bet · GF01NU29 · 1992-05-12 00:00:00 — Tilläggsbudget II () Proposition 1991/92:125 bilaga 10 1991/92NU29ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1991/92:125 med förslag om tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /92 såvitt gällerbilaga 10 (),dels proposition 1991/92:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /93, m.m.(kompletteringspropositionen) såvitt gäller bilaga I:10(),dels två motioner som har väckts med anledning avförstnämnda proposition,dels en motion från allmänna motionstiden. Samtliga förslag i proposition 1991/92:125 som behandlas härtillstyrks av utskottet. Dessa gäller bl.a. ökat anslag tillutredningsverksamheten inom , ettengångsanslag för infriande av en garanti för FFV AB:spensionsåtaganden och ett ökat bemyndigande inom det europeiskarymdsamarbetet. Vidare tillstyrker utskottet en lagändring sommöjliggör att även andra organ än statliga myndigheter skallkunna utses till riksmätplatser. Utskottet har inget att erinramot vad regeringen anför om avveckling av och omupphörande av avstyrker två motioner (s; v), i vilka regeringensförslag till ökat utredningsanslag avvisas. Motionerna får stödi en reservation (s). En motion (s) rörande Bruksinvest avstyrksockså av utskottet. Även denna motion följs upp i en reservation(s). Proposition 1991/92:125 bilaga 10 Regeringen framlägger i proposition 1991/92:125 bilaga 10() -- efter föredragning av näringsministerPer -- följande förslag under angivna punkter:1. Utredningar m.m. (A 3) (s.20f. )att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /92 anvisar ettreservationsanslag på 1600000 kr.2. Infriande av pensionsgaranti för (E3)(s.21f. )att till Infriande av pensionsgaranti för påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /92anvisar ett förslagsanslag på 600000000 kr.3. Europeiskt rymdsamarbete m.m. (F5) (s.22f. )att bemyndigar regeringen att under budgetåret1991/92 ikläda staten nya förpliktelser för betalningar underkommande budgetår inom europeiskt rymdsamarbete om högst400000000 kr. (Det sammanlagda bemyndigandet för regeringenbeträffande nya förpliktelser inom europeiskt rymdsamarbetekommer då att uppgå till högst )4. Förslag att även andra organ än myndigheter skall kunnautses till riksmätplatser (s.23--25)att antar förslag till lag om ändring [i] lagen(1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning.5. Ökning av garantifonden vid Svenskaskeppshypotekskassan (s.25f. )att riksdagen1. antar förslag till lag om ändring [i] lagen (1980:1097) omSvenska ,2. bemyndigar regeringen att låta utfärda engarantiförbindelse på . att ingå i Svenskaskeppshypotekskassans garantifond.8. , installation av s.k.optokablar i storkraftnätet (s.28f. )att godkänner en total ram för investeringar ioptokablar om högst , i nuvarande penningvärde,i enlighet med vad föredragande statsrådethar anfört.Riksdagen bereds vidare tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anförtdels (6) om upphörande av s.27),dels (7) om (s.27 f.).Proposition 1991/92:150 bilaga I:10I proposition 1991/92:150 bilaga I:10 ()framlägger regeringen -- efter föredragning avkommunikationsminister -- förslag om att --under förutsättning av att godkänner regeringensförslag i proposition 1991/92:125 bilaga 10 om anslag tillInfriande av pensionsgaranti för på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /92 -- skall upphäva dettidigare under (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. NU17,rskr.156) fattade beslutet om anslag till samma ändamål /93. De motioner som har väckts med anledning av proposition1991/92:125 och behandlas här är följande:1991/92:N35 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenbeslutar avslå förslaget om 1,6 milj.kr. till ändamålet attprivatisera statliga företag.1991/92:N36 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag till reservationsanslag på1600000 kr. till den s.k. privatiseringskommissionen.Den motion från allmänna motionstiden som behandlas här är1991/92:N241 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar av Bruksinvest. Utredningar m.m.I proposition 1991/92:125 bilaga 10 ()föreslås ett ökat anslag för innevarande budgetår med 1,6milj.kr. för utredningsverksamheten inom näringsdepartementet.Detta motiveras med ökade kostnader dels i samband medförsäljning av statliga företag, dels för förberedelser införbolagisering av vissa