bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — spritlagda samlingar (mom. 43), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 79 som börjar med "" och slutar med "Fi59 (s) yrkande 2" bort ha följandelydelse:I likhet med vad som sägs i motionerna Fi41 (s) och Fi59 (s) bör ettinvesteringsprogram för kulturen läggas upp, och i det bör ingå byggnation avnya förvaringslokaler för spritlagda samlingar.Färdiga planer föreligger redan, och bygget beräknas kunna komma i gång vidårsskiftet.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge till känna förregeringen.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande spritlagda samlingaratt med bifall till motion 1991/92:Fi41 yrkande 19 och1991/92:Fi59 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,28. Vissa kulturanslag (mom. 44), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 80 som börjar med"är" och slutar med "Fi59 (s) yrkandena 8--11" bort haföljande lydelse:Som de socialdemokratiska motionärerna påpekar skulle deras förslag kunna geen värdefull förstärkning av de konstnärliga yrkesutövarnas arbetsmarknad.Enligt utskottets mening motiverar möjligheten till en sådan förstärkningökade anslag i enlighet med motionärernas förslag. Utskottet tillstyrker därförmotion Fi59 yrkandena 8--11.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande vissa kulturanslagatt med bifall till motion 1991/92:Fi59 yrkandena 8--11dels till reservationsanslaget Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m. för /93 under elfte huvudtiteln -- utövervad tidigare beslutat (1991/92:KrU20, rskr. 217) -- anvisar5000000 kr.,dels till reservationsanslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. för /93 under elfte huvudtiteln -- utövervad tidigare beslutat (1991/92:KrU18, rskr. 204) -- anvisar3000000 kr. till en ny anslagspost benämnd Försöksverksamhet medlänskonstnärer,dels till reservationsanslaget Bidrag till Svenskarikskonserter för /93 -- utöver vad tidigarebeslutat (1991/92:KrU20, rskr. 217) -- för /93 under elftehuvudtiteln anvisar . för musikpedagogiskt utvecklingsarbete,dels till förslagsanslaget Bidrag till regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner -- utöver vad tidigare beslutat(1991/92:KrU20, rskr. 217) -- för /93 under elfte huvudtitelnanvisar ,29. Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt (mom. 46), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 81 som börjar med"instämmer" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att ökade medel bör avsättas för underhåll av vägaroch järnvägar över hela landet. Enligt trafikutskottets mening bör somframhålls i motion Fi41 (s) 2500 milj.kr. anvisas för ändamålet underanslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Beloppet börfördelas så att 1700 milj.kr. anslås för underhållsåtgärder inom vägverketoch 800 milj.kr. bör sålunda anvisa 300 milj.kr. merän vad regeringen föreslagit.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi41 (s) yrkandena 5 och6. Motion Fi42 (nyd) yrkande 18 bör därmed avstyrkas.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtatt med bifall till motion 1991/92:Fi41yrkandena 5 och 6 och med anledning av proposition 1991/92:150 bilaga I:4 punktL 3 samt med avslag på motion 1991/92:Fi42 yrkande 18 tillUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt för /93under sjätte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 2500000000kr.,30. Tidigareläggning av trafikinvesteringar (mom. 47), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 82 som börjar med"ansluter" och slutar med "yrkandena 3, 4 och 7" bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att det krävs ett omfattande program förtidigareläggningar av trafikinvesteringar för att främja ökad tillväxt ochtryggad välfärd. Investeringstakten måste påverkas av den djupa lågkonjunktursom befinner sig i. Genom att investeringar kan tidigareläggas kan deutföras till relativt sett lägre priser, som kostnaderna förarbetslösheten kan begränsas. Utskottet bedömer att under /93bör investeringar i vägar och järnvägar tidigareläggas för sammanlagt 4000milj.kr. För att förverkliga denna tidigareläggning bör trafikverken bemyndigasuppta lån. För bör låneramen vara medanmotsvarande ram för bör vara . Trafikverken börbetala tillbaka lånen med ordinarie medel eller intäkter närprojekten skulle ha utförts enligt föreliggande planer. Verken förutsättskompenseras för räntan på upplånat kapital genom att ett särskilt bidrag utgårfrån ().Utskottet anser vidare att tidigareläggningen även bör omfatta de statligaaffärsverken SJ och luftfartsverket. Det gäller t.ex. en fortsatt upprustningav SJ:s stationer och standardförbättringar av flygplatsernas rullbanor. SJ ochluftfartsverket bör därför erbjudas ett räntebidrag av AMS om mantidigarelägger planerade investeringar. Utskottet beräknar att investeringarför 1500 milj.kr. utöver vad som återfinns i verkens ordinarie planer på såvis kan genomföras under nästa budgetår.Med hänvisning till vad utskottet nu anfört tillstyrks motion Fi41 (s)yrkandena 3, 4 och 7.