bet · GG01JoU19 · 1992-05-12 00:00:00 — Motionären anför att det är mycket angelägetatt , parallellt med insatser för att minskariskerna i de anläggningar som är i bruk, undersöka olikamöjligheter att bygga upp nya energisystem, inkl.ersättningsanläggningar till dem, som utgör ett stort hotmot hälsa och miljö. Självfallet kräver en sådan insatsekonomiskt och tekniskt stöd utifrån.Särskilt viktigt är det att ta fram förslag till anläggningarsom kan ersätta dem som man nu tvingas hålla i drift trots storarisker.I motionen föreslås även att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförs om fortsattanordiska ansträngningar för att få till stånd bindandeinternationella avtal och strikt kontroll av all kärntekniskverksamhet, såväl civil som militär.Motionären redogör ingående för behandlingen inom miljöutskott av ett inom väcktmedlemsförslag med i allt väsentligt likartat syfte som det häraktuella.Enligt motion U656 (nyd) yrkande 8 bör en parlamentariskobservationsgrupp tillsättas för att öka kontrollen av desvenska miljöinvesteringarna i Östersjöområdet.I motion U603 (v) yrkande 2 föreslås åtgärder för att stärkamiljösamarbetet i Barentsregionen.I motion Jo86 (s) uttalas oro för att de 500 miljoner kronorsom anslog till satsningar i Östeuropaplottras bort på en rad olika anslag. Motionärerna anser att dennuvarande spridningen av de anslagna medlen på en rad åtgärdermedför att de totalt sett får mindre effekt. Vidare hävdar deatt av den totala ramen om har regeringenendast redovisat hur har använts. Riksdagenbör därför kräva att regeringen lämnar en total redovisning förhur de anslagna medlen har använts (yrkande 10).Enligt motionen (yrkande 11) behövs det en betydligt merasammanhållen strategi om den svenska insatsen i skallfå någon mätbar effekt. I motionen anförs bl.a. följande.Det långsiktiga miljö- och energisamarbetet måste i börjanutformas som ett stöd. Men bör det kommersiella inslagetöka, och genom att kombinera stödet med svenskaarbetsmarknadspolitiska behov bör det vara möjligt att få ut merän stödinsaterna. En del av insatserna kan omvandlas tillsvenska industrisatsningar och därigenom skapa sysselsättning.BakgrundRiksdagen anslog för insatser iCentral- och för treårsperioden /91--1992/93(prop. 1989/90:100 bil. 4, bet. UU15, rskr. 223).Våren 1992 beslöt om inrättande av ett nytt anslaggällande Samarbete med och anvisade ettreservationsanslag för /93 på 994 500 000 kr.Vidare lämnade regeringen ett bemyndigande att /93 få göra utfästelser intill ett belopp påhögst (prop. 1991/92:100 bil. 4, bet.1991/92:UU16, rskr. 210).I kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150)angavs att ett belopp om skulleanvändas till energieffektivisering, förnybara energikällor ochvissa miljöåtgärder inom . Detta resursutrymme,som skapades i anslutning till omläggningen avenergibeskattningen, är ett viktigt inslag i Sverigesklimatstrategi.Hösten 1992 beslöt på förslag i proposition1992/93:99 om bidrag till uppbyggnaden av ett miljöanpassatenergisystem i de baltiska staterna och om ett åtgärdsprogramför . Förslagen syftade till att göra det möjligtatt påbörja nödvändiga miljöinsatser. beslut innebaratt anslaget Bidrag till miljöarbete förstärktes med sammanlagt186,, varav anvisades förmultilaterala insatser inom miljö- och kärnsäkerhetsarbetet iÖstersjöregionen (prop. 1992/93:99, bet. Jo11, rskr. 243).Huvudansvaret för fördelningen av det svenska biståndet tillöstländerna, däribland , har Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete, BITS. SIDA gerstöd till enskilda organisationers samarbete med länderna iBaltikum.Frågor om projektet som rör forskning, högre utbildning,kultur och expertutbyte med dessa länder administreras avSvenska institutet.UtskottetI propositionen anges att en utgångspunkt för såväl detinternationella som det svenska klimatarbetet har varit attbegränsa klimatförändringarna till den nivå som naturen tål.Vissa nivåer för