bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — 29 §Ansökan om återbetalning Ansökan om återbetalningeller kompensation enligt 28 eller kompensation enligt 28§ görs skriftligen hos § görs skriftligen hosriksskatteverket. Den skallomfatta en period om ett omfatta en period om ettkalenderkvartal och ges in kalenderår och ges in tilltill inom ett inom ettår efter kalenderåretsutgång. Ansökan får dock omfatta en period om ett kalenderkvartal om det sammanlagda beloppet av skatt enligt denna lag och lagen (1990:582) om koldioxidskatt som avses med ansökningen för kalenderkvartalet överstiger 10000 kronor.Återbetalning eller Återbetalning ellerkompensation medges inte kompensation medges inteför belopp som understiger för belopp som understiger5000 kronor av det sammanlagda av det sammanlagdabeloppet för skatt enligt beloppet för energiskattdenna lag och lagen (1990:582) och koldioxidskatt för ettom koldioxidskatt för ett kalenderår.kalenderkvartal.Regeringens förslag Utskottets förslag Ikraftträdandebestämmelserna1. Denna lag -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- av förbrukaren.4. Bestämmelserna i 14 och 4. Bestämmelserna i 24 §24 §§ i sina nya i sina nya lydelser samtlydelser samt bestämmelserna i 28--31bestämmelserna i 28--31 §§ tillämpas dock,§§ tillämpas dock, såvitt avsersåvitt avser växthusuppvärmning vidväxthusuppvärmning vid yrkesmässigyrkesmässig växthusodling, förstväxthusodling, först från och med den 1 januarifrån och med den 1 januari 1995.1995. Bestämmelserna i 2§ i sina nya lydelser tillämpas dock, såvitt avser inhemska fasta bränslen, först fr.o.m. . b) lag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt med den ändringen att 5§ och ikraftträdandebestämmelserna skall ha följande lydelse: 5 §Ansökan om återbetalning Ansökan om återbetalningeller kompensation enligt 3 eller kompensation enligt 3och 4 §§ görs och 4 §§ görsskriftligen hos skriftligen hosriksskatteverket. Den skallomfatta en period om ett omfatta en period om ettkalenderkvartal och ges in kalenderår och ges in tilltill inom ett inom ettår efter kalenderåretsutgång. Ansökan får dock omfatta en period om ett kalenderkvartal om det sammanlagda beloppet av skatt enligt denna lag och lagen (1957:262) om allmän energiskatt som avses med ansökningen för kalenderkvartalet överstiger 10000 kronor.Återbetalning eller Återbetalning ellerkompensation medges inte kompensation medges inteför belopp som understiger för belopp som understiger5000 kronor av det sammanlagda av det sammanlagdabeloppet för skatt enligt beloppet för koldioxidskattdenna lag och lagen (1957:262) och energiskatt för ettom allmän energiskatt kalenderår.för ett kalenderkvartal. IkraftträdandebestämmelsernaDenna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i kraftden . den 1 januari 1993.De nya bestämmelserna i 3 2. De nya bestämmelserna ioch 5 §§ tillämpas 3 och 5 §§ tillämpasdock, såvitt avser dock, såvitt avserväxthusuppvärmning vid växthusuppvärmning vidyrkesmässig yrkesmässigväxthusodling, först växthusodling, förstfrån och med från och med den 1 januari1995. 1995.Regeringens förslag Utskottets förslag 3. I deklaration får avdrag, i den mån avdrag inte har gjorts enligt 3§ första stycket jämfört med 24 § första stycket f) lagen (1957:262) om allmän energiskatt, även göras för skatt på kolbränslen som före utgången av förbrukats eller försålts för förbrukning i metallurgiska processer, vari även skall anses ingå den gas- och värmeproduktion som sker till följd av sådana processer. c) lag om dels ändring i lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt, dels upphävande av samma lag med den ändringen att ingressen samt 1 och 2§§ skall ha följande lydelse: IngressenHärigenom föreskrivs i Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (1974:992) fråga om lagen (1974:992)om nedsättning av allmän om nedsättning av allmänenergiskatt och koldioxidskatt energiskatt och koldioxidskattdels att 2 a och 3 §§ dels att 2 a och 3 §§skall upphöra att gälla, skall upphöra att gälla,dels att 2 och 5 §§ dels att 1, 2 och 5 §§skall ha följande lydelse, skall ha följande lydelse,dels att lagen skall dels att lagen skallupphöra att gälla vid upphöra att gälla vidutgången av . utgången av . 