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande tidigareläggning av trafikinvesteringaratt med bifall till motion 1991/92:41 yrkandena 3, 4 och 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. (mom. 49), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 83 som börjar med"instämmer" och slutar med "Fi41 (s) yrkande 11" bort haföljande lydelse:Finansutskottet konstaterar att projektet med tillhör en avde högst prioriterade järnvägsutbyggnaderna i landet. En utbyggnad avArlandabanan är också ett villkor för att den tredje rullbanan på Arlandaflygplats skall få byggas. Regeringens hantering av frågan som förorsakatonödigt dröjsmål har därför varit olycklig. För att påskynda projektet börluftfartsverket och ges i uppdrag att bilda ett gemensamtbolag med uppgift att projektera, låta bygga och driva järnvägen mellanStockholm och Arlanda.Utskottet anser mot denna bakgrund att motion Fi41 (s) yrkande 11 börtillstyrkas.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande Arlandabananatt med bifall till motion 1991/92:Fi41yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Övriga infrastrukturfrågor (mom. 50), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 85 som börjar med"har" och slutar med "yrkandena 2 och 8--10" bort haföljande lydelse:Finansutskottet konstaterar att det finns en rad stora väg- ochjärnvägsprojekt som tidigare planerats men som fördröjts av olika skäl. Detallvarliga sysselsättningsläget inom anläggningsbranschen gör det enligtutskottets mening nödvändigt att alla möjligheter att tidigarelägga delar avprojekten måste prövas. För att en betydande tillväxteffekt skall kunna tastill vara krävs, framför allt på järnvägsområdet, att hela stråk kan tas ibruk. Utskottet anser att det därför är synnerligen angeläget att det t.ex. nåsen uppgörelse för som möjliggör att dubbelspåret i sin helhet kanfärdigställas. På samma sätt är det angeläget att bärigheten på stambanan genomövre och norra stambanan förbättras längs hela sträckan så atttågvikterna kan öka. Regeringen bör mot denna bakgrund enligt utskottets meningverka för att med all kraft få i gång och fullfölja de stora strategiskainfrastrukturinvesteringarna.Beträffande anslaget till investeringar i trafikens infrastrukturföreligger stora oklarheter enligt utskottets mening. Genom tidigareriksdagsbeslut har anslagits tillinfrastrukturinvesteringar. Regeringen har dock gjort utfästelser ominvesteringar för i järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningar. Till bilden hör vidare att enligt regeringen medelfrån anslaget även bör kunna användas för vissa underhållsinsatser samtidigtsom någon anslagsuppräkning inte har skett. En likviditetsplan bör därförsnarast redovisas för som beskriver konsekvenser av de direkta ochindirekta åtaganden som gjorts från regeringens sida.Utskottet anser att det är angeläget att en väl utbyggdberedskapsbank finns som gör det möjligt att tidigarelägga olikaprojekt på trafikområdet. Trots de insatser som gjorts för attbygga upp planberedskapen finns det inte en tillfredsställande framförhållningför att snabbt kunna tidigarelägga investeringar på trafikområdet i olikalandsdelar. Trafikverken bör därför åläggas att upprätta beredskapsplaner ienlighet med vad som anförs i motion Fi41 (s).Utskottet anser det angeläget att samarbetet mellan staten ochjärnvägsindustrin kan utvecklas vidare. Som berörs i motionen kanteknikutveckling såväl medverka till bra trafiklösningar som bidra till attskapa goda industriella förutsättningar. Med den betydande satsning som skerpå järnvägsområdet bör det finnas stora möjligheter att uppnå ett utvecklatsamarbete. Regeringen bör mot denna bakgrund ta initiativ tillöverläggningar med de företag som producerar materiel för järnvägstrafiken.Syftet bör vara att säkra tillverkningen av järnvägsprodukter samt samordnaresurser för att utveckla ny teknik och nya fordon för såväl gods- sompassagerartrafiken.Med hänvisning till vad som har anförts anser utskottet att motion Fi41(s) yrkandena 2 och 8--10 bör tillstyrkas.