verksamheter. Även utredningsverksamheteni övrigt har blivit mer omfattande och kostnadskrävande än vadsom tidigare förutsågs, sägs det i propositionen.På förslag av regeringen beslöt attbemyndiga regeringen att sälja statens aktier m.m. i 34 angivnaföretag (prop. 1991/92:69, bet. Förslaget avstyrktes avSocialdemokraternas företrädare i utskottet.Regeringens begäran om ökat anslag avvisas i motionerna1991/92:N35 (s) och 1991/92:N36 (v).I den förstnämnda motionen erinras om Socialdemokraternasprincipiella inställning till det statliga ägandet. Dennainnebär att staten även fortsättningsvis bör ha en viktig rollsom ägare av företag inom såväl basindustrierna som andrabranscher. Detta utgör dock inget hinder mot att förändringar idet statliga ägandet kan övervägas i enskilda fall, anförs det imotionen. De nu aktuella ökade kostnaderna skulle emellertidinte ha uppstått om Socialdemokraternas avståndstagande tillregeringens förslag om avyttring av aktier i statliga företaghade följts, menar motionärerna.Om det statliga ägandet hanteras på ett ansvarsfullt sätt ärdet föreslagna anslaget onödigt, sägs det i den andra motionen.Regeringens dogmatiska syn på utförsäljning av statliga företagleder, enligt motionären, troligen till ökad privatmaktkoncentration, till underpriser på företagen och till attkapitalmarknaden dräneras på riskkapital.Enligt vad utskottet har erfarit fördelar sig det begärdaanslagsbeloppet -- 1,6 milj.kr. -- enligt följande. Ökadekostnader för den s.k. (N 1991:01)beräknas till 0,9 milj.kr. och omkostnader i anslutning tillbolagiseringen av domänverket till 0,5 milj.kr. Förutredningsverksamheten i övrigt beräknas ökade kostnader på 0,2milj.kr., främst avseende en översyn av verksamheten vid har anslagit medel tillutredningsverksamheten inom för nästabudgetår i enlighet med vad som föreslogs i budgetpropositionen(prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. Därmed avslogs en motion(v) med krav på ett lägre anslag än vad regeringen hadeföreslagit; motionärerna motiverade sitt yrkande med attutförsäljning av statliga företag inte kunde anses vara en såangelägen uppgift att den motiverar ökat anslag.Utskottet har under innevarande budgetår redovisat sin syn pådet statliga ägandet i betänkandena /92:NU10 och1991/92:NU17. Enligt utskottets mening utgör ett fritt enskiltägande och en fri konkurrens grundstenar i en vital ekonomiskpolitik. För att svenskt näringsliv skall kunna förbättra sinkonkurrenskraft krävs åtgärder som stärker marknadsekonomin,ökar näringsfriheten och främjar konkurrensen. Dessa åtgärderkan inte genomföras vid ett omfattande statligt ägande avföretag.Mot bakgrund av utskottets inställning till det statligaägandet tillstyrks propositionen i berörd del och motionerna1991/92:N35 (s) och 1991/92:N36 (v) avstyrks.Infriande av pensionsgaranti för FFV ABRiksdagen beslöt (prop. 1989/90:88, bet. NU35) attbemyndiga regeringen att ombilda affärsverket FFV tillaktiebolag. I samband därmed beslöt att också utställaen garanti för FFV AB:s pensionsåtaganden. Enligt denna harstaten påtagit sig FFV AB:s pensionsförpliktelser intill ettbelopp av 1112 milj.kr.Celsius Industrier AB förvärvade samtligaaktier i . I en skrivelse till regeringen i februari 1992har tagit upp frågan om FFV AB:s pensionsskuld, bl.a.mot bakgrund av koncernens kommande privatisering.I propositionen föreslås att staten skall fullgörasina förpliktelser gentemot och betala utnuvärdesbeloppet av garantin till företaget. Regeringenframlägger därför förslag om ett anslag på 600 milj.kr. förslutligt infriande av pensionsgarantin för . Detta beloppberäknas motsvara nuvärdet av statens garantiåtagande.Riksdagen beslöt (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet.NU17) att för nästa budgetår anvisa 80 milj.kr. för infriande avpensionsgarantin för . I proposition 1991/92:150(kompletteringspropositionen) bilaga I:10 föreslås, underförutsättning av att anvisar engångsbeloppet på 600milj.kr., att beslutet om nämnda anslag för nästa budgetår skallupphävas.Utskottet har inget att erinra mot här redovisade förslag; detillstyrks sålunda.Europeiskt rymdsamarbete m.m.Inom det europeiska () deltar i ett förberedande programinom fjärranalysområdet benämnt POEM 1 -- Polar EarthObservation Mission.I proposition 1991/92:125 begär regeringen ett bemyndigandeatt ikläda staten nya förpliktelser inom ramen för