bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Utredaren förväntas komma med förslag senast den 1mars 1993.Som redovisats i det föregående ankommer det på att i enlighet med bestämmelserna i en särskildförordning utbetala statsbidrag till kommunerna under budgetåret1992/93 för kostnader för ett tredje utbildningsår igymnasieskolan eller komvux, följa upp och till regeringenredovisa vad bidraget lett till i fråga om utbildningarnasinnehåll, antal platser, fördelning på kommuner m.m. För deenskilda kommunerna, gymnasie- och komvuxenheterna kan det varaförvirrande vid planering och redovisning av utbildningarna attarbeta med två parallella resurssystem för i stort sett sammaändamål. Det är utbildningsutskottets bestämda uppfattning attmedel för utbildningsinsatser inom det kommunala offentligaskolväsendet skall kanaliseras genom och integenom finner den i propositionen föreslagnautbildningsvolymen för gymnasieskolan och komvux väl avvägd medhänsyn till den korta tid som står till förfogande för planeringoch genomförande av utbildningarna i gymnasieskolan och komvux.Utbildningsutskottet, som vill fästa finansutskottetsuppmärksamhet på vad utskottet anfört om anvisningen undertionde huvudtiteln av de medel som av regeringen föreslås förutbildningsinsatser inom det kommunala offentliga skolväsendet,föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag ombidrag till den kommunala vuxenutbildningen ochgymnasieskolan (avsnitt 2.2.4). Därjämte bör finansutskottetavstyrka motion 1992/93:Fi37 yrkande 16.I motion 1992/93:Fi35 (s) yrkande 17 begärs förslag till ettprogram för utbildning och kompetensutveckling i arbetet.Långsiktigt bör ytterligare en årskull, dvs. ca 100000personer, delta i olika typer av utbildningar. Motionärernaframhåller bl.a. att vid en internationell jämförelse har storadelar av den svenska arbetskraften en lägre utbildningsnivå änden som uppnåtts i några av viktigaste konkurrentländerpå världsmarknaden. Regeringen bör senast i samband medbudgetpropositionen 1993 lägga fram förslag om ett program förutbildning och kompetensutveckling. I motion 1992/93:Fi40 (s)föreslås att särskilda insatser bör göras för kvinnorssysselsättning och utbildning i . Motionärerna framhålleratt utbildning är en viktig grund för att förbättra kvinnorsutvecklingsmöjligheter och bidrar till att stärka kvinnorsställning på arbetsmarknaden. Tillsammans med AMU spelar komvuxen viktig roll när det gäller omskolning. Inom komvux ärkvinnorna i majoritet bland kursdeltagarna, framhållermotionärerna. I motion 1992/93:Fi79 (v) yrkande 11 framhållslikaså vikten av utbildningsinsatser i kompetenshöjande syfteför kvinnor i län.Utbildningsutskottet vill med anledning av motionsyrkandenaanföra följande.När det gäller förslaget i motion 1992/93:Fi35 att långsiktigtplanera för att ytterligare en årskull, dvs. ca 100000personer, skall kunna delta i utbildning vill utskottet erinraom beslut (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. 356)om en reformerad gymnasieskola med treårig utbildning på programför alla elever. Gymnasieskolans reformering skulle inledasfr.o.m. /93 och vara genomförd /96. Medhänsyn till det statsfinansiella läget beslutade dock riksdagenunder föregående (prop. 1991/92:100 bil. 9, bet. UbU10,rskr. 190) att senarelägga den statliga delen avgymnasiereformens finansiering. Utskottet utgick dock från attdet skulle bli möjligt att /94 påbörja denstatliga delen av finansieringen av gymnasieskolans reformering.Med hänsyn till den normala fördelningen av utbildningsplatsermellan tvååriga och treåriga linjer i gymnasieskolan innebärriksdagens beslut om en reformerad gymnasieskola att ytterligareca en halv årskull, dvs. drygt 50000 elever, kommer att få etttredje utbildningsår i gymnasieskolan när reformen är fulltgenomförd i slutet av 1990-talet.Utbildningsutskottet vill vidare erinra om sin redovisning avden planerade dimensioneringen av den grundläggandehögskoleutbildningen i sitt betänkande 