bet · GF01JoU18 · 1992-05-14 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 42 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden . Bl.a. följande frågor behandlas:Miljöpolitikens inriktningEkonomiska styrmedelFöretagens miljöskyddsarbeteRegionala och kommunala myndigheters miljöskyddsverksamhetLagstiftning och administrationSamlad aktionsplan mot bullerMiljöutbildningSamtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning tillriksdagens miljöpolitiska beslut , föreslagna åtgärderpå miljöpolitikens område och pågående utredningsverksamhet.Till betänkandet har fogats 7 reservationer. 1991/92:T221 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöprövning m.m. för trafik iskärgården.1991/92:N270 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär en utredning om externamiljörevisorer enligt vad som sägs i motionen.1991/92:Jo606 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt för organisationer att överklagabeslut enligt miljöskyddslagen, naturresurslagen,naturvårdslagen, samt vattenlagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om koncessionsnämndens sammansättning.1991/92:Jo608 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försöksverksamhet med miljörevisorer iföretagen.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att förbereda nästa steg imiljöpolitiken och tillsätta en kommission för att initiera enstegvis anpassning till hållbar utveckling,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad användning av ekonomiska styrmedel,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning för att studera hurskattesystemet kan få en än mer miljöanpassad profil ochbreddning av användningen av ekonomiska styrmedel,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användningen av taxor och avgifter,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör uppmana kommunerna attarbeta med även godstransporter i sin planering,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionala miljöanalyser.1991/92:Jo618 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom försök med bubblemodellen i miljövården inom Skåneregionen.1991/92:Jo626 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bullerproblemen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att en aktionsplan mot bullerutarbetas.1991/92:Jo641 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av lagstiftning mot buller.1991/92:Jo645 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöpolitikens allmänna inriktning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utbilda företagsledningar, ledandepolitiker, journalister och lärare i miljöteknik och ekologisamt i metoder att snabbt åtgärda de största punktutsläppen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lyfta upp diskussionen om miljökrav påindustrin till EG-nivå så att inte ensidigt ställer kravpå svenska företag som försämrar deras konkurrenskraft i etteuropeiskt perspektiv.1991/92:Jo646 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillhandlingsprogram i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag om utökadefackliga befogenheter att ingripa vid missförhållanden som rörden yttre miljön i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär redovisning överförutsättningarna för den kommunala miljöskyddsverksamheten,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöinformation till konsumenterna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare direktiv tillmiljöskyddskommittén rörande miljölagstiftningen i EG,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en miljöpolitisk redovisningföre innevarande slut.1991/92:Jo647 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljörevisorer.1991/92:Jo648 av m.fl. (kds, m, fp, c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljökunskap i föräldrautbildningen,förskolan, skolan och under värnpliktstiden.1991/92:Jo649 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av större resurser ochbättre samordning i miljötillsynsarbetet.1991/92:Jo650 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärpning av miljöskyddslagen ochinförande av utsläppsgränser för vissa miljöskadliga ämnen.1991/92:Jo673 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till utvecklande av den ekologiskakompetensen i kommunerna.1991/92:Jo678 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överlåtbara utsläppsrätter.1991/92:Jo685 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om angelägenheten av att kraftfullt utvecklaolika ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.1991/92:Jo686 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av tillståndsgivningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ändring av miljöskyddsförordningens 7§,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ren produktion,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att fastställa exaktagränsvärden för miljöutsläpp,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpta påföljder vid brott motmiljöskyddslagen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöansvariga på företagen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en miljöombudsman.1991/92:Jo689 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av lagstiftningsåtgärder ochadministrativa åtgärder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en förbättrad samordning mellanmyndigheter och ett klarläggande av dessas ansvar.1991/92:Jo690 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag till enlagändring som innebär att miljöskyddslagen skall gälla ocksåför farleder i svenskt vatten,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi övrigt anförts i motionen om att åtgärder för att begränsaluftföroreningarna skall beaktas vid olika myndigheters arbete. Miljöpolitikens inriktning m.m.MotionernaEnligt partimotion Jo612 (s) yrkande 1 gäller det att skapa enlångsiktigt hållbar utveckling som kan förena framsteg för demänskliga samhällena med vad människan och naturen tål. Atträdda jordens miljö är tillsammans med kampen mot fattigdom ochkrig den största utmaningen för mänskligheten under de kommandedecennierna. bör användas till att ställa om vårtsätt att leva och arbeta. bör vara ett föregångslandinom miljöpolitiken. Uppgiften är långt större än när vibestämde oss för att rena skorstenarnas och avloppsrörensutsläpp. Detta kommer att kräva medverkan av alla, företag,enskilda, kommuner, stat och organisationer. Många av demiljöproblem som tidigt pekades ut är påväg att lösas. Ett målmedvetet politiskt arbete har tvingat framny teknik som minskat miljöskadliga utsläpp från industrier ochförbränningsanläggningar och som gjort det möjligt att ersättafarliga ämnen med andra som inte är lika skadliga mot människaoch miljö. Nästa steg i miljöpolitiken måste förberedas nu ochta fasta på att aktivt skall medverka i eninternationell utveckling som är varaktigt hållbar. Regeringenbör därför i ljuset av om miljö och utveckling ijuni 1992 och dess resultat tillsätta en kommission med uppgiftatt initiera en stegvis anpassning till hållbar utveckling iSverige. Framgångsrik miljöpolitik kräver en medvetenomställning, stegvis och systematisk, med en ekonomiskutveckling. Arbetet bör genomföras i nära samverkan medfolkrörelser, näringsliv, kommuner och myndigheter. Enligtpartimotion Jo645 (nyd) yrkande 1 bör miljöpolitikens allmännainriktning präglas av en utveckling mot bättre miljö förenad medekonomisk utveckling. De stora punktutsläppen i är medfå undantag avklarade. Marginella miljöförbättringar i Sverigebör därför ersättas av investeringar i miljön på andra sidanÖstersjön. En väsentlig del av den svenska miljöhjälpen böranslås till miljöinvesteringar i och . Även iövrigt måste det internationella samarbetet prioriteras. Ipartimotion Jo646 (v) yrkas att hos regeringen begärförslag till handlingsprogram inriktat på de nödvändigautsläppsminskningarna och med förslag till hur dessa skalluppnås. Programmet bör innehålla en redovisning avmiljöproblemen inom olika branscher och verksamheter och varahandlingsinriktat. Konsekvenserna när det gäller sysselsättningoch utveckling måste analyseras och strategier för det fortsattaarbetet utarbetas (yrkande 1). Vidare yrkas attmiljöskyddskommittén ges tilläggsdirektiv rörandemiljölagstiftningen i EG. Enligt motionärerna är det omöjligtför miljöskyddskommittén att utveckla den svenskamiljölagstiftningen utan att i sitt arbete ta upp förhållandettill EG (yrkande 11). Efter att i regeringsförklaringen haredovisat höga ambitioner när det gäller miljöpolitiken måsteregeringen avkrävas en redovisning av på vilket sätt dessaförverkligats. Regeringen bör därför i en särskild redovisningtill före avslutande återkommamed en redogörelse för vilka beslut man fattat med anledning avdeklarationen om miljöpolitik i regeringsförklaringen (yrkande12).Utskottets övervägandenVåren 1991 fastställde (prop. 1990/91:90, JoU30,rskr. 338) de övergripande målen för miljöpolitiken inför1990-talet. Enligt beslutet skall människors hälsa skyddas, denbiologiska mångfalden bevaras, natur- och kulturlandskapetskyddas och uttaget av naturresurser ske på ett sådant sätt attde kan utnyttjas långsiktigt. I beslutet