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande övriga infrastrukturfrågoratt med bifall till motion 1991/92:Fi41 yrkandena 2 och 8--10 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Tidigareläggning av vissa byggnadsprojekt (mom.52), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.86 som börjar med "Denlåneram" och slutar med "yrkande17" bort ha följande lydelse:Utskottet är av samma uppfattning som motionärerna och tillstyrkerföljaktligen motion Fi41 (s) yrkande17.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande tidigareläggning av vissa byggnadsprojektatt med anledning av proposition1991/92:150 bilaga 1:5 avsnitt 4 yrkandena 2 och 3 och med bifall till motion1991/92:Fi41 yrkande 17 bemyndigar regeringen attdels besluta om tidigareläggning av byggnadsprojekt i enlighet med vad ipropositionen förordats,dels besluta att får ta upp lån i riksgäldskontoretför Investeringar m.m. med 500 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit,34. Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. (mom.54 c), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 88 som börjar med"delar bostadsutskottets" och slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse:Samlingslokalprojekt är, som framhålls i den socialdemokratiska partimotionenFi41, mycket lämpliga att genomföra i tider med vikande byggkonjunktur. Genomatt det hos och dess samlingslokaldelegation redan finns ett stortantal ärenden som är väl förberedda och därigenom snabbt kan sättas igång gerprojekten också snabbt effekt på sysselsättningen.Med hänvisning till det nu anförda tillstyrker finansutskottet förslageni motion Fi41 (s) yrkande 14 och motion Fi59 (s) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 54 c bort ha följande lydelse:54. beträffande Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m.att riksdagenc) med bifall till motionerna 1991/92:Fi41 yrkande 14 och 1991/92:Fi59yrkande 5 -- med ändring av tidigare beslut (1991/92:BoU12, rskr.153) -- ökar ramen för bidrag till allmänna samlingslokaler med 50 milj.kr. /93,35. Upprustning av skolor (mom. 55), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 88 som börjar med"delar utbildningsutskottets" och slutar med "Fi44 (v)"bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar motionärernas uppfattning att stimulansbidraget om300 milj.kr. till förbättringar av den fysiska miljön i skolorna böråterinföras. Detta är desto mer angeläget som satsningar på en upprustning avskolmiljön ger effekter på arbetsmarknaden för byggnadsarbetarna.Utskottet tillstyrker med det ovan anförda motionerna Fi41 (s) yrkande 23 ochFi44 (v) yrkande 30.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande upprustning av skoloratt med bifall till motionerna 1991/92:Fi41 yrkande 23 och1991/92:Fi44 yrkande 30 till Stimulansbidrag till förbättringar av denfysiska miljön i skolorna för /93 under åttonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på ,36. Omläggning av energibeskattningen (mom. 57), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 91 som börjar med"delar" och slutar med "och 16--21" bort ha följandelydelse:Enligt finansutskottets uppfattning finns det starka skäl att befria denenergikrävande industrin från en del av energibeskattningen, som för närvarandeär högre i än hos våra vanliga konkurrentländer. Produkterna somtillverkas i denna industrisektor prissätts på världsmarknaden och någraavgörande kvalitetsskillnader föreligger inte. Följden blir att företag sominte har konkurrenskraftiga produktionskostnader slås ut från marknaden. Detförhållandet att många av dessa industrier -- gruvor, pappersfabriker ochjärnverk för att ta några exempel -- ligger i sysselsättningssvaga regioner iskogslänen och vid gör det desto mer angeläget att stärkakonkurrenskraften hos dessa företag.Det förslag som regeringen har lagt fram går ut på att all industri -- intebara den som har höga energikostnader -- helt befrias från allmän energiskattoch att koldioxidskatten sänks till en fjärdedel av den nya högre allmänna nivåsom regeringen föreslår. Skattebortfallet för staten till följd avdenna åtgärd, som enligt propositionen uppgår till nästan 3,4 miljarder kronorper år, skall motverkas genom att hushållens energiskatter höjs med 4 miljarderkronor.Den sammantagna budgeteffekten av regeringens förslag påenergiskatteområdet är således enligt propositionen en skattehöjning med 0,6miljarder kronor. Enligt propositionen skall dessa inkomster användas för ökadeutgifter. Ett belopp om 500 milj.kr. skall avsättas för satsningar på förnybarenergi m.m. Detta belopp har dock inte tagits upp i budgeten och kommer därförinte upp till beslut i detta sammanhang. Bakgrunden är att just sådana frånmiljösynpunkt fördelaktiga bränslen som naturgas och biobränslen får enkraftigt försämrad ställning på marknaden genom energiskatteomläggningen.Ett