1991/92:UbU14. Utskottetkonstaterade i likhet med vad utbildningsministern beräknade ibudgetpropositionen 1992 att det sammanlagda antaletårsstudieplatser inom såväl utbildningslinjer som friståendekurser kommer att ha ökat med ca 22000 i slutet av nästatreårsperiod (utgången av /96) till följd avredan beslutade resp. föreslagna utbyggnader av antaletnybörjarplatser avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93.Regeringen har aviserat sin avsikt att återkomma till frågan omden fortsatta dimensioneringen av högskolan under återstoden av1990-talet i samband med budgetförslaget för nästa treårsperiod.Utbildningsutskottet finner således att den i motion1992/93:Fi35 angivna målsättningen att ytterligare en årskullskall få möjlighet till utbildning i olika former till en stordel kommer att uppfyllas genom en fortsatt utbyggnad avgymnasieskolan och högskolan under 1990-talet.Utbildningsutskottet delar motionärernas uppfattning attförutsättningarna för en allsidig kompetensutveckling iarbetslivet måste förbättras och att därvid industrins behov börprioriteras.När det gäller förslagen i motionerna 1992/93:Fi40 och1992/93:Fi71 om särskilda utbildningsinsatser för kvinnorna iSkåne resp. hänvisar utbildningsutskottet tillaktuell statistik över arbetssökande utan arbete. Uppgifter frånoktober 1992 visar att av antalet nyanmäldaarbetssökande utan arbete utgörs av kvinnor i riket som helhet,medan motsvarande andelar är 46 och i län och i . I gruppen kvarståendearbetssökande utan arbete är kvinnornas andel i riket . Idenna grupp är andelen för län och resp. och för . Någon påtagligskillnad när det gäller arbetssökande kvinnor utan arbete mellande i motionerna aktualiserade länen och riket som helhetföreligger således inte. är inte berett atti nu förvarande sammanhang föreslå finansutskottet atttillstyrka ett särskilt uttalande av i enlighet medmotionerna utan utgår från att regeringen som ett viktigt led iarbetsmarknadspolitiken uppmärksammar kvinnornas situation påarbetsmarknaden.Med hänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottetatt finansutskottet avstyrker motionerna 1992/93:Fi35 yrkande17, 1992/93:Fi40 och 1992/93:Fi71 yrkande 11.Enligt motion 1992/93:Fi36 (nyd) yrkande 9 bör ett moderntlärlingssystem införas med löner som står i rimligproportion till vad lärlingarna kan tillföra produktionen.Riksdagens beslut (prop. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr. 311)om vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. innebär bl.a.att en ny utbildning för lärlingar införs i gymnasieskolan inomramen för individuella program. Den nya lärlingsutbildningenskall vara en kombination av sådan yrkesutbildning som sker iett företags regi, inom ramen för ett anställningsförhållande,och studier av vissa ämnen i gymnasieskolan.Lärlingsutbildningen får härigenom ett delat huvudmannaskap.Företagen skall vara huvudman för den företagsförlagda delen avlärlingsutbildningen och ansvara för genomförandet av den.Lärlingarnas anställningsförhållanden de är iföretagen är en fråga för parterna på arbetsmarknaden att kommaöverens om. Skolans del i utbildningen för lärlingar skallutgöras av ett s.k. utbildningspaket med de kärnämnen somstuderas i gymnasieskolan. För dessa allmänna ämnen är kommunenhuvudman (jfr 1kap. 4§ gymnasieförordningen).Den nya lärlingsutbildningen ger möjligheter att utforma enviss yrkesutbildning på ett flexibelt sätt och anpassa den tillsåväl den enskilda lärlingen som företaget och till lokalaförutsättningar. Mot denna bakgrund finner utskottet attmotionsyrkandet i stort är tillgodosett, varför finansutskottetbör avstyrka motion 1992/93:Fi36 yrkande 9.I samma motion yrkande 19 hemställs att beslutar attbidragen till hemspråksundervisningen skall upphöra,helst fr.o.m. den 1 januari 1993.Utbildningsutskottet vill erinra om att bl.a. sektorsbidragettill driften av det kommunala offentliga skolväsendet, i vilketmedel för hemspråksundervisningen och undervisningen i svenskasom andraspråk beräknas, kommer att avvecklas från den 1 januari1993. Från samma tidpunkt kommer att införas ett nytt generelltstatsbidrag till kommuner, kallat statligt utjämningsbidrag (jfrprop. 