bet · GF01FiU22 · 1992-03-24 00:00:00 — Statistikfrågor (prop. 1991/92:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet anslagen tillstatistiska centralbyrån och till folk- och bostadsräkningar.Utskottet tillstyrker anslagen i propositionen.I betänkandet behandlas 14 motionsyrkanden om bl.a. miljö- ochregionala räkenskaper, en ny inkomstutredning och krav pånedläggning av folk- och bostadsräkningarna. Motionerna avstyrksav utskottet.Till betänkandet har fogats två reservationer, ett särskiltyttrande samt en meningsyttring.InledningI betänkandet behandlar utskottetdels proposition 1991/92:100 bilaga 8 ,i vad avser punkterna E8--E9 ochE10 Folk- och bostadsräkningar,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1991/92:Fi401, 1991/92:Fi402, 1991/92:Fi403, 1991/92:Fi405,1991/92:Fi407, 1991/92:Fi408 yrkandena 1, 4 och 5,1991/92:Fi409, 1991/92:Jo612 yrkande 2, 1991/92:Jo646yrkandena 16 och 17, 1991/92:A805 yrkande 6 och 1991/92:A814yrkande 2.SJUNDE HUVUDTITELN Regeringen föreslår i proposition 1991/92:100 bilaga 8()dels under punkt E 8 (s. 74--77)1. att till : Statistik,register och prognoser för /93 anvisar ettramanslag på 435033000kr.,2. att godkänner den i propositionen föreslagnaöverföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens inkomsttitel,dels under punkt E 9 (s. 78)att till Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,dels under punkt E 10 (s. 78--79)att till Folk- och bostadsräkningar för budgetåret1992/93 anvisar ett reservationsanslag på . Natur- och miljöräkenskaper1991/92:Fi401 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom miljöindex och gröna nationalräkenskaper.1991/92:Fi408 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av sambanden mellan miljö ochekonomi.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om gröna nationalräkenskaper.1991/92:Jo646 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av ett intensifierat arbeteför att utveckla naturresursräkenskaper,17. att till utvecklandet av naturresursräkenskaperför /93 anvisar . i enlighet med vadsom anförts i motionen.Nationalräkenskaper, tillväxtbegrepp1991/92:Fi402 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nationalräkenskaper.1991/92:Fi408 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en bredare syn påtillväxtbegreppet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av nya analysmetoder.Det obetalda arbetet i nationalräkenskaperna1991/92:A805 av och () variyrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att värdet av det obetalda arbetet tas medi nationalräkenskaperna.1991/92:A814 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om enstatsbudget i enlighet med vad i motionen anförts.Inkomstutredning1991/92:Fi409 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär tillsättande av en utredning omlåga och höga inkomster enligt vad i motionen anförts om behovetav att studera inkomstfördelningens effekter i olikabefolkningsgrupper.Kooperativ statistik1991/92:Fi403 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statistik över kooperativ verksamhet.Omlokalisering av SCB:s verksamhet i till Örebro1991/92:Fi407 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning av förutsättningarnaatt förlägga hela verksamhet tillÖrebro.Folk- och bostadsräkningar1991/92:Fi405 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att folk- och bostadsräkningen i sinnuvarande form avskaffas. Inriktningen av verksamhetStatistiska centralbyrån (SCB) är centralförvaltningsmyndighet för den statliga statistikproduktionen ochansvarar för huvuddelen av denna. Förutom under anslaget E 8.Statistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoseranvisas SCB också medel under anslagen E 9. Statistiskacentralbyrån: Uppdragsverksamhet samt E 10. Folk- ochbostadsräkningar.Förslaget i propositionen innebär att den treårsram ochallmänna inriktning av SCB:s verksamhet som presenterades