av de allvarligaste felen i regeringens förslag är att träffbilden ärmycket dålig. Över hälften av nedsättningen -- enligt väl underbyggdaberäkningar ca -- tillfaller företag där energinutgör endast en obetydlig del av produktionskostnaden. En annan svaghet är attde miljöstyrande effekterna tas bort för industrin så att det åter blir lönsamtatt elda med kol och tung olja i stället för naturgas, gasol och biobränslen.Förslaget innebär också en onödigt tung belastning på statsbudgeten.I stället för regeringens komplicerade och vidlyftiga förslag tillskatteomläggning vill utskottet förorda det förslag till lösning som läggs frami motion Fi65 av m.fl. (s). Det innebär att det generellaskattetaket i lagen om nedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskattsänks från till 0,för såväl industriell tillverkning som yrkesmässigväxthusodling, att hela oljeskatten skall räknas in i underlaget och att beslutom nedsättning skall fattas av . Det bör betonas att sådanabeslut skall kunna fattas rutinmässigt.Fördelarna med motionärernas förslag är att skattelättnaderna inriktas påjust de företag som har höga kostnader för energi, att kostnaden för detallmänna blir mindre och att något behov av skattehöjningar på andra områden ikompensationssyfte inte uppstår. Andra väsentliga aspekter är attbestämmelserna på grund av sin generella karaktär inte kan sägas stå i konfliktmed handelspolitiken och att energibeskattningens styrande funktion somstimulans till minskad energianvändning och val av mindre miljöskadligaenergislag i huvudsak bevaras.I enlighet med vad som anförts avstyrker utskottet regeringens förslag tillomläggning av energibeskattningen. Det innebär att utskottet avvisar de förslagtill lagändringar på detta område som lagts fram i propositionen. Samtidigttillstyrker utskottet motion Fi65 (s) i motsvarande delar och föreslår attregeringen lägger fram förslag till författningsändringar. Dessaförslag bör läggas fram i så god tid att den föreslagnaikraftträdandetidpunkten, , inte behöver skjutas upp.Vidare bör -- som också föreslås i motionen -- möjligheten att baseraskattetaket på förädlingsvärdet utredas, liksom möjligheterna att kompletteraenergibeskattningen med administrativa styrmedel för de industriföretag som nårupp till skattetaket.dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följande lydelse:57. beträffande omläggning av energibeskattningenatt med bifall till motionerna 1991/92:Fi65 yrkandena 8--11 och16--21 och 1991/92:Fi46 avslår vad som anförs i proposition 1991/92:150 bilagaI:5 avsnitt 1 samt i motionerna 1991/92:Fi43 yrkande 3 och 1991/92:Fi44yrkandena 19--21 samt godkänner vad utskottet anfört,37. Växthusnäringen m.m. (mom. 58--62, motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 36Hans Gustafsson, , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som på s.91 börjar med rubriken och på s.98slutar med "yrkandena 14 och 15" bort ha följande lydelse:Utifrån de utgångspunkter utskottet anfört finns ingen anledning att taställning till de frågor om särskilda skatteåtgärder, övergångsbestämmelser ochutredningar m.m. beträffande naturgasen, växthusnäringen, återbetalnings- ochkompensationsproblematiken, kraftvärmen och biobränslena som aktualiseratsunder utskottsbehandlingen. Utskottet vill emellertid inte motsätta sig attskattefriheten för fasta bränslen slopas eller att bestämmelsen om metan ändraspå det sätt som föreslås i propositionen dock att förändringen beträffandeinhemska fasta bränslen bör uppskjutas . Beträffande metallurgiskaprocesser m.m. förordar finansutskottet att med anledning avmotionerna Fi65 och Fi48 (båda s) gör ett tillkännagivande i enlighet med vadskatteutskottet anfört om att under ännu behålla den nuvarandeskattebefrielsen för kolbränslen. Med tanke på främst kalk- och cementindustrinbör dessutom enligt finansutskottets mening göra ytterligare etttillkännagivande om den skattenedsättning som bör gälla framöver. Utskottet harförståelse för att det av praktiska skäl inte är lämpligt att särbehandla justdessa branscher utan att nedsättningen bör gälla generellt för industrielltillverkning. föreslår därför att gör etttillkännagivande i enlighet med vad utskottet anfört i fråga om denövergångsvisa energiskattenedsättningen med den ändringen att nedsättningsnivånsom föreslagits i motion Fi65 bör begränsas till 0,6%.38. Lagförslagen om energiskatter m.m. (mom. 63)Under förutsättning av bifall till reservation 36Hans Gustafsson, , , , , och (alla s) anser att utskottetshemställan under 63 bort ha följande lydelse:63. beträffande lagförslagen om energiskatter m.m.att till följd av vad utskottet ovan anfört och