minskningen av de globala utsläppen avkoldioxid uppställs. Dessa nivåer bör,anförs det i propositionen, läggas till grund för den svenskaklimatpolitiken. Vidare skall klimatpolitiken utformas på ettkostnadseffektivt sätt. Utgångspunkten för svensk del i detfortsatta arbetet med att begränsa globala klimatförändringar ärenligt propositionen energiöverenskommelsen samtklimatkonventionens åtaganden.Sammanfattningsvis bör svenska åtgärdsprogram utformas så attde i samklang med insatser i övriga industriländer inkl.länderna i bidrar till en kostnadseffektiv globalstrategi för att minska klimatpåverkan.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att stödåtgärderi närområde, i första hand och , geshög prioritet.Förslag som syftar till att komma till rätta medmiljöproblem i , och iBarentsregionen läggs fram i de under allmänna motionstiden1993 väckta motionerna U237 (s), U243 (s) och U603 (v) yrkande2.Med anledning av de synpunkter och förslag som motionärernaför fram vill utskottet anföra följande.Regeringen föreslår i proposition 1992/93:179 omfattandeinsatser i syfte att förbättra miljön i första hand i Sverigesnärområde. Sammanfattningsvis innebär förslagen att 12 miljonerkronor anvisas för fortsatt samarbete inom de strålskyddsprojektsom inletts med de baltiska staterna och och som intedirekt är kopplade till reaktorssäkerhetsfrågor. För insatser påkärnsäkerhetsområdet -- framför allt för förbättrad säkerhet vidkärnkraftverken i -- föreslås att 105,5miljoner kronor skall avsättas. Dessa medel kompletterar enligtpropositionen de satsningar på bilateralt kärnsäkerhetsarbetesom väntas ske med stöd av medel från Utrikesdepartementetshuvudtitel. Vidare föreslås att skallanvisas för vissa utredningar bl.a. för utarbetande av en visionför Östersjöområdet.För energieffektiviseringsåtgärder och för ökat utnyttjande avförnybara energislag i och föreslås att 95miljoner anvisas från huvudtitel. Dessamedel bör användas till projekt för effektivisering ielproduktionsanläggningar, fjärrvärmeverk, distributionssystemoch naturgassystem. Till en del bör insatserna även kunna avsekonvertering av fossileldade värmepannor till biobränsleeldade,om sådana åtgärder har ett högre miljövärde än eneffektivisering.I detta sammanhang kan nämnas att Europeiska () bedriver energiprojekt i de baltiskaländerna med samma inriktning som de som förordas ipropositionen. som har en sammanhållande roll iarbetet med att ta fram en regional energistrategi för debaltiska länderna förbereder liknande projekt. I propositionenframhålls att det är viktigt att de svenska insatsernakoordineras med verksamheten inom de internationellainstitutionerna.I har beslut fattats om upprättande av enmultilateral fond i syfte att åtgärda omedelbara behov avinsatser för förbättrad säkerhet vid kärnkraftverken i Central-och Östeuropa.Inom har -- som redovisas i motion U243 --förslag om kärnsäkerhet i nordområdena behandlats vid flerasammanträden i miljöutskottet. Vid session imars 1993 uttalade miljöutskottet bl.a. följande.Miljöutskottet konstaterar att det pågår en omfattandeaktivitet för att öka kärnkraftssäkerheten i de nordligaområdena och det tidigare . Verksamhet pågår nu imånga fora och den eftersträvade koordineringen av västländernasbiståndsinsatser inom ramen för G-24 skulle avsevärt förbättramöjligheterna att harmonisera verksamheten.Med hänsyn till detta anser miljöutskottet att det inte iförsta hand är nödvändigt att utarbeta ett nytt internationelltbindande handlingsprogram, utan anbefaller att man fortsätterverksamheten på basen av det samarbete som redan etablerats.Miljöutskottet vill särskilt framhålla att det är av ytterstavikt att dessa frågor ges en hög prioritering inom det nordiskaoch internationella samarbetet.Miljöutskottet har fått en ingående redovisning av hur arbetetfortgår med att kartlägga dumpat radioaktivt material i Ishavetoch lagringen av detta farliga material i ankrade fartyg.Utskottet