1991/92:150 del 1 och 1991/92:100, bet. FiU:30, rskr.350). Det ankommer således på kommunerna själva att avgöra hurdet statliga bidraget till verksamhet skall nyttjas.Utbildningsutskottet har under föregående behandlatflera yrkanden om slopandet av medel för hemspråksundervisningen(jfr bet. 1991/92:UbU10 och 1991/92:UbU19) och senast i sittyttrande till finansutskottet beträffandekompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. 1:6,1991/92:UbU4y). har avstyrkt ifrågavarandeyrkanden och bl.a. framhållit att det är en tillgång för vårtland om många av landets invånare har en naturlig tvåspråkighet.Med samma motivering föreslår utbildningsutskottet attfinansutskottet avstyrker motion 1992/93:Fi36 yrkande 19.I motion 1992/93:Fi71 (v) framförs förslag tillförbättringar av lokaler vid ochförbättringar av den fysiska miljön i gymnasier och grundskolori . Medelsbehovet för dessa ändamål beräknas till180 mkr resp. 120 mkr.När det gäller lokalförsörjningen inom högskolan harutbildningsutskottet i sitt betänkande 1991/92:UbU16 medanledning av regeringens förslag i budgetpropositionen redovisatkostnadsramar uppförda för pågående och beslutade byggnadsobjektinom verksamhetsområde. I gällandeinvesteringsplan finns uppförda projekt om sammanlagt ca2158000000 kr. Varken i UHÄ:s och Byggnadsstyrelsensgemensamma lokalförsörjningsplan (UHÄ:s anslagsframställning /93, bilaga 3) eller i Högskolans i Luleåanslagsframställning för /94 finns det i motionenaktualiserade byggnadsprojektet vid upptaget.Beträffande statsbidrag till miljöförbättringar i skolanhänvisar utbildningsutskottet till beslut (prop.1991/92:10, bet. UbU6, rskr. 26) som bl.a. innebar att tvåårsbelopp av det av tidigare beslutadestimulansbidraget till förbättringar av den fysiska miljön iskolorna (bet. 1989/90:UbU9, rskr. 58) skulle tidigareläggas,och att ytterligare skulle anvisas under åttondehuvudtiteln på tilläggsbudget I till statsbudgeten /92. Den beslutade tidigareläggningen avmedelsanvisningen var en åtgärd i syfte att snabbt förbättrasituationen på arbetsmarknaden.Utbildningsutskottet är inte berett att i detta sammanhangställa sig bakom de i motion 1992/93:Fi71 framförda förslagentill förbättringar av lokalbeståndet vid samti gymnasieskolor och grundskolor i , varförfinansutskottet bör avstyrka motion 1992/93:Fi71 yrkandena 9 och10.Stockholm den 24 november 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(nyd), (), (), JanBjörkman (s) och Skånberg (kds).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. , , ,, , och (allas) anser att den del av utskottets yttrande sombörjar med "När det gäller" och slutar med "och 1992/93:Fi71yrkande 11" bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet konstaterar att en hårdnandeinternationell konkurrens ställer ökade krav på kompetens inomstora delar av arbetslivet. Förändringar i teknik ocharbetsorganisation medför krav på såväl kunskaper som förmågaatt tillägna sig kunskaper. En internationell jämförelse i vadgäller utbildning och kompetens visar att den svenskaarbetskraften har en utbildningsnivå som inte når upp till densom gäller i några av våra viktigaste konkurrentländer (jfrLångtidsutredningen, SOU 1992:19). Trots att utbildningsnivån påarbetskraften ökat påtagligt saknarfortfarande av arbetskraften utbildning utöver folk-eller grundskola. Det är således närmare 800000 svenskar iyrkesverksam ålder som har kortare utbildning än . Vid eninternationell jämförelse ligger ganska långt framme närdet gäller allmän vuxenutbildning. finns dock enalltför låg andel av befolkningen i högre utbildning.Personalutbildningen i näringslivet är likaså eftersatt.Mot denna bakgrund ställer sig utbildningsutskottet bakomförslaget i motion 1992/93:Fi35 att ytterligare enårskull, dvs. ca 100000 