betonades särskiltbetydelsen av det internationella miljöarbetet. Bl.a. framhöllsatt ett utökat internationellt samarbete är nödvändigt för attbegränsa gränsöverskridande och globala miljöproblem. Vidarekonstaterades att ett bra underlag för det förebyggande arbetetkräver förbättrad kunskapsuppbyggnad och uppföljning avmiljötillståndet. Ett ökat sektorsansvar och en ökaddecentralisering skall ge en bredare förankring av miljöarbetet.Riktlinjerna för det fortsatta arbetet omfattarsammanfattningsvis följande huvudpunkter:Uttunningen av ozonskiktet skall hejdas. Avvecklingsplanen förCFC-föreningar fullföljs och utvidgas.Samlad strategi för minskad klimatpåverkan (energi, avfall,trafik).Gränsöverskridande luftföroreningar skall begränsas tillnivåer som naturen tål.När det gäller miljön i tätorterna skall riskerna förmänniskors hälsa undanröjas.Naturligt förekommande arter i havs- och vattenområden skallkunna bevaras i livskraftiga balanserade populationer.Förnybara resurser skall utnyttjas inom ramen för ekosystemensproduktionsförmåga. Den biologiska mångfalden och den genetiskavariationen skall säkerställas.I regeringsförklaringen konstaterades att alla harrätt att få leva i en god miljö. Miljöpolitiken måste utgå ifrånvad naturen långsiktigt tål. Den ekonomiska och tekniskautvecklingen skapar unikt goda möjligheter för omställningentill mindre resurskrävande och miljöbelastande produktions-,energi- och transportsystem. Vidare uttalades att tydligamiljömål och bestämda miljökrav skall ställas. Effektivastyrmedel skall användas och miljölagstiftningen skall skärpasoch sammanföras till en miljöbalk. Inriktningen skall vara attavfall kan återföras till naturens kretslopp, återvinnas elleråteranvändas. Miljövänlig energi från biobränslen, solenergi ochvindkraft skall utvecklas och stimuleras. De globala hotet frånökande utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser måste mötasgenom internationell samverkan, och FN:s roll imiljövårdsarbetet måste stärkas. Regeringen har för avsikt attta initiativ till en bred diskussion om internationellamiljöregler för handeln. skall spela en pådrivande rolli det europeiska miljövårdsarbetet.Utskottet gör för sin del den bedömningen att det föreliggeren betydande politisk enighet om miljöproblemens omfattning ochkaraktär. Miljöarbetet måste ges en bredare förankring genomökat personligt ansvar, ökade insatser från företag och kommunersamt medverkan av myndigheter inom alla samhällssektorer.Härigenom möjliggörs en medveten omställning i miljövänlig ochresurssnål riktning av olika delar av samhället. Målen för densvenska miljöpolitiken är också giltiga för agerande idet internationella miljösamarbetet. De globala miljöproblemenhar förstärkts, och en begränsning av dessa förutsätter ettutökat internationellt samarbete. har traditionelltspelat en pådrivande roll i det internationella miljösamarbetet,och utskottet utgår ifrån att så även blir fallet ifortsättningen. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attriksdagen för /93 avsatt totalt en miljard kronortill bilateralt samarbete med . En stordel av anvisade medel avser miljörelaterat samarbete (prop.1991/92:100 bilaga 4, UU16, rskr. Vidare har riksdagenanvisat särskilda medel för bilateralt miljösamarbete (prop.1991/92:100 bilaga 15, JoU13, rskr. De tankegångar ommiljöpolitikens allmänna inriktning och vikten av att förberedaoch initiera en stegvis anpassning till en hållbar utvecklingsom förs fram i motionerna Jo612 yrkande 1 och Jo645 yrkande 1står enligt utskottets mening i god överensstämmelse med såvälde av uppsatta miljömålen som regeringens intentioneri det fortsatta miljöarbetet. När det gäller miljöinvesteringari hänvisar jordbruksutskottet till nyssnämndabetänkande av utrikesutskottet. Där framhålls bl.a. behovet avsnara åtgärder för att förbättra miljön (s. 14--15). Utskottetkonstaterar härmed att syftet med motionerna får ansestillgodosett utan något särskilt uttalande från sida.Utskottet avstyrker därmed motionerna Jo612 yrkande 1 och Jo645yrkande 1.Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte anledningatt tillmötesgå de krav på utarbetandet av ett handlingsprogramför det fortsatta miljöarbetet som förs fram i motion Jo646yrkande 1. Motionen avstyrks således i berörd del.I enlighet med miljöpolitiska beslut harmiljöskyddskommittén befriats från uppdraget att kartläggaSveriges internationella åtaganden i förhållande till vårnuvarande miljölagstiftning (se dir. 1991:54). Detta arbeteskall utföras inom . hardock även fortsättningsvis att i sitt arbete beakta resultatetav denna kartläggning. Därmed avstyrker utskottet motion Jo646yrkande 11.En av regeringens viktigaste uppgifter är att verka för enlångsiktig och hållbar utveckling till ett samhälle medsäkerställd hälsosam miljö, livskraftiga ekosystem och biologiskmångfald. Miljömål och åtgärdsprogram måste ständigt utvärderasoch förnyas. Enligt det miljöpolitiska beslutet skallriksdagen därför få en redovisning övermiljösituationen inom aktuella områden samt förslag tillåtgärder med anledning därav. Den senaste redovisningen lämnadesi budgetpropositionen för /93 (prop. 1991/92:100 bilaga15). Även kompletteringspropositionen innehåller en redovisningav bl.a. regeringens strategi på vissa områden av miljöpolitiken(prop. 1991/92:150 bilaga I:12). Enligt utskottets bedömning ärsyftet med motion Jo646 yrkande 12 med det anförda i alltväsentligt tillgodosett. Yrkandet påkallar således ingenytterligare åtgärd.Ekonomiska styrmedel m.m.MotionernaI motion Jo612 (s) yrkande 14 framhålls behovet av ökadanvändning av ekonomiska styrmedel. Miljöavgifter och skatterhar införts eller finns på ett flertal olikaområden. Arbetet med att utveckla metodiken hölls samman inommiljöavgiftsutredningen. Några nya studier för att kartläggaprinciperna behöver enligt motionärerna inte göras. Nya avgifteroch skatter kan införas när så bedöms lämpligt. Enligtmotionärerna bör skattesystemet medverka till en långsiktigthållbar utveckling. Endast en översiktlig studie avskattereformens miljöeffekter har gjorts. Ensystematisk genomgång behöver därför göras för att uppmärksammaskatter m.m. som alldeles uppenbart motverkar hushållning mednaturresurser och god miljö, t.ex. förmånsbeskattningen avbilar. 1991 uttalades att tekniken förhur överlåtelsebara utsläppsrättigheter skall kunna införas börstuderas. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag attstudera hur användningen av ekonomiska styrmedel kan breddassamt hur utformningen av skattesystemet kan få en än mermiljöanpassad profil (yrkande 15). Systemet med tillsyns- ochkontrollavgifter bör också ses över. Enligt yrkande 16 börkommunala taxor i ökad utsträckning användas i styrande syfte.Riksdagen har i samband med behandlingen av miljöpropositionenbeslutat att kommunerna får differentiera avfallstaxorna för attstimulera till källsortering av avfall. Tillämpningen av dennamöjlighet bör breddas till fler områden, t.ex. inomavloppshanteringen. Även i motion Jo685 (fp) framhålls detangelägna i att utveckla olika ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Enligt motionärerna måste engrundläggande princip vara att storleken av miljökonsekvensernaensam avgör storleken av skatten eller avgiften.I motion Jo618 (m) konstateras att den s.k. bubblemodellen påmånga håll framgångsrikt använts i miljövården. Enligtmotionären är det angeläget att pröva modellen även i ,och bör lämpa sig väl för en försöksverksamhet.Även i motion Jo678 (fp) framhålls fördelarna med överlåtbarautsläppsrätter. Enligt motionärerna ger detta starka incitamenttill kostnadseffektiv rening och till teknisk utveckling.Metoden är lämplig när det gäller bl.a. utsläpp från många småkällor, och den låter sig väl kombineras medmiljökvalitetsnormer samt marknadsekonomiska styrmedel i form avutsläppskvoter i bubblor.Utskottets övervägandenEnligt miljöpolitiska beslut är en uppgiftför miljöpolitiken att se till att kostnader i form avmiljöeffekter beaktas när företagen och hushållen väljer mellanolika handlingsalternativ. Detta kan i princip göras genomekonomiska styrmedel i form av miljöskatter, miljöavgifter ellermiljösubventioner. Enligt den internationellt accepteradeprincipen om att förorenaren skall betala konstaterades attmiljöskatter eller miljöavgifter bör användas i störreutsträckning än miljösubventioner. Vidare framhölls attekonomiska styrmedel bör komma till ökad användning.I bilaga till finansplanen för /93 (prop.1991/92:100 bilaga 1.5, FiU20) redovisar regeringen vissagrundläggande principer för användningen av ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken. En preciserad strategi för användningen avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken har presenterats iregeringens förslag till slutlig reglering av statsbudgeten m.m.för /93. Regeringen har dessutom för avsikt attsenare ge i uppdrag att utarbeta konkretaförslag om ökad användning av utsläppsramar inom några områden,bl.a. för att öka flexibiliteten och därmedkostnadseffektiviteten vad gäller reduktion av kväveläckagettill vissa kustnära havsområden (prop. 1991/92:150).Propositionen skall behandlas av utskottet under innevaranderiksmöte. Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet avden fortsatta beredningen i denna fråga och föreslår därför attmotionerna Jo612 yrkandena 14, 15 och 16 samt Jo685 lämnas utannågon vidare åtgärd.Om man vill begränsa utsläppen, i en situation därtillämpningen av miljöskatter kan vara komplicerad, diskuterashandel med överlåtbara utsläppsrättigheter som ett alternativtill en direkt kvantitativ reglering. Tanken är i princip fastställer ett tak för utsläppen i en viss region och atträttigheter ges ut som precis når upp till det tillåtna taket.Fördelningen av utsläppsrättigheter sköts sedan på en marknad.Svensk miljölagstiftning tillämpar inte utbytbarhet mellanemissionskällor, utan krav och normer fastställs normalt förvarje utsläppskälla. Som utskottet tidigare konstaterat (se1990/91:JoU30 s. 118) finns det stora brister i vår kunskap omstorleken av diffusa utsläpp, nedfall av långvägagränsöverskridande ämnen liksom om den naturligabakgrundsförekomsten av olika miljöstörande ämnen. Det finnsdärför anledning att iaktta stor försiktighet vid bestämmande avhögsta tillåtna utsläppsmängd inom en geografiskt avgränsadregion. Enligt utskottets mening är det dock angeläget att detutröns i vilka sammanhang en regional lösning påutsläppsproblemen från olika källor skall kunna finnas.Miljöskyddskommittén arbetar med en översyn avmiljölagstiftningen. Kommittén har bl.a. i uppdrag att undersökaom det finns möjlighet att för ett visst område kompletteragällande villkor med riktvärden för miljökvalitet som kopplastill den totala utsläppsmängden för vissa förekommande ämnen ochför alla miljöfarliga verksamheter inom området. Det ankommer påkommittén att i detta arbete även belysa hur utbytbarhet mellanemissionskällor kan tillämpas inom svensk miljölagstiftning(dir. 1989:32, dir. 1991:54). Som redovisats ovan har regeringenäven för avsikt att ge i uppdrag att utarbetakonkreta förslag om ökad användning av utsläppsnormer inom någraområden. I avvaktan på resultatet av miljöskyddskommitténsarbete och förslag anser utskottet det intemeningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalande medanledning av motionerna Jo618 och Jo678. Motionerna avstyrks.Företagens miljöskyddsarbete m.m.MotionernaI motion Jo645 (nyd) konstateras att diskussionenom miljökraven på industrin måste lyftas upp till EG-nivå.Sverige får inte ensidigt ställa sådana krav på svenska företagsom försämrar deras konkurrenskraft i ett europeisktperspektiv (yrkande 17). begär i motion Jo646yrkande 3 förslag om utökade fackliga befogenheter att ingripavid missförhållanden som rör den yttre miljön. Enligtmotionärerna finns det ett samband mellan den inre och den yttremiljön. Ökat samarbete med facket underlättar en övergång tillmiljöanpassad produktionsteknik. Enligt motion Jo686 (c) yrkande3 bör tillståndsprövningen inriktas enligt principen för en renproduktion. Genom produktion av rena produkter med hjälp avresurssnål teknik möjliggörs slutna kretslopp. Både det avfallsom uppstår vid produktionen och det som blir kvar av varanefter användningen bör återföras till endera ny användning ellertill naturens kretslopp. Enligt motionärerna föreligger detvidare oklara ansvarsförhållanden inom företagen när det gällermiljöstörande verksamhet. Miljöskyddslagen bör därförkompletteras med krav på en särskild miljöansvarig i företag medmiljöfarlig verksamhet i sådan omfattning att koncessionsnämndenutfärdat anvisningar för driften (yrkande8).Möjligheterna att införa ett system med miljörevisorerbehandlas i flera motioner. yrkar i motion N270att hos regeringen begär en utredning om externamiljörevisorer (yrkande 3). Enligt motionärerna kan sådanarevisorer ge information till konsumenter, aktieägare,försäkringsbolag, kreditgivare och allmänhet om hur det stårtill med miljön i företaget. Denna verksamhet skulle därmedkunna utgöra ett komplement till den övervakande processen varimyndigheter, organisationer, fack och industri deltar. Enligtmotion Jo608 (s) räcker det inte med skärpt egenkontroll ochytterligare satsning på resurser hos tillsynsmyndigheten för attförebygga miljöproblem. Inom företagen som bedriver miljöfarligverksamhet saknas tillräcklig kompetens för att kunnaingripa mot förekommande miljöproblem. Starka skäl talar för attsnarast inleda försöksverksamhet med externa miljörevisorer.Revisorerna skall utses av myndigheter/samhällsrepresentantermen betalas av företaget. Härigenom garanteras revisorernasoberoende ställning, och en fortlöpande miljörevisionsäkerställs (yrkande 1).