ibudgetpropositionen 1990 i huvudsak ligger fast. Vissaförändringar gjordes genom omprioriteringar inom ramen förstatistikanslaget samt inom andra anslag i budgetpropositionen1991. Även nu föreslås vissa omprioriteringar. Ny statistik ärbl.a. redovisningen av avlagda poäng i högskolan och avföretagens personalutbildning. Verksamhet som innebär enanpassning till och förberedelser för enEG-integration prioriteras.SCB tar över de konsumentprismätningar som tidigare utfördesav statens pris- och konkurrensverk och länsstyrelserna.För att kunna genomföra den arbetstidsundersökning somaviserades 1991 föreslås en överföringpå . från fonden för arbetsmiljöförbättringar.Denna överföring kräver godkännande.För finansiering av investeringar i ADB- ochkommunikationsutrustning beräknas SCB för /93 taupp ett lån i på . Av dettabelopp skall . användas för återstående avgiftertill statskontoret för ADB-utrustning som anskaffats t.o.m.innevarande budgetår.I propositionen föreslås att SCB för nästa budgetår anvisasett ramanslag under E 8. : Statistik,register och prognoser på . Detta motsvarar denfastlagda planen för det tredje året i den treåriga budgetramenefter prisomräkning. För uppdragsverksamheten begärs ettförslagsanslag på 1000 kr.Utöver anslagen till SCB och hithörande motion behandlas i detföljande 12 motionsyrkanden i vilka framläggs förslag tillutvidgningar eller förbättringar av nuvarandestatistikproduktion. Vidare behandlas en motion omutlokalisering av SCB:s hela verksamhet till Örebro.I en pågående översyn av den statliga statistikens styrning,finansiering och samordning m.m. (dir. 1990:68) behandlas bl.a.gränsdragningen mellan anslags- och uppdragsfinansieradverksamhet. Utredningen kommer att avlämna sitt betänkande islutet av april. En proposition i detta ämne väntas komma ihöst.Utskottet tolkar de krav på en utvidgning avstatistikproduktionen som förs fram i här aktuella motioner så,att motionärerna vill att den begärda statistiken skallfinansieras över SCB:s anslag E 8. Allmänt kan sägas att detinte föreligger några olösbara statistiska eller tekniskaproblem med att ta fram den i motionerna efterfrågadestatistiken. Däremot kan kostnaderna i många fall bli betydande.Det bör också nämnas att möjligheter finns för organisationereller företag att mot ersättning beställa den efterfrågadestatistiken från SCB.Natur- och miljöräkenskaperI partimotionerna Jo612 (s) yrkande 2 och Jo646 (v)yrkandena 16 och 17 framställs krav på att nationalräkenskapernakompletteras så att de ger ett bättre underlag för värdering avmiljön vid ekonomiska bedömningar. I motion Jo612 (s) framhållsatt miljöräkenskapskommittén har redovisat resultatet av sittarbete i Räkna med miljön! (SOU 1991:37, ). Denborgerliga regeringen har på ett otillräckligt sätt följt uppförslagen, anförs det i motionen. bör uppdra åtregeringen att återkomma med ett fullständigt förslag och medförslag till finansiering.Även i motion Jo646 (v) understryks att arbetet med attutveckla naturresursräkenskaperna måste påskyndas. I motionenföreslås att berörda myndigheter anvisas 5 milj.kr. /93 för att kunna fullgöra detta uppdrag.I likhet med här nämnda motioner ställs i motionerna Fi401av () och Fi408 av m.fl.(s) yrkande 5 krav på ett genomförande av förslagen imiljöräkenskapskommitténs betänkande.Miljöräkenskapsutredningens (Räkna med miljön, SOU 1991:37)viktigaste förslag kan sammanfattas i följande tre punkter:Konjunkturinstitutet () bör ges ett särskilt uppdrag avregeringen att redovisa sambanden mellan miljö och ekonomi.Konjunkturinstitutet bör därvid ha ansvar för att lägga utuppdrag på enskilda forskare, forskargrupper och institutioneroch se till att försök med monetära natur- ochmiljöräkenskaper kommer till stånd. Ett sådant arbete börockså innefatta utveckling av modeller och metoder för attberäkna en miljöjusterad nationalprodukt.Statistiska centralbyrån (SCB) bör