1 §1Skatt enligt lagen (1957:262) Skatt enligt lagen (1957:262)om allmän energiskatt om allmän energiskattutgår på elektrisk kraft utgår på bränsle, somoch bränsle, som användes föranvändes för växthusuppvärmning vidväxthusuppvärmning vid yrkesmässigyrkesmässig växthusodling, efter enväxthusodling, efter en skattesats som svarar mot 15skattesats som svarar mot av den skattesats somprocent av den skattesats som enligt lagen gäller förenligt lagen gäller för ifrågavarande bränsle.elektrisk kraft eller för Detsamma gäller skattifrågavarande bränsle. enligt lagen (1990:582) omDetsamma gäller skatt koldioxidskatt på sådantenligt lagen (1990:582) om bränsle som avses i 1 §koldioxidskatt på sådant första stycket nämndabränsle som avses i 1 § lag.första stycket nämndalag. 1 Senaste lydelse 1990:584. Med regeringens förslag avses nuvarande lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag 2 §Riksskatteverket får på får påansökan medge att skatt ansökan medge att skattenligt lagen (1990:582) om enligt lagen (1990:582) omkoldioxidskatt tas ut på koldioxidskatt tas ut påsådant bränsle som avses sådant bränsle som avsesi 1 § första stycket i 1 § första stycketnämnda lag och som nämnda lag och somförbrukas vid industriell förbrukas vid industrielltillverkning med sådant tillverkning med sådantbelopp att skatten för den belopp att skatten för densom bedriver den industriella som bedriver den industriellatillverkningen inte tillverkningen inteöverstiger överstiger 1,av deav de tillverkade produkternas tillverkade produkternasförsäljningsvärde försäljningsvärdefritt fabrik. d) lag om ändring i lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik,res. 38 (s) - villk. 3664. beträffande vägtrafikskattenatt med avslag på motion1991/92:Fi65 yrkandena 12 och 13antar de i proposition 1991/92:150 bilaga I:5.3 framlagda förslagen tilllag om ändring i lagen (1991:609) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)och lag om ändring i lagen (1991:610) om ändring i lagen (1988:328) omvägtrafikskatt på utländska fordon,res. 39 (s) - villk. 3665. beträffande schablonavdraget m.m.att med avslag på motionerna1991/92:Fi43 yrkande 1,1991/92:Fi44 yrkande 24 och1991/92:Fi65 yrkandena 5--7dels antar de i proposition 1991/92:150 bilaga I:5.5 framlagdaförslagen till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) och lag omändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter,dels med bifall till proposition 1991/92:150 bilaga I:5 ochproposition 1991/92:112 i denna del antar följandeFörslag tillLag om ändring i uppbördslagen (1953:272)Härigenom föreskrivs att 4 § 1 mom. och 12 § uppbördslagen (1953:272) skallha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag 4 §1 mom. För inkomst av 1 mom. För inkomst avtjänst som hänför sig arbete som hänför sigtill bestämd tidsperiod och till bestämd tidsperiod ochuppbärs vid regelbundet uppbärs vid regelbundetåterkommande tillfällen återkommande tillfälleneller till och arbete som är avsettarbetsanställning som är att pågå kortare tidavsedd att vara än skallän skall preliminär A-skatt utgåpreliminär A-skatt utgå med belopp, som anges imed belopp, som anges i skattetabeller, om inte annatskattetabeller, om inte framgår av 7 eller 7a§skattemyndighet har bestämt eller av skattemyndighetsannat. Skattetabellerna skall beslut. Regeringen ellerange den preliminära skatt myndighet som regeringensom belöper på olika bestämmer fastställerinkomstbelopp, beräknade för varje inkomstårför månad eller den sådana tabeller.kortare tid som anges itabellerna. Regeringen ellermyndighet som regeringenbestämmer fastställerför varje inkomstårsådana tabeller.Tabellerna skall grundas på Tabellerna skall, om inteföljande annat sägs i 2 mom., angeförutsättningar, den preliminära skattennämligen på olika