deteuropeiska rymdsamarbetet med 400 milj.kr. Därigenom kan utöka sitt deltagande i detnämnda fjärranalysprogrammet, vilket enligt regeringen får sessom en markering av det svenska intresset för fjärranalys ochövervakning av förhållandena i atmosfären.Utskottet anser att det är angeläget att aktivt deltari den typ av samarbete som det här är fråga om. Förslagettillstyrks därmed.RiksmätplatserEnligt lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning ochom mätning kan endast statliga myndigheter vara riksmätplatser.För närvarande finns tre sådana riksmätplatser -- statensprovningsanstalt, flygtekniska försöksanstalten och statensstrålskyddsinstitut.Kravet på ställning som statlig myndighet är enligt regeringenotidsenligt. Därför föreslås i propositionen en lagändring såatt såväl statliga som privaträttsliga organ skall kunna utsestill riksmätplatser. De organ bör därvid väljas som har denhögsta kompetensen för uppgifterna i fråga om såväl personal somutrustning, sägs det i propositionen. Organen skall vidarebedömas vara opartiska. Tillsynen bör enligt regeringen utövasav styrelsen för teknisk ackreditering.Utskottet anser att den föreslagna lagändringen ärvälmotiverad och tillstyrker den sålunda.Garantifonden vid Svenska skeppshypotekskassanSvenska , som bildades , har tilländamål att medverka vid finansiering av rederiverksamhet sombedrivs av svenskt rederi eller av en utländsk juridisk personsom domineras av svenskt rederi. Utestående lån uppgick vidutgången av till 4000 milj.kr. och det egna kapitalettill 351 milj.kr. Nuvarande garantiförbindelse från statens sidauppgår till 167 milj.kr.I en skrivelse till regeringen har styrelsenför kassan begärt att garantifonden skall ökas med 183 milj.kr.till 350 milj.kr. Skälet är att kassan annars inte kan genomföraden för budgeterade utlåningen.I propositionen föreslår regeringen att skallbesluta om den begärda utökningen. Utskottet tillstyrkerförslaget.Upphörande av beslut av upphörde nämnden förfartygskreditgarantier som myndighet (prop.1985/86:120, bet. Verksamheten överfördes till statensindustriverk (SIND), numera närings- och teknikutvecklingsverket(). En rådgivande nämnd -- inrättades vid myndigheten. Ledamöterna utses av regeringen.NUTEK har i en skrivelse till regeringen i december 1991föreslagit att nämnden skall upphöra och att det bör ankomma påverket att under flexibla och lämpliga former knyta till sigexpertis på området. I propositionen meddelar näringsministerPer sin avsikt att föreslå regeringen att nämndenskall upphöra . Med hänsyn till att inrättandetav nämnden anmäldes för anses böraunderrättas även om att den skall upphöra.Utskottet har inget att erinra mot det anförda.Avveckling av Bruksinvest ABUnder åren 1983--1984 medverkade staten till enomstrukturering av den del av specialstålindustrin som då varinriktad på rostfritt stål. En förutsättning för detta var attde berörda företagen bildade ett särskilt bolag -- BruksinvestAB -- med uppgift att medverka till skapandet av nyaverksamheter i sådana regioner som berördes avstrukturförändringarna, i första hand bruksorterna. Enligt avtali mellan staten, (numera AvestaAB), (numera ),och (numera )tillsköt företagen sammanlagt 100 milj.kr. till bolaget.Bruksinvest har kritiserats från olika håll för att ha varitmindre framgångsrikt med att skapa nya arbetstillfällen,konstateras det i propositionen. En viktig förklaring till dennapassivitet har ansetts vara Bruksinvests ägarkonstellation medfyra sinsemellan konkurrerande företag som delägare.I propositionen meddelas att tilläggsavtal har tecknats ijanuari 1992 om uppsplittring av Bruksinvest i fyra mindrebolag. Verksamheten i dessa bolag skall drivas med sammainriktning som har gällt för , dvs. med syfte attpå kommersiella grunder bidra till att nya verksamheter skapas iBergslagen och då i första hand på de orter som direkt berördesav omstruktureringen av den nämnda specialstålindustrin. Detkapital som tillförs de nya bolagen motsvarar resp. företags delav Bruksinvests totala nettotillgångar vid avvecklingen.Riksdagen bör i anslutning till uppsplittringen av BruksinvestAB göra ett uttalande av innebörd att vissa synpunkter och kravsom har framförts av de berörda fackliga organisationerna skalltillgodoses, anförs det i motion 1991/92:N241 (s). Uttalandetskulle gå ut på följande:halva styrelsen bör utses av resp. företag