bet · GF01SfU10 · 1992-04-29 00:00:00 — Ett långt, mödosamt och tålmodigt uppbyggnadsarbetevad gäller invandrarpolitiken håller på att raseras, samtidigtsom alarmerande rapporter talar om ökad brottslighet blandinvandrarungdomar och utländska medborgare och ominvandrarungdomars och andra generationens invandrares ökadeandel bland personer med psykiska och psykosomatiska problem.Ansvaret för invandrarpolitiska åtgärder bör enligt min meningligga där frågorna primärt behandlas och inte på ett särskiltstatligt verk, och en utredning bör göras om arbetsfördelningenmellan olika departement och statens invandrarverk. Jag anserockså att en fortsatt decentralisering av invandrarverketsansvarsområden är nödvändig och att hela ansvaret för olikainvandrarpolitiska sakfrågor bör överföras till de olikasakdepartementen, och att en utredning bör tillsättas med uppgiftatt lämna förslag om en partiell eller total avveckling avinvandrarverket. Vidare anser jag att utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen bör överföras tillutrikesdepartementets ansvarsområde, vilket bör medföra att detblir en säkrare bedömning i frågor om den politiska situationen iolika länder och i bedömningar om brott mot mänskligarättigheter, och andra internationellakonventioner.Beträffande praxissammanställning (mom. 38) anser jag att densammanställning som invandrarverket publicerat är heltotillräcklig för att tillgodose de syften som uttalades i prop.1983/84:144, dvs. att ge ledning och information omlagstiftningens tillämpning till de asylsökande, deras ombud ochtill massmedia och allmänheten. Jag anser därför attinvandrarverket bör ges i uppdrag att publicera en utförligpraxisredovisning.Beträffande ansvaret för flyktingförläggningar (mom. 43) anserjag att de kommuner som tar emot flyktingar meduppehållstillstånd har byggt upp en fungerande organisation ochdärför skulle kunna ta emot även asylsökande underutredningstiden. Fördelarna med detta är bl.a. att beslutenkommer närmare kommunens invånare, insynen i verksamheten blirbättre, medverkan av ortens frivilligorganisationer kan stärkasoch tillfälliga arbetsmöjligheter eller meningsfullasysselsättningar kan organiseras somrationaliseringsvinster skulle kunna skapas. Möjligheterna förkommunerna att mot ekonomisk ersättning även skötaförläggningsverksamheten under de asylsökandes utredningstid bördärför skyndsamt utredas.Beträffande hemförsäkring för asylsökande (mom. 44) vill jagframhålla att asylsökande ofta befinner sig i en mycket svårsituation när de anländer till . Det är inte rimligt attde själva skall lösa frågan om försäkring för sin egendom. Normenför asylbidrag är fastställd utan hänsyn till kostnader förhemförsäkring. Den lämpligaste lösningen är enligt minuppfattning att invandrarverket tecknar en kollektiv försäkringför alla asylsökande.Beträffande hälso- och sjukvård (mom. 45) vill jag framhållaatt sjukvården på förläggningarna är av ojämn kvalitet.Möjligheterna för flyktingbarn som hamnar i svåra kriser underväntetiden är små eller obefintliga. Flyktingar är ofta attjämställa med katastrofoffer. Det första mottagandet är avavgörande vikt, och eftersom det är svårt att reparera misstagsom begås då, bör nyanlända flyktingar få den bästa sjukvård vikan frambringa.Beträffande tortyrskador (mom. 46) anser jag det nödvändigt attmedel anslås för ett centrum på nationell nivå fördiagnostisering och dokumentation av tortyrskador, förslagsvismed anknytning till och invandrarverketsutredningsslussar. För ändamålet bör anslås 25 milj.kr.Beträffande stöd till invandrarorganisationer m.m. (mom.47)anser jag att regeringen bör lägga fram förslag till åtgärder föratt starta ett socialt stödprojekt för invandrarungdom. Resurserför ett sådant projekt bör ställas till kommunernas förfogande.Projektet bör organiseras så att invandrare anställs för attarbeta inom sin egen nations- och språkgrupp. Arbetet bör byggapå uppsökande verksamhet men bör ges en fast bas i form avlokalutrymmen i invandrartäta bostadsområden. Stor frihet börockså gälla verksamhetens konkreta utformning för att den skallkunna anpassas till skilda