inkomstbelopp, beräknade för en månad eller den som anges i tabellerna och grundas på följande förutsättningar, nämligenatt inkomsten är oförändrad under inkomståret,att den skattskyldige endast kommer att taxeras för den inkomst som anges itabellen,att den skattskyldige inte att den skattskyldige inteskall erlägga annan skatt skall betala annan skatt ellereller avgift som avses i denna avgift som avses i denna laglag än statlig inkomstskatt än statlig inkomstskatt ochoch inkomstskatt, inkomstskatt,att den skattskyldige vid att den skattskyldige vidtaxering för inkomsten inte taxering för inkomsten inteerhåller andra avdrag än erhåller annat avdrag ängrundavdrag samt avdrag som grundavdrag.avses i 33§ 2mom.kommunalskattelagen (1928:370)med ett belopp av ,dock högst avinkomsten.Nuvarande lydelse Utskottets förslag 12 §I fråga om inkomst som inte I fråga om folkpension ochberättigar till avdrag som annan ersättning somavses i 33 § 2 mom. utbetalas tillsammans medkommunalskattelagen (1928:370) sådan pension får denskall preliminär A-skatt i utbetalande myndigheten ellerfall som avses i 4 och 40 inrättningen vid§§ utgå enligt de beräkning av preliminärgrunder som anges i A-skatt med frångåendesistnämnda paragrafer med av bestämmelserna i 4 ochbeaktande av att rätt till 40 §§ ta hänsyn tillsådant avdrag inte att den skattskyldige kan varaföreligger. berättigad till särskilt grundavdrag, om därmed bättre överensstämmelse kan uppnås mellan preliminär och slutlig skatt. beslut med stöd av 3 § 2 mom. om preliminär skatt för den skattskyldige får dock inte frångås.Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller i frågaom preliminär skatt som avser tid före . Den äldre bestämmelsenom att hänsyn skall tas till avdrag som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen(1928:370) tillämpas dock sista gången i fråga om preliminär skatt för 1992.res. 40 (s)66. beträffande mervärdesskattatt med avslag på motionerna1991/92:Fi42 yrkandena 25--29,1991/92:Fi43 yrkande 2,1991/92:Fi44 yrkande 23 och1991/92:Fi65 yrkande 4antar det i proposition 1991/92:150 bilaga I:5.4 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdesskatt,res. 41 (s)67. beträffande omprövning av skattepolitikenatt avslår motionerna1991/92:Fi44 yrkandena 27--29,1991/92:Fi65 yrkandena 1--3 och 23--35 samt1991/92:Fi101 yrkande 2,res. 42 (s)68. beträffande slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m.att med avslag på motionerna1991/92:Fi44 yrkandena 25 och 26,1991/92:Fi65 yrkandena 22 och 36 samt1991/92:Fi101 yrkande 1antar det i proposition 1991/92:150 bilaga I:5.6 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt,res. 43 (s)69. beträffande beskattning av olika fastighetstyperatt avslår motion1991/92:Fi81,Budgetpolitiken70. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på motionerna1991/92:Fi40 yrkande 2 och1991/92:Fi42 yrkandena 2, 6, 12--17 samt 30 och 32godkänner vad som förordats i proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 2och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 44 (s)res. 45 (nyd)71. beträffande anslaget Täckning av merkostnader för löner och pensionerm.m.att med bifall tillproposition 1991/92:150 bilaga I:5 punkt F7och med anledning av proposition 1991/92:100 bilaga 8till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. /93 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på1500000000 kr.,72. beträffande den särskilda vinstskatten och investeringsskatten påbyggnadsarbetenatt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:5 avsnitt 7yrkande 2 till handlingarna,73. beträffande finansfullmaktenatt med bifall tillproposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 9bemyndigar regeringen att för /93, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordats intill ettsammanlagt belopp av ,74. beträffande utnyttjande av finansfullmaktenatt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 16 tillhandlingarna,75. beträffande årsbokslut för statenatt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 