och halva styrelsenav de fackliga organisationerna,ordföranden, som har utslagsröst, bör utses gemensamt avägaren och de fackliga organisationerna,vid oenighet bör regeringen utse ordföranden,de fackliga organisationerna bör ha rätt att välja enutomstående representant från bygden,representanter för orterna bör ingå istyrelsen för det bolag som Kinnevikbildar.Näringsminister besvarade (RD1991/92:102) en fråga (1991/92:680) av () omanvändningen av Bruksinvests medel. I sitt svar framhöllnäringsministern att de nya bolagen beräknas bli etableradeunder . Han meddelade vidare att han anser sig hafått försäkringar om att omfattande investeringar kommer attgöras, efter det att det nya avtalet har trätt i kraft.Frågan om facklig representation i styrelserna för de aktuellaföretagen regleras inte vare sig i det ursprungliga avtalet frånår 1984 eller i det träffade tilläggsavtalet.Enligt vad utskottet har erfarit har det ansetts ankomma påparterna själva att reglera denna fråga.Genom att avvecklas och att verksamheten drivsvidare inom fyra nya bolag skapas, enligt utskottets mening,bättre förutsättningar för att ökad sysselsättning på de berördabruksorterna skall kunna åstadkommas. Utskottet har sålundainget att erinra mot vad som anförs i propositionen beträffandeavveckling av Bruksinvest AB.Utskottet anser vidare att det inte finns skäl för riksdagenatt göra något uttalande med anledning av de synpunkter och kravsom framförs i motion 1991/92:N241 (s). De frågor som tas upp imotionen rörande sammansättningen av styrelserna för de berördaföretagen är sådana som enligt gällande rätt och vedertagenpraxis ankommer på parterna att själva lösa. Motionen avstyrksdärmed.Installation av s.k. optokablar i storkraftnätetAffärsverket (), sominrättades , har enligt sin instruktion(1991:2013) till uppgift att svara för drift och utbyggnad avstorkraftnätet och att främja konkurrens inomelöverföringsområdet. I samband med bolagiseringen av statensvattenfallsverk () övertog Svenska kraftnätförvaltningen och driften av storkraftnätet. övertogspåbörjade förhandlingar avseende installation av s.k. optokablari storkraftnätet. Optokablar är en typ av kablar, därtelekommunikation sker med ljus i glasfibrer, i stället för somtraditionellt är med elektricitet i metalliska ledare. En fördelmed optokablar är att de har en mångdubbelt störreöverföringsförmåga.Svenska kraftnäts styrelse har, med reservation förregeringens ställningstagande, godkänt ett avtal med bolagetTele 2. Avtalet innebär att installeraroptokablar på storkraftnätet och mot årliga avgifter överlåterrätten att utnyttja teletransmissionskapaciteten till Tele 2.Genom installation av optokabelnät kan, enligtnäringsministern, storkraftnätet utnyttjas på ett affärsmässigtoch samhällsekonomiskt riktigt sätt. Risken för inslag avkonkurrensbegränsning bedöms som liten. Den investeringsplan förSvenska kraftnät som regeringen föreslog i budgetpropositionen(prop. 1991/92:100 bil. 13) -- och som utskottet hartillstyrkt (bet. 1991/92:NU25) -- omfattade inte de nu aktuellainvesteringarna på 200 milj.kr. som förutsätts ske enligtavtalet med 2. godkännande bör därför enligtregeringen inhämtas.Utskottet tillstyrker förslaget. beträffande utredningar m.m.att med bifall till proposition 1991/92:125bilaga10 punkt 1 och med avslag på motionerna 1991/92:N35 och1991/92:N36 till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /92 under tolfte huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på ,res. 1 (s)2. beträffande infriande av pensionsgaranti för FFV ABatt med bifall till proposition 1991/92:125bilaga10 punkt 2 och proposition 1991/92:150 bilaga I:10dels till Infriande av pensionsgaranti för påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /92under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på600000000kr.,dels upphäver det tidigare under (prop.1991/92:100 bil. 13, bet. NU17, rskr. 156) fattade beslutet omanslag till samma ändamål för /93,3. beträffande europeiskt rymdsamarbete m.m.att med bifall till proposition 1991/92:125bilaga10 punkt 3 bemyndigar regeringen att under budgetåret1991/92 ikläda staten nya förpliktelser för betalningar underkommande budgetår inom europeiskt rymdsamarbete om högst400000000 kr., varigenom det sammanlagda bemyndigandet förregeringen beträffande nya förpliktelser inom europeisktrymdsamarbete kommer att uppgå