som har hela sin tillverkningförlagd till , begärs det i motion 1991/92:N225 (nyd).Även företag med färre än fem anställda, men som har helatillverkningen förlagd till , bör enligt motionärerna,kunna få del av medlen. borde vidare begära attregeringen skyndsamt låter utreda de förutsättningar som finnsför en livskraftig tekoproduktion i med svensk särart.Riksdagen beslöt (prop. 1988/89:100 bil. 14, bet.NU20) om industripolitiska åtgärder för tekoindustrin inom entotal ram om 255 milj.kr. räknat /90. slog därvid fast, på förslag avutskottet, att de små och medelstora företagen, liksomlönsömnadsföretagen, skulle få del av åtgärderna i störreutsträckning . budgetproposition (prop.1990/91:100 bil. 14) föreslogs i enlighet med riksdagenstidigare beslut att stödet till tekoindustrin skulle upphöra vidutgången av /92. ställde sig bakomdetta och avslog motionsyrkanden med krav på såvälminskat som ökat stöd (bet. 1990/91:NU25). Utskottet vidhöll sintidigare uppfattning att tekoprogrammet inte skulle förlängasefter /92. Reservationer avgavs med krav påomedelbart avskaffande (m), med krav på att stöd endast skullelämnas med 5 milj.kr. till Proteko (fp, se vidare i detföljande), med krav på ökat totalt stöd (c) och med krav påutarbetande av ett nytt tekoprogram (mp).NUTEK har haft i uppdrag att i samråd med överstyrelsen förcivil beredskap (ÖCB) utarbeta en prognos för produktionensutveckling inom textil- och konfektionsindustrin. I rapportenTeko 91 (R 1991:11), som publicerades ,gjordes en bedömning av tekoindustrins utveckling under åren1991 och 1992. I rapporten konstateras att , i likhet medår 1989, var ett mycket svagt år för tekoindustrin, med enberäknad volymminskning på . Ytterligare volymminskningarförutsågs , särskilt inomkonfektionsindustrin. Antalet årssysselsatta 1990 till ca 18 500. förutsågsytterligare minskningar ner till ca 14 600 årssysselsatta.Den särskilda arbetsgrupp som aktualiseras i motion1991/92:N226 (s) tillsattes . I arbetsgruppen, som haren informell status, ingår representanter för fackligaorganisationer och branschorganisationer samt berördadepartement.