15 tillhandlingarna,76. beträffande statlig borgen för överlåtna pensionsåtaganden attriksdagen godkänner vad i proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 10anförts,77. beträffande reglering av pensionsåtaganden i samband med överföring avstatlig verksamhet till annan associationsformatt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 11 tillhandlingarna,78. beträffande den skattemässiga situationen vid övertagande av statligapensionsåtagandenatt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 12 tillhandlingarna,79. beträffande skyldighet att trygga övertagna pensionsåtagandenatt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 13 tillhandlingarna,80. beträffande redovisning av statens samlade pensionsåtagandenatt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 14 tillhandlingarna,81. beträffande vissa riktlinjer för den statliga budgetprocessenatt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:1 yrkande 17 tillhandlingarna,82. beträffande personalkonsekvenser vid strukturförändringaratt lägger proposition 1991/92:150 bilaga I:5 avsnitt7yrkande 1 till handlingarna,83. beträffande anslag till EFTA:s fondatt med bifall tillproposition 1991/92:100 bilaga 8 punkt I7till Bidrag till EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning /93 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på270000000 kr.,84. beträffande miljöräkenskaperatt avslår motion1991/92:Fi83 yrkande 4.res. 46 (s)den 27 maj 1992På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), (), BengtWittbom (m), (), (), Per (),Tom (), (), (), Bo G Jenevall (nyd),(), (), (), () och (). Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom.1), , , Per , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.43 börjar med "Denförda" och på s.51 slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse:Målen för den ekonomiska politikenMålen för den ekonomiska politiken bör ligga fast: full sysselsättning,ekonomisk tillväxt, stabila priser, rättvis fördelning, regional balans och godmiljö.Ytterst syftar den ekonomiska politiken till en hög välfärd och en rättvisfördelning av välfärden mellan medborgarna. Den ekonomiska tillväxten är heltavgörande för välfärd. Tillväxten bestämmer både möjligheterna att ökaden privata levnadsstandarden och möjligheterna att genom gemensamma åtagandenfinansiera trygghet, vård och omsorg m.m. Den ekonomiska politiken måste därförbidra till en god tillväxt bl.a. genom att främja sparande, investeringar ochproduktivitet.Tillväxten måste emellertid ses i ett vidare perspektiv. Även miljöhänsynmåste vägas in. Den ekonomiska politiken måste medverka till en uthålligutveckling. Produktion och konsumtion måste ställas om så att balansen mellanekonomi och ekologi säkras.Men det räcker inte med tillväxt för att välfärden skall nå alla. Det måsteockså finnas en vilja och förmåga till omfördelning av inkomster ochförmögenheter så att välfärden når ut även till dem som av olika skäl inte avegen kraft får del av tillväxtens frukter. Det måste också finnas en vilja ochförmåga att skapa rimliga förutsättningar för alla delar av landet attutvecklas. Den ekonomiska politiken måste bidra till att utjämna skillnader ilevnadsvillkor och välfärd.Utskottet vill understryka att den fulla sysselsättningen är den ekonomiskapolitikens viktigaste mål. Det beror på att så mycket annat är beroende avarbete. Tillväxten blir lägre om viljan till arbete inte tas till vara fulltut. De offentliga finanserna urholkas av en hög arbetslöshet. Det är omöjligtatt uppnå en jämn fördelning av välfärden om många är arbetslösa. Men mestväsentligt är att en hög och långvarig arbetslöshet är förödande för dem somdrabbas. Särskilt i nuvarande läge när arbetslösheten stiger dramatiskt är detviktigt att högsta prioritet ges åt att vända denna utveckling. Den ekonomiskapolitiken måste därför i nuvarande läge i första hand inriktas på attåterställa den fulla sysselsättningen.Låg inflation är en avgörande förutsättning för att