till högst ,4. beträffande riksmätplatseratt med bifall till proposition 1991/92:125 bilaga10 punkt 4 antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1989:164) om kontroll genom tekniskprovning och om mätning,5. beträffande garantifonden vid Svenskaskeppshypotekskassanatt med bifall till proposition 1991/92:125bilaga10 punkt 5dels antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1980:1097) om Svenskaskeppshypotekskassan,dels bemyndigar regeringen att låta riksgäldskontoretutfärda en garantiförbindelse på . att ingå iSvenska garantifond,6. beträffande upphörande av nämnden förfartygsfinansieringatt med anledning av proposition 1991/92:125bilaga10 punkt 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. beträffande avveckling av Bruksinvest ABatt med anledning av proposition 1991/92:125bilaga10 punkt 7 och med avslag på motion 1991/92:N241 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 2 (s)8. beträffande installation av s.k. optokablar istorkraftnätetatt med bifall till proposition 1991/92:125bilaga10 punkt 8 godkänner en total ram för investeringar ioptokablar om högst , i nuvarande penningvärde,i enlighet med vad som anges ipropositionen.Stockholm den 12 maj 1992På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), (), (), Axel (), (fp),(), (), Bo Finnkvist (s),(), (nyd), (), (), (), () ochCarl ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Utredningar m.m. (mom.1), Axel , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.4 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "1991/92:N36 (v)avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottets principiella inställning till det statliga ägandetsammanfaller med vad som kommer till uttryck i motionerna1991/92:N35 (s) och 1991/92:N36 (v). Staten bör sålunda ävenfortsättningsvis ha en viktig roll som ägare av företag inomsåväl basindustrierna som andra branscher. Det är enligtutskottets mening angeläget att de privata makthavare som utövarett dominerande inflytande över svenskt näringsliv får enmotvikt. Det kan också vara motiverat av andra skäl med ettstatligt ägande av företag i vissa speciella branscher.Utskottet avvisar dock inte kategoriskt alla förändringar i detstatliga ägandet -- i enskilda fall kan sådana förändringar varamotiverade.Mot bakgrund av utskottets inställning till det statligaägandet avstyrks förslaget i propositionen om ökat anslag.Motionerna 1991/92:N35 (s) och 1991/92:N36 (v) blir därmedhelt tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande utredningar m.m.att med bifall till motionerna 1991/92:N35 och1991/92:N36 avslår proposition 1991/92:125 bilaga 10 punkt 1.2. Avveckling av (mom.7), Axel , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.7 sombörjar med "Genom att" och slutar med "avstyrks därmed" bort haföljande lydelse:Det är ytterst angeläget att de medel som har satts in iBruksinvest AB kommer till sådan användning att ökadsysselsättning skapas på de berörda bruksorterna, särskilt motbakgrund av dagens arbetsmarknadsläge. För att se till att enökad sysselsättning verkligen kommer till stånd bör det, somanförs i motion 1991/92:N241 (s), ställas vissa krav vad avsersammansättningen av styrelserna för de fyra företagen.Detta är särskilt angeläget i de fall -- t.ex. beträffandeUddeholm -- där det förekommer ett utländskt ägande.Även då måste garantier skapas för att de medel som var avseddaatt bidra till en ökad sysselsättning i den aktuella regionenverkligen utnyttjas för detta ändamål. Ett sätt att åstadkommadet är att tillse att majoriteten av styrelsen, inkl.ordföranden, har en regional förankring. Såsom föreslås imotionen bör de fackliga organisationerna utse halva styrelsenoch ordföranden utses gemensamt av ägaren och de fackligaorganisationerna. Vid oenighet om ordförandeposten bör detöverlåtas på regeringen att utse ordförande.Riksdagen bör anmoda regeringen att dra försorg om att härangivna krav blir tillgodosedda. Därmed tillstyrker utskottetmotion /92:N241 (s).dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande avveckling av Bruksinvest ABatt med anledning av proposition 1991/92:125bilaga10 punkt 7 och med bifall till motion 1991/92:N241 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:I allt väsentligt instämmer jag i de synpunkter somföreträdare för Socialdemokraterna för fram i de bådareservationerna till detta betänkande.