hemställtdels avslår de i proposition 1991/92:150 bilaga I:5.3 framlagdaförslagen tilllag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, lag om ändring ilagen (1990:582) om koldioxidskatt,lag om dels ändring i lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskattoch koldioxidskatt, dels upphävande av samma lag samt lag om ändring i lagen(1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört iövrigt,dels hos regeringen begär förslag till sådana ändringar i de angivnalagarna som utskottet förordat i sådan tid att ändringarna kan träda i kraftden ,39. Vägtrafikskatten (mom. 64)Under förutsättning av bifall till reservation 36Hans Gustafsson, , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 98 som börjar med"anser" och slutar med "12 och 13" bort ha följandelydelse:Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan om förslaget att höjakoldioxidskatten avstyrker utskottet förslaget till ändrad kilometerskatt förden tunga trafiken. bör således bifalla motion Fi65 (s) yrkandena 12och 13.dels att utskottets hemställan under 64 bort ha följande lydelse:64. beträffande vägtrafikskattenatt med bifall till motion 1991/92:Fi65 yrkandena 12 och 13 avslårde i proposition 1991/92:150 bilaga I:5.3 framlagda förslagen till lag omändring i lagen (1991:609) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327) och lagom ändring i lagen (1991:610) om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskattpå utländska fordon,40. Schablonavdraget m.m. (mom. 65), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 100 som börjar med"konstaterar" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning -- som bygger på att bifaller motionFi65 av m.fl. (s) och avslår förslaget i propositionen -- finnsdet inte något behov av att slopa avdragsrätten vid inkomstbeskattningen somregeringen föreslår och som kommer att höja inkomstskatten för ca 5 miljonerlöntagare med totalt ca . Denna skattehöjning kommer enligtutskottets uppfattning att få negativa effekter på arbetsutbudet, minskarörligheten på arbetsmarknaden, försvåra kommande avtalsförhandlingar ochförsämra möjligheterna att använda den förenklade deklarationen och attvidareutveckla detta system.Sammanfattningsvis delar utskottet den uppfattning som förs fram i motionFi65 (s) att regeringens förslag ytterligare försämrar den fördelningspolitiskaprofilen i skattesystemet. Tillsammans med de besparingar och nedskärningar somföreslås inom den kommunala sektorn och socialförsäkringssystemet ger dettahelt oacceptabla effekter för rättvisan i samhället.Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet propositionen i nuberörda delar och tillstyrker motion Fi65 yrkandena 5--7.dels att utskottets hemställan under 65 bort ha följande lydelse:65. beträffande schablonavdraget m.m.att med bifall till motion 1991/92:Fi65 yrkandena 5--7 och medavslag på motionerna 1991/92:Fi43 yrkande 1 och 1991/92:Fi44 yrkande 24,dels avslår de i proposition 1991/92:150 bilaga I:5.5 framlagdaförslagen till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), lag om ändringi lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter och lag om ändringi uppbördslagen (1953:272),dels antar i proposition 1991/92:112 framlagt förslag till lag omändring i uppbördslagen (1953:272) såvitt avser 4 § och 12 §,41. Mervärdesskatt (mom. 66), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 100 börjar med"delar" och på s.101 slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört saknas anledning att genomföra denkraftiga mervärdesskattesänkning som regeringen föreslår och som vi i nuvarandestatsfinansiella situation inte har råd med. Förslaget innebär ettskattebortfall på brutto. De konjunktur- ochfördelningspolitiska effekterna av en sådan åtgärd är därtill högsttvivelaktiga, dels med hänsyn till att prisutvecklingen är osäker, dels därföratt mervärdesskattesänkningen inte berör sådana varor och tjänster som redan ärlägre beskattade -- t.ex. mat och resor -- eller inte beskattade alls -- t.ex.hyror. Den åberopade nödvändigheten att anpassa mervärdesskattenivåninternationellt utgör inte heller något bärande argument, bl.a. med hänsyn tillatt den danska nivån på mervärdesskatten är lika hög som den svenska. Utskottettillstyrker motion Fi65 (s) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 66 bort ha följande lydelse:66. beträffande mervärdesskattatt med bifall till motion 1991/92:Fi65 yrkande 4 avslår det iproposition 1991/92:150 bilaga I:5.4 framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1968:430) om mervärdesskatt samt motionerna 1991/92:Fi42 yrkandena25--29, 1991/92:Fi43 yrkande 2 och 1991/92:Fi44 yrkande 23,42.