ges huvudansvaret föratt utveckla fysiska naturresurs- och miljöräkenskaper.Utredningen föreslår inrättandet av en energiräkenskap, som dockbara avser användningen av energi. In- och utgående balans förinhemska tillgångar av torv, uran och ved skall alltså intefastställas inom ramen för räkenskapen. Utredningen föreslårvidare att flödena av metallerna kadmium, bly, krom ochkvicksilver skall redovisas i räkenskaperna liksom dekemikalier, vars användning under de närmaste 10--15 åren skallbli föremål för en snabb minskning. Utsläppen till naturen avkoldioxid, svaveldioxid, kväveoxider, kolväten och kväve samt,under vissa omständigheter massaindustrins utsläpp av kloreradeorganiska föreningar (AOX) skall täckas av räkenskaperna. Vidarebör SCB ges uppdrag att förbättra och komplettera statistikenöver miljöskyddskostnaderna. Detta bör bl.a. ske genom enkätertill kommunerna, samfärdssektorn, jord- och skogsbruket samtproducenter av el, gas och värme.Naturvårdsverket bör få i uppdrag att utveckla ett systemav miljöindex som kan ge en samlad bild av tillståndet i desvenska ekosystemen. Systemet bör också innehålla index sombelyser tillståndet i "staden" (inkl. hälsoaspekter ochkulturminnesmärken) samt index som visar vår påverkan påklimatet, stratosfärens ozonskikt och de globalanaturresurserna.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande. Ifinansplanen aviserades att bl.a. och få i uppdrag att fortsätta det arbete som påbörjades imiljöräkenskapsutredningen.Enligt vad utskottet erfarit kommer förslag härom att läggas ikompletteringspropositionen. Därutöver får iuppdrag att utveckla ett miljöindexsystem.Enligt utskottets mening är motionerna Jo612 (s), Jo646 (v),Fi401 (s) och Fi408 (s) yrkande 5 i här aktuella delartillgodosedda. Utskottet avstyrker sålunda dessamotionsyrkanden.Nationalräkenskaper och tillväxtbegreppI motionerna Fi402 av () och Fi408 avMargareta m.fl. (s) yrkandena 1 och 4 föreslås attnationalräkenskapernas område skall breddas.I motion Fi402 (v) anförs att nationalräkenskaperna måstekunna brytas ned till regional nivå. Sker inte detta kommerfortsättningsvis olika regioners bidrag till vår samladeproduktion inte att framgå av statistiken. Detta leder, enligtmotionären, till felaktiga slutsatser om Norrlandslänensbetydelse för den svenska ekonomin.Att bryta ned nationalräkenskaperna till regional nivå ärförenat med betydande svårigheter. Att fördela produktionen påregioner möter inga problem. Däremot är det inte möjligtatt på ett adekvat sätt regionalt fördela sådana variabler somkonsumtion, export och import. Om en sådan fördelning skallkunna genomföras med godtagbar kvalitet på redovisad statistikgår det med stor sannolikhet inte att undvika ett ökatuppgiftslämnande från företagen. Det bör också i dettasammanhang nämnas att EG har önskemål om att och övrigaEFTA-länder skall upprätta regionalanationalräkenskaper. SCB har mot denna bakgrundpåbörjat ett arbete med att utveckla ett system för regionalaräkenskaper i enlighet med det system som används inom EG. Ettförsta steg i detta arbete är att nå en överenskommelse om enlämplig regionindelning.Med hänvisning till vad utskottet anfört om det pågåendearbetet med att upprätta regionala nationalräkenskaper avstyrksmotion Fi402 (v).I motion Fi408 (s) yrkandena 1 och 4 framhålls atttillväxtbegreppet måste ges en kvalitativ dimension.Den ekonomiska analysen måste också omfatta sådana områden somarbetsmiljö, fördelning av välståndet och människans behov avtrygghet och omvårdnad.I motionen förs mycket allmänna resonemang om krav på enbredare ekonomisk analys som inte enbart koncentreras tillutvecklingen av det materiella välståndet. Analysen och deverktyg som används i denna analys måste också kunna ta hänsyntill sådana faktorer som yttre miljö, förhållanden påarbetsplatsen, fördelningsfrågor m.m.Som utskottet ser det råder det knappast några delade