vill understryka vikten av att det etableradesamarbetet mellan och i dessa frågor genomförsmed kraft.Miljöutskottets betänkande antogs sedermera av Nordiska rådet.Med anledning av förslaget i motion U243 om bindandeinternationella avtal rörande all kärnteknisk verksamhet villutskottet erinra om att de nordiska länderna vid fleratillfällen väckt förslag i bl.a. om att bindandeinternationella avtal skall ingås om kärnsäkerhet ochavfallshantering vid såväl civil som militär verksamhet.Förslagen har stött på motstånd från bl.a.kärnvapenstaterna. Vid en internationell konferens omatomsäkerhet lade tillsammans med Finlandoch fram förslag om att skall utarbeta en globalkonvention om atomsäkerhet och avfallshantering. En arbetsgruppinom håller på att utarbeta förslag till ensådan konvention. Arbetsgruppens konklusioner skall redovisas isin helhet under 1993.Nordiska rådets miljöutskott uttalade med anledning av detovan nämnda medlemsförslaget att det enligt utskottetsuppfattning är mycket viktigt att de nordiska ländernafortsätter att driva denna fråga.Som utskottet redovisat i det föregående satsar Sverigeavsevärda resurser på miljöinsatser inkl. kärnsäkerhet ochstrålskyddssamarbete i och . beslöthösten 1992 att för innevarande budgetår anvisa 108 miljonerkronor avsedda för uppbyggnad av ett eller flera reningsverk iBaltikum samt för kärnsäkerhets- ochstrålskyddssamarbete med de baltiska staterna och (prop. 1992/93:99, bet. JoU11, rskr. 243).Förslagen i proposition 1992/93:179 innebär att totalt 234miljoner kronor skall avsättas för insatser i Central- ochÖsteuropa under /94.Härtill kommer de insatser på miljöområdet som sker inom ramenför stödet för samarbete med länder i Central- och Östeuropagenom huvudtitel. För innevarande budgetårberäknas dessa medel uppgå till drygt 75 miljoner kronor.I sitt betänkande 1992/93:UU16 framhöll utskottet att det ärangeläget att regeringen såväl bilateralt som multilateraltfortsätter ansträngningarna att förbättra den svårt belastademiljön i och i synnerhet i . mening kommer värnandet om miljön i Sverigesnärområde att växa till att bli en av huvuduppgifterna för vårtinternationella samarbete framöver.Enligt utskottets mening har motionärerna aktualiserat mycketviktiga frågor. Miljösituationen i närområde är ägnadatt inge oro. De kärnkraftverk som finns i och Rysslandär behäftade med svagheter som måste åtgärdas omedelbart.Alternativ till dessa miljöfarliga anläggningar behöver ocksåtas fram. I har atomavfall dumpats. På Kolahalvönoch i är atomdrivna skepp stationerade.Energisystemen i de baltiska staterna och kännetecknasav stort slöseri och brister i alla led från utvinning ochproduktion till användning. Det är angeläget att åtgärdersnarast vidtas för att åstadkomma effektivare användning avenergi och ökat utnyttjande av förnybara energislag. Ett nyttmindre miljöfarligt och mer effektivt energisystem behövs. påpekade i sitt betänkande 1992/93:UU16 har värdefullaerfarenheter av miljövårdssamarbete redan vunnits genom insatsersom gjorts eller pågår i de baltiska staterna och . Det ärnaturligt att dessa erfarenheter utnyttjas i det fortsattaarbetet och att berörda myndigheter nära samarbetar för atttillgängliga kunskaper och erfarenheter utnyttjas på etteffektivast möjliga sätt. Utskottet förutsätter vidare attregeringen fortsatt prioriterar arbetet med att tillsammans medövriga nordiska länder medverka till att bindandeinternationella avtal om den kärntekniska verksamheten kommertill stånd.Med det ovan anförda anser utskottet att motionerna U237 (fp),U243 (s) och U603 (v) yrkande 2 kan besvaras.Förslag som syftar till att samordna arbetsmarknadspolitiskaåtgärder med miljöåtgärder i förs fram i motionernaJo86 (s) yrkande 11 och U656 (nyd) yrkandena 12 och 13.I propositionen framhålls att åtgärderna för att bygga upp ettmiljöanpassat energisystem i kommer att ha direktatillväxtfrämjande effekter i mottagarländerna. Svenska