förhållanden. Vidare anser jag attinvandrarorganisationerna med tillräckligt stöd från det svenskasamhället kan göra viktiga insatser för barn, ungdomar ochkvinnor i de egna grupperna och att de områden som anslagsmässigtbör prioriteras inom invandrarpolitiken bl.a. är stödet tillinvandrarorganisationernas kulturella verksamhet, stöd tillverksamhet bland invandrarkvinnor och stöd till vissa avgränsadeprojekt.Beträffande stöd till återvandrare (mom. 49) anser jag detviktigt att svenska frivilligorganisationer ges ekonomiskaförutsättningar att lämna rådgivning och stöd åt flyktingar somplanerar att återvandra. bör anslås till dettaändamål. Därutöver bör anslås förslagsvis 0,5milj.kr. per årunder en treårsperiod för att stödja den verksamhet somåtervandrare i organiserat i och ochsom syftar till hjälp till självhjälp för återvandrare.Beträffande överföring av flyktingar m.m. (mom. 52) anser jagatt flyktingkvoten bör ökas till 3000 personer och attytterligare 4milj.kr. bör anslås till ändamålet för budgetåret1992/93.Beträffande särskild flyktingkvot (mom. 53) vill jag framhållaatt levnadsvillkoren i de tre lägren för kurdiska flyktingar iTurkiet stadigt har försämrats, bl.a. vad gäller matransoner ochsjukvård, och att dödligheten bland barnen är hög. Med hänvisningtill det beslut som fattade atttillfälligt öka flyktingkvoten med 1250 personer, i första handkurder från , anser jag att en ny uttagningsdelegation börsändas till lägren i för att ta ut särskilthjälpbehövande -- barn, gamla, sjuka och handikappade.Beträffande svenskundervisning m.m. (mom. 56) anser jag detnödvändigt att samhället tillhandahåller svenskundervisning,yrkesutbildning och lämplig praktik på sådana ekonomiska villkoratt var och en kan delta och att kvalifikationer, förvärvade iSverige eller utomlands, skall accepteras av arbetsgivare utifrånkvalifikationernas faktiska värde.Beträffande statsbidrag till invandrartidningar (mom. 60) anserjag att regeringen bör få i uppdrag att undersöka på vilket sättman kan förändra reglerna så att den nuvarande monopolsituationenbryts och mångfald och konkurrens skapas och även andra änstiftelsen kan komma i fråga för statsbidrag. Enligt min meningkan då flera bra invandrartidningar produceras för samma kostnad.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.2, 5--8, 11, 14, 16, 18--24, 32, 34, 37, 38, 43--47, 49, 52, 53,56 och 60 borde ha hemställt:2. beträffande grunder för flyktingpolitiken m.m.att med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkandena 1och5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. beträffande asyl för homosexuellaatt med bifall till motionerna1991/92:L415 yrkande 5 och 1991/92:So292 yrkande5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. beträffande asyl för att undgå omskärelseatt med bifall till motion1991/92:Sf627 yrkande2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. beträffande återsändande till första asylland m.m.att med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkandena 6och7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. beträffande dokumentlöshetatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkandena 8och22 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,11. beträffande internationella överenskommelser om skydd förflyktingaratt med bifall till motion1991/92:Sf619 yrkande2 och med avslag på motion 1991/92:Sf605yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,14. beträffande redovisning av svenskt deltagande ivästeuropeiskt samarbeteatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande23som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. beträffande viseringatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkandena24 och25 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,18. beträffande inrättande av asylnämnderatt med bifall till motion 1991/92:Sf612 yrkande 2och med anledning av motion 1991/92:Sf628 yrkande2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. beträffande förnyad ansökan om uppehållstillståndatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande20som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. beträffande förtroendeläkarinstitutetatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande21som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. beträffande muntlig handläggningatt med bifall till motion1991/92:Sf619 yrkande9 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,22. beträffande utredning om barns asylskälatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande17som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. beträffande beslutsmotiveringatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. beträffande advokatjouratt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. beträffande disposition av medel mot främlingsfientlighetm.m.att med bifall till motion 1991/92:So270 yrkande 7och 1990/91:K247 yrkande 1, och med avslag på motionerna1991/92:Sf618, 1991/92:Sf623, 1991/92:Sf628 yrkandena 4, 5 och 7och 1990/91:K247 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,34. beträffande lagstiftning mot organiserad rasismatt med bifall till motion1991/92:Sf606 yrkande3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,37. beträffande invandrarverkets roll m.m.att med bifall till motionerna 1991/92:Sf612yrkandena 3 och 5 och 1991/92:Sf629 yrkande1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,38. beträffande praxissammanställningatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,43. beträffande ansvaret för flyktingförläggningaratt med bifall till motion1991/92:Sf612 yrkande1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,44. beträffande hemförsäkring för asylsökandeatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande27som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,45. beträffande hälso- och sjukvårdatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande18som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,46. beträffande tortyrskadoratt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande28dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, dels till ett nytt anslag Åtgärder för diagnostiseringoch behandling av tortyrskadade asylsökande anvisar ettreservationsanslag på ,47. beträffande stöd till invandrarorganisationer m.m.att med bifall till motion 1991/92:Sf629 yrkandena 2och3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,49. beträffande stödprojekt för återvandrareatt med bifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande30dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, dels till ett nytt anslag Stödprojekt föråtervandrare anvisar ett reservationsanslag på ,52. beträffande medelsanvisning till överföring avflyktingar m.m.att med anledning av proposition 1991/92:100 och medbifall till motion 1991/92:Sf619 yrkande 26 dels som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, dels tillÖverföring av flyktingar m.m. för /93 anvisarett förslagsanslag på ,53. beträffande särskild flyktingkvotatt med bifall till motion 1991/92:Sf17 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,56. beträffande svenskundervisning m.m.att med bifall till motion1991/92:Sf629 yrkande4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,60. beträffande regler om statsbidrag tillinvandrartidningaratt med bifall till motion1991/92:Sf612 yrkande4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Offentlig utfrågning i socialförsäkringsutskottet omfrämlingsfientlighet och rasismTisdagen den 25 februari 1992Till utfrågningen har inbjudits företrädare för ett flertalmyndigheter och organisationer, vilka framgår av underbilaga 1.I utfrågningen har deltagit ledamöter och suppleanter isocialförsäkringsutskottet, se underbilaga 2.Nedan följer en utskrift av vad som förekommit vidutfrågningen.Avd. 1Forskningsrön om etniska relationer och etniska konflikter iSverigeOrdföranden: Mina damer och herrar! Jag ber att få hälsaer alla hjärtligt välkomna hit. Det gäller såväl våra inledandetalare som övriga deltagare.Frågor om flyktingfientlighet och rasism har, tyvärr, blivitallt vanligare i vårt land. Det är därför ganska naturligt attdet utskott som handlägger flykting- och invandrarfrågornaanordnar en offentlig utskottsutfrågning i detta