meningarom de mycket allmänna aspekter på ekonomisk analys som framförsi motionen. Det finns dock synpunkter i motionen på begreppentillväxt och ekonomisk utveckling. Denna kritik gällerBNP-begreppet som ett allmänt mått på välfärd. Som utskottet vidett flertal tillfällen tidigare framhållit (jfr t.ex.1990/91:FiU22 s. 6--7) kan inte BNP ses som ett fullständigtmått på vår välfärd. Det bör dock framhållas att BNP gerinformation om viktiga beståndsdelar i välfärden som exempelvisvåra konsumtionsmöjligheter. Det är ostridigt att i BNP-måttetinryms faktorer som bidrar till välfärden. Men därav följer inteatt en ökning av BNP för med sig en faktisk ökning av vårlevnadsstandard. BNP-måttet måste självfallet kompletteras påmånga områden om man eftersträvar att ge en mer nyanserad ochfullständig bild av utvecklingen av levnadsstandarden. Utskottetvill här framhålla att SCB producerat statistik omvälfärdens utveckling och fördelning, där välfärden mäts medhjälp av en mängd olika komponenter såsom utbildning,arbetsmiljö, fritid och hälsa. Utskottet vill i detta sammanhangunderstryka att det knappast är möjligt att konstruera ett endasammanfattande mått för ett så mångfasetterat begrepp somlevnadsstandard eller välfärd.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motionFi408 (s) yrkandena 1 och 4.Det obetalda arbetet i nationalräkenskapernaI motionerna A805 av och () yrkande 6 och A814 av m.fl. (v)yrkande 2 anförs att det obetalda arbetet måste redovisas inationalräkenskaperna. Det är inte minst viktigt för att kunnafå reda på kvinnors bidrag till den totala ekonomin. I motionA814 (v) framhålls vikten av att få ett kompletterande mått påhushållens produktion. Motionärerna påpekar att ett sådant måtthar ingått i BNP-måttet fram till år 1930.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionermed samma innebörd som här aktuella motioner (jfr t.ex.1990/91:FiU22 s. 7).Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionen attdet är värdefullt att det obetalda arbetet, som i storutsträckning utförs av kvinnor, görs synligt.Tidsanvändningsstudien, som genomförts av SCB, är därvid ettnödvändigt underlag för att bl.a. analysera fördelningen avbetalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män och för attstudera betydelsen av arbetet i hemmet. Genom att mätaomfattningen av det obetalda arbetet blir det också möjligt attexempelvis studera förskjutningar mellan den formella ochinformella ekonomin. Den primära användningen avtidsanvändningsstudier är att analysera här angivnafrågeställningar. En utvidgad redovisning i enlighet med vad somförordas i motionerna kan på grund av svårigheterna att värderadet obetalda arbetet i kronor bli mycket svårtolkad. Det kan härnämnas att SCB i anslutning till ett förslag från Nordiska rådeti sitt kommande treårsprogram föreslår att ett utvecklingsarbetegenomförs rörande olika värderingsmetoder.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotionerna A805 (c) yrkande 6 och A814 (v) yrkande 2.InkomstutredningI motion Fi409 av m.fl. (v) föreslås att enny inkomstutredning genomförs. Många statistiskasifferserier pekar mot minskande inkomstskillnader under1970-talet men ökande . Detta gäller både mellanolika löntagargrupper, mellan kvinnor och män samt mellanlöntagare och kapitalägare. har ocksåinvandrarna fått en sämre ställning på arbetsmarknaden. Alltstörre belopp betalas ut i socialbidrag. Till skillnad från dengamla låginkomstutredningen bör den nya också uppmärksamma högainkomster och förmögenheter.Utskottet vill med anledning av motion Fi409 (v) anföraföljande.Inkomstfördelningsundersökningen (HINK) och den totalräknadeinkomststatistiken ger ett omfattande datamaterial som möjliggörstudier av inkomst- och förmögenhetsutvecklingen för allagrupper i samhället. För inkomståren 1978, 1983, 1984, 1985 och1988 har urvalet utökats i vad avser de mest förmögna hushållen.En