insatserkan också bidra till att öppna nya och expansivamarknader för den teknik och det kunnande som har utvecklats isvensk industri som en följd av den pågående omställningen avdet svenska energisystemet. Svenska företag bl.a. inomtillverkningsindustrin bör enligt propositionen ha mycket godaförutsättningar att spela en aktiv roll, varför insatserna börkunna verka stimulerande för export av svenskt kunnande ochsvenska produkter.Utskottet har också i sitt betänkande 1992/93:UU16 gjortbedömningen att de satsningar som bl.a. gör inom ramenför det nordiska samarbetet har förutsättningar att ocksåpositivt påverka sysselsättningsläget i Sverige.I det nämnda betänkandet har utskottet även behandlat förslag omatt arbetslösa svenskar skall kunna erbjudas beredskapsarbeteeller liknande i och . Utskottet framhöll att detför närvarande pågår en tvåårig försöksverksamhet medberedskapsarbete vid i . Vidareredovisade utskottet att regeringen undersöker möjligheterna attytterligare komplettera biståndsinsatser med olikaarbetsmarknadspolitiska insatser.I betänkandet underströk utskottet att det är positivt omsvenska biståndsinsatser kan bidra till att öka sysselsättningeni . Detta är dock inte biståndets syfte. Olikaarbetsmarknadspolitiska insatser kan emellertid, anfördeutskottet, ofta med fördel komplettera biståndssamarbetet.Utskottet vidhåller denna synpunkt.Med det anförda anser utskottet att motionerna Jo86 (s)yrkande 11 och U656 (nyd) yrkandena 12 och 13 kan besvaras.Enligt motion Jo86 (s) yrkande 10 bör regeringen lämna enredovisning av hur åtgärder för en miljöanpassadenergiförsörjning i fortskrider samt hur de medel somanslagits för Östeuropasamarbetet har använts. Ett likartatsyfte har förslaget i motion U656 (nyd) yrkande 8 om att enparlamentarisk observationsgrupp skall tillsättas för att ökakontrollen av miljöinvesteringarna i Östersjöområdet.Av redogörelsen i det föregående framgår att medel tillÖsteuropasamarbetet på miljöområdet kommer att anvisas frånflera huvudtitlar -- , Miljö- ochnaturresursdepartementets, Kommunikations- ochNäringsdepartementens. Ansvaret för genomförande av insatsernapå olika områden åvilar en rad myndigheter -- främst BITS, SIDA,, , , och Svenska institutet.Utskottet är medvetet om att Östeuropasamarbetet påmiljöområdet i vid mening endast pågått under några år.Utskottet kan dock instämma i motionärernas synpunkt att det förnärvarande är svårt att få en samlad bild av hur arbetetfortskrider. Det är därför enligt utskottets mening angeläget --inte minst med hänsyn till de stora resurser som satsas -- atten samlad redovisning av de totala statliga satsningarna inommiljösamarbetet med lämnas till . Utskottetutgår från att så kommer att ske.Med det anförda anser utskottet att motionerna Jo86 (s)yrkande 10 och U656 (nyd) yrkande 8 kan besvaras.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetförslagen i propositionen i de delar som berör utrikesutskottetsansvarsområde.SkogsbrukMotionernaMotion U645 (v) tar upp avverkningen av skogarna i Kambodja.Motionärerna åberopar en studie från UNDP enligt vilkenskogsförstöringen redan hotar produktiviteten inom jordbruketoch fisket. bästa skogar kan enligt motionen varaförsvunna . Motionärerna vill att skallgöra ett uttalande om behovet av åtgärder för att stoppaskogsskövlingen i (yrkande 3).I motion Jo91 (kds) erinras om att i-länderna iklimatkonventionen har åtagit sig att överföra ekonomiska ochteknologiska resurser till . Om inte i-länderna leverupp till sina åtaganden kan det enligt motionen få mycketallvarliga följder. Motionärerna vill därför att skallgöra ett uttalande om behovet av att i biståndspolitiken i ökadutsträckning beakta nödvändigheten av att främjateknikutveckling, skogsplantering m.fl. åtgärder i föratt motverka växthuseffekten (yrkande 1).Enligt motion Jo92 (kds) yrkande 2 bör intensifieradet internationella arbetet för alternativ energiproduktion.Mindre förbränning av