mycketangelägna ärende.Tonvikten kommer att ligga på forskning och erfarenheter avinvandrarnas situation när de kommer till vårt land. Tidigarehar vi kanske mest handlagt asylfrågor. Men det är minst likaviktigt att vi vet hur invandrarna behandlas och hur de har detnär de väl kommit till Sverige.Planeringen för den här dagen är sådan att utfrågningen hardelats upp på tre olika avsnitt -- avdelningarna 1, 2 och 3.Den första avdelningen gäller forskningsrön, etniskarelationer och etniska konflikter i . Den andraavdelningen handlar om hur rasism och rasistiska organisationerskall motverkas. tas den tredje avdelningenupp, som handlar om hur olika invandrargrupper upplever sinsituation och om vad som kan göras för att motsättningar skallkunna undvikas.Efter första passet har vi 15 minuters rast. Då får nitillfälle att t.ex. leta upp en kaffeautomat eller besökariksdagens kafé. Lunchpaus blir det mellan och . Utfrågningen beräknas vara avslutad omkring kl. 15.00.Hela utfrågningen kommer att dokumenteras. har vistenografer med oss här. Jag ber att få hälsa nu sittandestenograf välkommen hit. Stenograferna vill gärna ha manus omsådant finns. Men de är vana vid att uppta de mest skildaanföranden i detta hus.Utskriften kommer efter tryckning att bifogas till detbetänkande som socialförsäkringsutskottet avger i flykting- ochinvandrarfrågorna under vårsessionen.Vid min sida har jag vice ordföranden ochkanslichefen , som förhoppningsvis ser när ni harfrågor på hjärtat. Jag återkommer senare till den saken.Så ber jag att särskilt få välkomna för invandrarforskning vid samtKarin och från Rädda barnen. Jag vet attni gärna vill uppträda tillsammans. får förstordet för ett inledande anförande. Våra inledningstalare kommeratt ha 10--15-minutersanföranden. Därefter blir det tillfälleatt ställa frågor. Var så god, !Charles : Jag skall prata litet grand omforskningsrön rörande etniska relationer och etniska konflikteri -- ett ämne som har varitcentralt just när det gäller forskningen kring invandringen iSverige.Jag går tillbaka i historien, dåinvandrarutredningen tillsattes. En central fråga bland mångaandra var just frågan om relationerna mellan svenskar ochinvandrare. Fanns det en risk i för att sådanamotsättningar skulle uppstå mellan värdbefolkningen, dvs.svenskarna, och invandrarna som kunnat noteras i vissa andrainvandringsländer? I färskt minne fanns kravallerna, problemenoch motsättningarna i de svartas ghetton i storstäder.En undersökning som invandrarutredningen lät göra gällde enstudie av svenska folkets attityder och inställning tillinvandrare. Denna undersökning gjordes 1969. senarerapporterades den av , som var professor vidpedagogiska institutionen. Av den här undersökningen framgickatt människor med låg utbildning och folk med liten erfarenhetav utlandsresor eller personer tillhörande arbetarklassen ochäldre personer hade en mera negativ inställning till invandrarnaän vad välutbildade och välbärgade personer med erfarenhet avutlandsresor och med många kontakter med invandrare hade.Om vi går framåt i tiden, , finnervi att återkommande frågor i samhället rörde just relationernamellan svenskar och invandrare. Det fanns rapporter om attinvandrare diskriminerades. I förekom slagsmål medsvenska och assyriska ungdomar inblandade. I den vevantillsattes diskrimineringsutredningen, som gjorde flera olikaundersökningar just för att studera förekomsten avdiskriminering. Dessutom förekom ett arbete rörandelagstiftningen på det här området. Bl.a. genomfördes en nyattitydundersökning med delvis samma frågor. Tvärtemot vad allaväntade sig visade den undersökningen att inställningen tillinvandrare hade blivit avsevärt mycket positivare. Det var enväldigt stor överraskning, därför att man i samhället -- blandopinionsbildare, hos massmedia och hos myndigheter -- nog varganska säker på att inställningen skulle ha blivit negativare,att relationerna skulle ha försämrats.När de här resultaten presenterades vid en presskonferenstrodde journalisterna inte på resultaten. Inte hellerrapporterade journalisterna särskilt mycket om resultaten. Pånågot sätt saknades intresset.Litet