personer, bör delta i olika former avutbildning inom högskola, yrkesutbildning, omskolning, allmänvuxenutbildning och framför allt kompetensutveckling iarbetslivet. Det är viktigt att nu börja planera och inriktaresurserna mot ett sådant mål. Regeringen bör senast i sambandmed budgetpropositionen 1993 lägga fram förslag till ettprogram för utbildning och kompetensutveckling. I ett sådantprogram är det angeläget att kvinnornas utbildningssituation ochkompetensutveckling särskilt uppmärksammas såväl regionalt som iriket som helhet.Med hänvisning till det anförda bör finansutskottet hemställaatt med anledning av proposition 1992/93:50,motionerna 1992/93:Fi40 och 1992/93:Fi71 yrkande 11 bifallermotion 1992/93:Fi35 yrkande 17.2. (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Som redovisats" och slutar med "genom AMS" bort ha följandelydelse:Utbildningsutskottet har inget att erinra mot att AMS beviljasföreslagna medel för att inom ramen för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder upphandla utbildningar i gymnasieskolan och komvux förarbetslösa ungdomar och vuxna.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"vill" och slutar med "yrkande 19" bort haföljande lydelse:Utbildningsutskottet anser i likhet med vad som anförs imotion 1992/93:Fi36 yrkande 19 att den statliga och kommunalaersättningen till hemspråksundervisningen om möjligt böravbrytas /93. En sådan åtgärd kommer attförstärka såväl statskassan som kommunernas finanser. uppfattning innebär detta inget hinder föratt invandrarna själva genom t.ex. föreningsverksamhet skallkunna underhålla sina hemspråk och sin kulturbakgrund. Menutbildning i ca 85 hemspråk skall inte ske på det allmännasbekostnad.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet tillstyrkermotion 1992/93:Fi36 yrkande 19 beträffande bidragen tillhemspråksundervisningen.Särskilt yttrandeLena , , , , , och (allas) anför:I den överenskommelse mellan företrädare förregeringspartierna och Socialdemokraterna som träffades den 20september ingick att de tillkommande 2000 platserna inomhögskolan om möjligt kommer att förläggas till mindre ochmedelstora högskolor. Denna överenskommelse utgör grunden förden nu aktuella propositionen.Regeringen har dock ännu den dag då detta yttrande justeras,, inte lagt fram något förslag om fördelningen avdessa extraplatser, trots att proposition utlovats . Därigenom försvåras avsevärt högskolornas möjligheteratt starta nya utbildningar vid årets början med den kortaplaneringstid de får. Vi anser detta är mycket allvarligt.Än mer anmärkningsvärt är regeringens agerande vad gällerhöstens 4000 extra platser och de kvalitetsförstärkningar sompropositionen också skall behandla. Regeringen beslutade omdessa extra utbildningsplatser kombinerade med olikakvalitetspåslag till högskolan . Riksdagsbeslut omdetta har ännu inte kunnat fattas trots att dessa förändringarredan är genomförda.Utbildningsutskottets majoritet avvisade vid sitt sammanträdeden det socialdemokratiska förslaget tillutskottsinitiativ om fler utbildningsplatser. Regeringen harännu inte formulerat sitt augustibeslut i proposition tillriksdagen.Regeringens hantering av högskolefrågorna denna höst äruppseendeväckande nonchalant mot . Dessutom skaparoredan i beslutsordningen stora svårigheter för högskolorna ochför dem som hoppas få genomföra studier på högskolan genom denytillkomna platserna.Riksdagens beslut (prop. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr. 311)om vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor under våren 1992innebar bl.a. införandet av en ny utbildning för lärlingar igymnasieskolan. Vi anser att kommunen skall vara huvudman förden gymnasiala lärlingsutbildningen och hänvisar i övrigt tillreservation 1 i utbildningsutskottets betänkande.När det gäller statsbidrag till miljöförbättringar i skolanvill vi hänvisa till vår reservation i utbildningsutskottetsbetänkande /92:UbU12, i vilken vi avvisade regeringensförslag att avskaffa stimulansbidraget till förbättringar av denfysiska miljön i skolorna från /93.