fossila bränslen och att skövlade skogar iu-länderna återbeskogas är oerhört viktigt, anser motionären.UtskottetMed anledning av motionärernas förslag vill utskottet anföraföljande.Vid FN:s konferens om miljö och utveckling i ijuni 1992 antogs tre grundläggande texter, nämligenRiodeklarationen om miljö och utveckling, samtSkogsprinciperna. I det sistnämnda dokumentet ges grundlägganderiktlinjer för ett hållbart utnyttjande av världens skogar.Skogens alla funktioner skall skyddas. Finansiella resurser ochkunskaper skall ställas till förfogande för med storaskogstillgångar för att de skall kunna hindra skövling ochövergå till ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Handelspolitiskaåtgärder på skogsområdet måste vara förenliga medinternationella avtal.I detta sammanhang vill utskottet peka på att SIDA inom ramenför särskilda miljöinsatser stöder projekt som gäller föryngringav skog, byskogmetodik och global skogsinventering. SIDA stöderockså ett projekt som initierats av , , FAO ochWRI -- Tropical Forestry Action Plan. Ett huvudmål för dettaprojekt var inledningsvis att minska avskogningen. Ett annatviktigt mål är ett uthålligt utnyttjande av skogsresurser.Utskottet vill understryka att insatser för att hindraskövling och underlätta övergång till ett långsiktigt hållbartskogsbruk bör vara en viktig del av svensk biståndspolitik.Enligt utskottets mening bör i detta sammanhang ävenuppmärksammas de problem på skogsområdet som finns i Östeuropa.Med det anförda anser utskottet att motionerna U645 (v)yrkande 3, Jo91 (kds) yrkande 1 och Jo92 yrkande 2 kan besvaras.Stockholm den 22 april 1993På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), MatsHellström (s), (), (), (), (), (nyd), ViolaFurubjelke (s), (), (), (), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningMats , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 94börjar med "Utskottet är medvetet om" och slutar med "kanbesvaras." bort ha följande lydelse:Som framgår härav är mängden ansvariga företrädare för statenansenlig. Detta bidrar enligt utskottets mening under nuvarandeförhållanden till att skapa osäkerhet och bristandeeffektivitet, särskilt som oklara ansvarsförhållanden råder. Somframhålls i motion Jo86 (s) förstärks problemen på grund avbristande överblick och avsaknaden av en effektiv samordning.Detta är mycket olyckligt, eftersom ett sammanhållet program, ienlighet med motionen, är angeläget för en framgångsrikÖsteuropapolitik.Inom ramen för detta skall en miljöanpassad energiförsörjningoch andra miljöåtgärder utvecklas och genomföras.Liksom motionärerna ser utskottet med oro på att de medel, somanslogs av till Östeuropasatsningen ,plottras bort på en rad olika anslag. Utväxlingen av anslagnamedel blir sämre. En mer sammanhållen strategi för den svenskainsatsen i och är en nödvändig förutsättningför effektivitet. Denna måste bygga på internationell samverkan.Inom ramen för en sådan strategi måste alternativ tillnuvarande miljöfarliga energianläggningar tas fram, ett nyttmiljöanpassat energisystem utvecklas och omfattandeenergieffektiviseringsåtgärder sättas in. Vi utgår ifrån attäven om en mer sammanhållen och koncentrerad svensk insats blirmer kostnadseffektiv än regeringens, så måste insatsernaframöver byggas ut och ytterligare medel anvisas.Enligt utskottet motiverar de anförda skälen, precis somföreslås i motion Jo86 (s) yrkande 10, att regeringen snarastredovisar hur åtgärderna för en miljöanpassad energiförsörjningfortskrider samt redovisar hur de anslagna medlen tillösteuropasamarbetet använts.Dessa frågor berörs delvis med samma inriktning i motion U656(nyd), men utskottet anser att frågan om en parlamentariskobservationsgrupp inte är motiverad.Med det anförda föreslår utskottet att hosregeringen begär en samlad redovisning av stödet till Östeuropai enlighet med motion Jo86 (s) yrkande 10. Med detta anserutskottet att motion U656 (nyd) yrkande 8 kan anses besvarad.