sådan förmögenhetsfördjupning görs också för inkomståret1990, och SCB har ambitionen att göra en redovisning av dennavartannat år.I rapporten och förmögenhetsfördelningen --87(bilaga till långtidsutredningen, LU90) gjordes en analys avinkomst- och förmögenhetsfördelningen för hushåll under denna20-årsperiod. Denna analys kommer att följas upp i en bilagatill årets långtidsutredning (LU92).Som utskottet ser det är det mot denna bakgrund inte aktuelltatt nu anslå ytterligare medel till de ändamål som nämns imotionen. Utskottet avstyrker därför motion Fi409 (v).Kooperativ statistikBehovet av en väl utvecklad kooperativ statistik har, sägs deti motion Fi403 av m.fl. (s), understrukitsgenom de senaste årens ökande intresse för kooperativa lösningarinom en rad olika samhällsområden. Särskilt har detta kommittill uttryck i samband med utveckling och förnyelse kringkooperation och offentlig sektor. Det är motionärernasuppfattning att SCB i samarbete med kooperativa rådet bör få iuppdrag att se över möjligheterna att i den officiellastatistiken också samlat redovisa de kooperativaverksamhetsformerna. Enligt motionärerna redovisarEG-kommissionen numera kooperativa sektorn i EG:s årligaindustrirapport. Detta skulle ytterligare understryka behovet avatt ett arbete inleds med att ta fram adekvat och heltäckandestatistik vad gäller de kooperativa verksamhetsformerna.Utskottet behandlade en motion med motsvarandeinnehåll. Utskottet konstaterade därvid att SCB t.o.m. år 1967redovisade omsättningsstatistik för detaljhandeln finansierad avbl.a. fördelad på bl.a.konsumentkooperativ handel. De krav på en kooperativ statistiksom ställs i motionen innebär bl.a. att näringslivet skall kunnabeskrivas och uppdelas efter ägarkategori. kandetta ske i vissa verksamheter för företag med minst 20anställda. Denna storleksavgränsning medför emellertid att nyaintressanta kooperativa aktiviteter som nämns i motionen --t.ex. föräldrakooperativa daghem och löntagarägda företag --inte kan belysas. För att avhjälpa denna brist behöverstatistikinsamling genomföras för aktuella kategorier avföretag. Kostnaderna för att redovisa den efterfrågadekooperativa statistiken är betydande.Som framhålls i motionen har EG i en publikation, Panorama ofEC Industry, redovisat vissa data om den kooperativa sektorn.Avsnittet om den kooperativa verksamheten är utarbetad avuniversitetet i på uppdrag av . Några kravfrån EG:s statistiska centralbyrå på en löpanderedovisning av den kooperativa sektorn föreligger inte.Med det anförda avstyrks motion Fi403 (s).Statistiska centralbyråns medelstilldelningUtskottet har inget att erinra mot de i propositionenföreslagna medlen till SCB:s delprogram. Utskottet tillstyrkerde begärda medlen till anslaget E 8 rörande statistik, registeroch prognoser.Utskottet har heller inget att erinra mot förslaget tillanslag E 9 för SCB:s uppdragsverksamhet.Den i propositionen föreslagna överföringen av medel frånfonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgeten förstatistikproduktion biträds av utskottet.Omlokalisering av SCB:s verksamhet i till ÖrebroI motion Fi407 av m.fl. (s) anförs attriksdagen har beslutat lokalisera huvuddelen av SCB:sverksamhet till , men inte velat flytta hela verket frånStockholm. Det som talar för att frågan prövas på nytt ärdels de förändringar som kan väntas inom den statligastatistikverksamheten, dels det mycket allvarliga läget påarbetsmarknaden i län. Frågan om SCB:s flyttning tillÖrebro har diskuterats , varför fakta och argumentredan finns lätt tillgängliga. En utredning i frågan bör, menarmotionärerna, därför snabbt kunna genomföras.Som finansutskottet framhöll i anslutning tillmotioner med samma krav som i här aktuell motion (1990/91:FiU22)har nuvarande uppdelning av SCB:s verksamhet på flera ortermedfört komplikationer i vissa avseenden men också fördelar. Dendelade verksamheten har t.ex. inneburit fördelar genom att SCBdärigenom har tillgång till två regionala arbetsmarknader. SCB:sStockholmsenhet är vidare av stor betydelse för kontakten medanvändare och kunder i . Utskottet utgår frånatt frågan om utlokalisering av statlig verksamhet kontinuerligtprövas och att något särskilt uttalande i frågan därför inte ärerforderligt. Det kan i detta sammanhang nämnas attarbetsmarknadsutskottet i sitt betänkande om regionalpolitiken(1991/92:AU13) har avstyrkt en motion om en lokalisering avSCB:s Stockholmsenhet till Örebroenheten.