tillväxten skall komma igång igen. Det är i längden inte möjligt att trygga sysselsättningen i enekonomi med prisstegringar som är snabbare än i omvärlden. En hög inflationleder dessutom till en omfattande och godtycklig omfördelning av förmögenheteroch stimulerar spekulation. Den ekonomiska politiken måste därför inriktas påatt hålla nere pris- och kostnadsutvecklingen och befästa den lågainflationstakten. Det finns emellertid inte skäl att nu strama åt ekonomin ännumer för att pressa ned inflationen ytterligare.Regeringens ekonomiska politik. Konsekvenser av den förda politikenKonjunkturläget är svagt och prognoserna visar fallande BNP iår och svag tillväxt . Utskottet ser det som ytterst oroande attregeringen trots den svaga utvecklingen lägger fram förslag till åtgärder somstramar åt efterfrågan och sänker tillväxten ytterligare. De skattesänkningarsom regeringen genomdriver har ingen nämnvärd stimulanseffekt på tillväxten. Detvingar i stället fram nedskärningar.Regeringens åtstramning berör i första hand tre områden:bostadsinvesteringarna, den privata konsumtionen och kommunerna. Tillsammanssvarar dessa för mer än två tredjedelar av den samlade inhemska efterfrågan ochBNP.Regeringen har genomfört en rad förändringar som pressar nedbostadsbyggandet, och detta i ett skede när byggandet ändå avtar.Räntelånesystemet som skulle ha införts har stoppats.Investeringsbidraget har sänkts i ett första steg från 9,till 3,avbyggkostnaden och tas bort helt . Ränteavdragens värde minskarfrån till och räntebidragen reduceras. Till följd av dennapolitik har regeringen nu fått räkna ned prognosen för bostadsbyggandet år1993, vilket innebär att nybyggandet av bostäder halveras mellan åren 1991 och1993 och därmed understiger bottennivån från mitten av 1980-talet.Även när det gäller den privata konsumtionen innebär regeringensåtstramningspolitik en försvagning. Som en konsekvens av regeringens åtgärderreduceras hushållens inkomster. De tyngsta orsakerna är karensdagarna,höjningen av egenavgiften till arbetslöshetsförsäkringen och de minskaderäntebidragen. Därtill kommer att de sänkta ränteavdragen höjer sparkvoten.För den kommunala sektorn kommer konsekvenserna av regeringens åtgärder attbli betydande. Indragningen av statsbidrag och åren därefter på7,5miljarder kronor, minskade statsbidrag därutöver med 1,5miljarder kronorsamt lagstadgat skattestopp kommer att minska kommunernas och landstingensmöjligheter att erbjuda god vård, omsorg, utbildning etc. och kommer att ledatill uppsägningar av kommunalt anställda.Enligt utskottets uppfattning saknar regeringens anspråk på att bedriva enpolitik för tillväxt och full sysselsättning trovärdighet. Någonstimulanseffekt av regeringens politik kan inte spåras på vare sig BNP, exporteller investeringar i regeringens egna prognoser. Det är inte hellerförvånande. Utskottets uppfattning är att de tillväxtfrämjande effekterna av dekraftiga skattesänkningarna på förmögenheter, aktiehandel och annat somregeringen driver igenom är försumbara på både kort och lång sikt. De kan intemäta sig med de tillväxthämmande effekterna av den åtstramningskattesänkningarna framtvingar. Regeringens politik leder inte till ökadtillväxt utan till försvagad tillväxt, högre arbetslöshet och försämradvälfärd. kommer med regeringens politik att få densämsta tillväxten bland industriländerna i OECD-området och bara en tredjedelav tillväxten i regeringens politik kommer följaktligen ekonomin attutvecklas mycket svagt. Konsumtion och investeringar kommer sammantagna attminska både och . Tillväxten uteblir nästan helt ocharbetslösheten stiger till . Detta är en politik som utskottet intekan acceptera.Med hänvisning till vad utskottet här anfört om förväntade effekter av denpolitik som presenteras i finansplanen vill utskottet bestämt avvisaregeringens inriktning av den ekonomiska politiken.En alternativ inriktning av den ekonomiska politikenI motion Fi40 (s) framhålls att den ekonomiska politiken måste syfta tillekonomisk tillväxt, arbete åt