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Thommy () anför:Vänsterpartiet anser i likhet med utbildningsutskottet attregeringens förslag till en utökning av antalet platser ifolkhögskolor samt i gymnasieskolan och komvux är angeläget menatt insatserna borde ha kommit tidigare för att geutbildningsmöjligheter till arbetslösa ungdomar och vuxna. Denföreslagna utbildningsvolymen i förevarande proposition är dockotillräcklig. bör därför besluta om ytterligare15000 utbildningsplatser, vilka kan fördelas efter depraktiska möjligheter som finns i folkhögskolorna,gymnasieskolan och komvux. Ytterligare medel bör anvisasför utbildning i gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen.Finansutskottet bör hemställa att med anledning avproposition 1992/93:50 och med bifall till motion 1992/93:Fi37yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen.När det gäller förslaget om ett program för utbildning ochkompetensutveckling instämmer i vad somanförts i den av Socialdemokraterna avlämnade avvikandemeningen.I syfte att förbättra den fysiska skolmiljön i gymnasieskoloroch grundskolor i och tillgodose vissalokalbehov vid och ge nyaarbetstillfällen för arbetslösa byggnadsarbetare börfinansutskottet tillstyrka motion 1992/93:Fi71 yrkandena 9 och10.Trafikutskottets yttrande1992/93:TU2yBilaga 12Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominTill finansutskottetFinansutskottet beslöt att beredatrafikutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1992/93:50 om åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin jämte de motioner som kan kommaatt väckas med anledning av denna, såvitt propositionen ochmotionerna berör trafikutskottets beredningsområde.PropositionenTrafikutskottet behandlar i detta yttrande följande yrkanden ipropositionen:att godkänner vad i propositionen förordats ombesparingar inom Kommmunikationsdepartementets område på 300miljoner kronor (yrkande 8),att till Underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1992/93 under sjätte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå (bilaga 4).Motionsyrkanden som har samband med trafikutskottetsberedningsområdeTrafikutskottet behandlar i detta yttrande följandemotionsyrkanden.1992/93:Fi35 av m.fl. (s) vari yrkas11. att hos regeringen begär att en plan utarbetasför den långsiktiga utbyggnaden av infrastrukturen i enlighetmed vad som anförts i motionen,12. att hos regeringen begär att eninfrastrukturkommission tillsätts i enlighet med vad somanförts i motionen,13. att hos regeringen begär att Luftfartsverketoch får i uppdrag att bilda ett gemensamt bolag meduppgift att projektera, låta bygga och driva järnvägen mellanStockholm och ,14. att hos regeringen begär att en snabbutredninggörs om införande av en banlag i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att hos regeringen begär förslag till åtgärderför att uppnå tidigareläggning av investeringar i infrastrukturi enlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:Fi36 av m.fl. (nyd) vari yrkas12. att beslutar att förslaget på 1,5 miljarderkronor för reparationer och underhåll av länsvägar i framförallt skogslänen endast får användas produktivt, dvs. attförbättra vägarna för den tunga kommersiella trafiken.1992/93:Fi37 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till på tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för /93 anvisar tre miljarderkronor utöver regeringens förslag enligt vad i motionen anförts,3. att till på tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för /93 anvisar två miljarderkronor utöver regeringens förslag enligt vad i motionen anförts,4. att till på tilläggsbudgetentill statsbudgeten för /93 anvisar 50 miljonerkronor utöver regeringens förslag enligt vad i motionen anförts,5. att till på tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för /93 anvisar 750 miljoner kronorutöver regeringens förslag enligt vad i motionen anförts.1992/93:Fi54 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fördelningen av anvisade medel för underhållsåtgärder försysselsättning och tilläxt.Trafikutskottets ställningstagande1. BesparingarI propositionen framhålls att inomKommunikationsdepartementets område skall utgifterna minska med300 . Besparingen kommer i huvudsak att tas ut iform av produktivitetskrav.Trafikutskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört om besparingar inom område.Riksdagen bör sålunda godkänna vad regeringen förordat i dennafråga.2. Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtI propositionen framhålls att det finns ett stort behov av attvidta underhållsåtgärder på det statliga vägnätet. Insatsernabeträffande drift- och underhållsåtgärder står inte iproportion till de investeringar som har gjorts i det svenskavägnätet . Av framtida satsningar i vägarbör därför enligt propositionen en ökad andel inriktas påunderhållsåtgärder.Regeringen anser att i syfte att skapa ökad sysselsättningoch tillväxt bör anvisas på anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Medlen skallanvändas för underhållsåtgärder samt investeringar i objekt pålänsvägar i de s.k. traditionella skogslänen och därmedjämställda områden. Med skogslänen avses ,, , , ,och . Med skogslänen jämställda områdenavses och kommuner i län samtDalsEd, och kommuner i län.De anvisade medlen bör enligt propositionen ställas tillVägverkets disposition. Vid verkets fördelning av medlen påregioner och enskilda objekt skall stor hänsyn tas tillarbetslöshetssituationen regionalt och lokalt. Åtgärderna skalldärför kunna sättas i gång snabbt och varasysselsättningsintensiva. Vidare bör hänsyn tas till vilkaeffekter åtgärderna ger för att tillgodose näringslivets behovav förbättrade transporter.I motion Fi54 (c) framhålls att i region öst ärKronobergs län det län som har den högsta andelen grusvägar ochatt detta län utan tvekan är ett verkligt skogslän. Motionärenanser därför att även östra region bör kunna få delav de anvisade medlen.I motion Fi36 (nyd) yrkas att beslutar att de 1,5miljarder kronor som regeringen föreslår skall anvisas förreparationer och underhåll av länsvägar i framför alltskogslänen endast skall få användas produktivt, dvs. till attförbättra vägarna för den tunga kommersiella trafiken.Trafikutskottet anser för sin del att det är angeläget medsatsningar på infrastrukturen för att skapa sysselsättning ochtillväxt. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag attanvisa för underhållsåtgärder ochinvesteringar på länsvägarna. Medlen bör användas i de områdenav landet som föreslås i propositionen.Utskottet vill, med anledning av yrkandet i motion Fi54 (c),erinra om att då fattade beslut om det nyaanslaget Investeringar i trafikens infrastruktur framhölls attdet var angeläget att bl.a. sydöstra skulle tillföras enstörre andel av ordinarie anslag. Regeringen har beaktat dettadå direktiven för verkens investeringsplanering fastställts.Med hänsyn till att det nya anslaget bl.a. skall syfta tillatt motverka arbetslösheten i utsatta delar av landet kanutskottet inte ställa sig bakom yrkandet i motion Fi36 (nyd) attmedlen endast skall få användas till förbättringar av vägarnaför den tunga kommersiella trafiken. Som framhålls ipropositionen skall vid sina beslut om användning avanslaget dock ta hänsyn till näringslivets behov av förbättradetransporter.Av det anförda följer att trafikutskottet tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker de bådamotionerna.3. Övriga yrkanden om nya anslagI motion Fi37 (v) yrkas att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 anvisar 3miljarder kronortill (yrkande 2), 2miljarder kronor till (yrkande 3), till (yrkande 4)och till (yrkande 5).De järnvägslinjer som enligt motionen bör få tillgång tillde extra medlen är bl.a. västra stambanan, ,, ostkustbanan, norra stambanan, godsstråket genomBergslagen, projekt enligt storstadsförhandlingarna samtlänsjärnvägar.