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motionFi407 (s).Folk- och bostadsräkningarI motsats till de i detta betänkande tidigare behandladestatistikområdena, som är knutna till olika delprogram inom SCB,finansieras folk- och bostadsräkningarna över ett särskiltanslag. Den totala kostnaden prisnivå för FoB 90 är180 milj.kr. fördelat på budgetåren 1989/90--1992/93. /93 beräknas anslaget till . Idetta belopp ingår 1 milj.kr. från förutbildningsvariabeln i FoB 90. /93 är sista åretsom anslag för FoB 90 förs upp på statsbudgeten.I motion Fi405 av och () anförsatt i vårt land finns erforderliga uppgifter tillgängliga utandet omfattande insamlande som FoB-arbetet innebär. Mångamänniskor är negativa till FoB-arbetet. Somliga känner sigkränkta över att behöva lämna in uppgifter som man menar inteangår myndigheterna. Det finns all anledning att visa respektför dessa uppfattningar. Tiden är nu mogen för riksdagsbeslut ifrågan, anser motionärerna och föreslår att beslutaratt framtida folk- och bostadsräkningar i sin nuvarande formskall avskaffas.Utskottet vill med anledning av motion Fi405 (m) anföraföljande.För närvarande är det endast genom folk- och bostadsräkningensom det är möjligt att ta fram statistik som belyser hushållensantal och sammansättning och personernas yrkestillhörighet.Regeringen tillsatte en parlamentariskt sammansattstatistikkommission för FoB 90 (dir. 1989:57). Kommissionenutreder bl.a. förutsättningarna för att övergå tilltioårsintervall mellan räkningarna men också förutsättningarnaför att gå över till registerbaserade folk- ochbostadsräkningar. I betänkandet om FoB 90 (1988/89:FiU24 s. 14)uttalade utskottet att en strävan bör vara att allmänheten inteskall behöva engageras som uppgiftslämnare mer än vart tiondeår. Integritetsfrågorna utgör en viktig del av kommissionensutredningsarbete. I avvaktan på kommissionens förslag avstyrkerutskottet motion Fi405 (m).Regeringens förslag till medelsanvisning för budgetåret1992/93 för folk- och bostadsräkningar biträds av utskottet. beträffande natur- och miljöräkenskaperatt avslår motionerna 1991/92:Fi401,1991/92:Fi408 yrkande 5, 1991/92:Jo612 yrkande 2 och1991/92:Jo646 yrkandena 16 och 17,2. beträffande regionala nationalräkenskaperatt avslår motion 1991/92:Fi402,men. (v) - delvis3. beträffande tillväxtbegreppatt avslår motion 1991/92:Fi408 yrkandena 1och4, men. (v) - delvis4. beträffande det obetalda arbetet inationalräkenskapernaatt avslår motionerna 1991/92:A805 yrkande 6 och1991/92:A814 yrkande 2,men. (v) - delvis5. beträffande inkomstutredningatt avslår motion 1991/92:Fi409,men. (v) - delvis6. beträffande kooperativ statistikatt avslår motion 1991/92:Fi403,res. 1 (s)7. beträffande medelstilldelningatt med bifall till proposition 1991/92:100bilaga 8 punkt E 8dels till : Statistik,register och prognoser för /93 anvisar ettramanslag på ,dels godkänner den i propositionen föreslagnaöverföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens inkomstsida,8. beträffande anslag till statistiska centralbyrånsuppdragsverksamhetatt med bifall till proposition 1991/92:100bilaga 8 punkt E 9 till Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,9. beträffande omlokalisering av SCB:s verksamhet iStockholm till Örebroatt avslår motion 1991/92:Fi407,10. beträffande framtida folk- och bostadsräkningaratt avslår motion 1991/92:Fi405,res.