alla och en rättvis fördelning. En sådaninriktning av den ekonomiska politiken skiljer sig från regeringens politik iviktiga avseenden. Utskottet delar denna uppfattning och anser att:det går att pressa ned arbetslösheten och det är nödvändigt att göra det omvi skall undvika social utslagning och en bestående försvagning av deoffentliga finanserna med höga räntor som följd. har råd att arbeta menhar inte råd med arbetslöshet.det går att skapa tillväxt och nya resurser genom att ta till vara ledigkapacitet i näringslivet genom en målmedveten satsning på investeringar och påutbildning, som stärker ekonomin.det går att skapa ekonomiska framsteg utan att skapa nya klyftor ochorättvisor. Det är tvärtom så att en rättvis fördelning är en förutsättning föratt de ekonomiska framstegen skall bli bestående.I motion Fi83 av m.fl. (s) uttalas stöd för dennainriktning av politiken.Det är utskottets uppfattning att det är den allmänna inriktning som anges imotion Fi40(s) som bör vara utgångspunkten vid utformningen av den ekonomiskapolitik som skall föra ur recessionen och stärka tillväxten på längresikt.Vi lever i en alltmer internationaliserad värld. framgångsrikautveckling har byggt på en fri handel och en god förmågaatt utnyttja de möjligheter världsmarknaden erbjudit. Det ligger i vårtintresse att kvarvarande hinder för handel och ekonomiskt samarbete undanröjs.Ett betydelsefullt framsteg har uppnåtts med det som harundertecknats. har vidare ansökt om medlemskap i vilket kan bliaktuellt . Den ekonomiska politiken måste stärka förutsättningarnaför att aktivt och framgångsrikt delta i den internationellaintegrationen.Möjligheterna att använda finanspolitiken för att utjämnakonjunktursvängningarna är starkt begränsade bl.a. på grund av ofullständigkunskap om framtiden och fördröjningar i politikens verkningar. Menfinanspolitiken påverkar ekonomin även på kort sikt och måste trots dessabegränsningar utformas även med hänsyn till konjunkturen. Som utskottetframhållit tidigare i betänkandet finns det inte skäl att strama åt ekonomin pådet sätt som regeringen gör. Det kan varken motiveras av överhettning, höginflation eller stora underskott i bytesbalansen.I nuvarande konjunkturläge är det ofrånkomligt med ett betydande underskott istatsbudgeten. Beräkningar tyder på att huvuddelen av /93 beror på lågkonjunkturen. Regeringens skattesänkningar,vilka är av sådan art att de inte nämnvärt stimulerar ekonomin, ochkonsekvenserna av regeringens åtstramning bidrar emellertid till attunderskottet blir större än nödvändigt. Utskottet återkommer till dessa frågori avsnittet om budgetpolitiken.Som utskottet ser det måste den ekonomiska politiken nu inriktas på attminska lågkonjunkturens påfrestningar på hushållens och företagens ekonomi ochtill att förhindra att den leder till onödig utslagning av mänskliga och realaresurser. Dessa resurser skall i stället sättas in för att främja tillväxt ochförnyelse. Strukturellt skall utrymme finnas för en god tillväxt i denkonkurrensutsatta sektorn, när de marknadsmässiga förutsättningarna nusuccessivt förbättras.En viktig del i en sådan politik är att få till stånd en ny näringspolitik,där de skadliga effekterna av finanskrisen undanröjs som en kraftigsatsning görs på ett omfattande program för arbete och utbildning sominnefattar kraftigt ökade investeringar, vidgade utbildningsmöjligheter samt enmer aktiv arbetsmarknads- och regionalpolitik. Konkret omfattarinvesteringsprogrammet investeringar i vägar, järnvägar, broar och annaninfrastruktur. Upprustning, ombyggnad och reparation av skolor, bostäder m.m.stimuleras. För statens del innebär programmet att staten satsar ytterligare3,5miljarder kronor för att finansiera kostnaderna förtidigareläggning m.m. På så sätt bör investeringsnivån kunna höjas med 20miljarder kronor under en tvåårsperiod.Utskottet tar längre fram i betänkandet upp frågan om åtgärder mot krisen påfinansmarknaderna.Utskottet avvisar den i propositionen föreslagna indragningen från kommuneroch landsting .