senare, , dök ånyo uppfattningen uppatt rasismen var på framväxt i , att motsättningarnaökade och att det fanns en mängd tecken på att problemen hadetilltagit i fråga om relationerna mellan svenskar ochinvandrare.1987 gjordes också en undersökning, finansierad avdelegationen för invandrarforskning vidarbetsmarknadsdepartementet och invandrarverket. Denundersökningen visade att inställningen till invandrare intehade försämrats hos svenska folket. Tvärtom var inställningen istora drag ganska välvillig. Förbättringen var inte likapåtaglig, stor, som vid vår mätning 1981. Å andra sidan varperioden mellan mätningarna kortare.Vad den undersökning som gjordes 1987 visade varförskjutningar hos befolkningen. Yngre personer stod nämligenför en något negativare inställning . Det var enobehaglig upptäckt och en riskfaktor. Ytterligare en kommission,kommissionen mot främlingsfientlighet och rasism, tyckte att detvar viktigt att följa upp detta och att studera litet närmarejust den svenska ungdomens inställning i invandrarfrågorna. Avden anledningen genomfördes en undersökning 1990 under ledningav och mig. Första rapporten från denna kommernästa vecka. En del resultat har redan presenterats i en artikeloch har alltså figurerat i pressen. Den här undersökningen, meddelvis samma frågor och som därmed möjliggör jämförelser medtidigare undersökningar, visar väldigt tydligt beträffandefrågor som rör mottagandet av flyktingar och invandring tillsamhället samt vissa frågor som gäller aktuella debatter --invandrares brottslighet och bostadsfrågorna exempelvis -- attsvarande i åldern 16--har en avsevärt mera negativinställning än tidigare undersökningar visat att ungdomar har.Det råder nog inget tvivel om att det har skett enförskjutning, en förändring, bland ungdomarna. Det handlar dåinte främst om att människor har ändrat åsikter, utan dethandlar mera om att nytillkomna ungdomsgrupper, nyaungdomsväljare -- för att använda politiska termer -- har andrasynpunkter i dessa frågor än de har som är litet äldre.Vad beror då detta på? Vi är ganska så övertygade om att detinte beror på mätproblem eller mätfel. Dessa kan svara för endel av förändringen, men inte för hela förändringen. Det handlarfaktiskt om en ganska stor förändring just när det gällerinvandringen.Jag skall fatta mig kort men vill ändå framhålla att jag troratt man måste syna de här resultaten litet närmare. Väldigtklart är att det är unga pojkar som står för den härförändringen. Unga flickor däremot uttrycker sig inte negativt.Det är alltså pojkar, unga män, som står för den härförändringen. Det är något nytt jämfört med tidigareundersökningar där vi inte har noterat könsskillnader. Vad berordetta på? Själv tror jag att det finns väldigt många orsaker.Det är svårt att peka ut en faktor som i sig förklarar allt.Självfallet måste väl ungdomsfrågorna sättas i centrum. Underden har det ju varit en konjunkturnedgång,arbetslöshet osv. Så var det inte 1990, i varje fall inte isamma utsträckning som . Jag menar ändå att ungdomsfrågornamåste stå i centrum av debatten. På något sätt har nämligendessa frågor hamnat i bakvatten. Ungdomar drabbas kanske avarbetslöshet i större utsträckning än medelålders människor görosv. Ungdomarna konkurrerar dessutom faktiskt med nyanländaflyktingar och invandrare om jobb, bostäder och vissa andraknappa resurser. Det här finns med någonstans i bakgrunden. Jagtror att det är viktigt att ungdomsfrågorna kommer mera ipolitikens centrum, om detta är möjligt.Just när det gäller pojkar tror jag att vi också måste varamedvetna om vilka åldrar det är fråga om, dvs. de övre tonåren.Det kan gälla unga killar . Här handlar det ocksåom konkurrensen om tillgängliga flickor. Vi kan inte bortse frånaspekten att svenska pojkar konkurrerar med invandrarpojkar omtillgängliga flickor. I huvudsak är det då fråga om svenska ochfinska flickor. Men det kan också gälla nordiska flickor. Jagsäger inte att detta är hela förklaringen. Det är dock en saksom måste tas med i beräkningen.Sedan finns det, naturligtvis, en rad andra saker, såsomungdomskulturen osv., som vi bör titta mera på, diskutera ochvara vaksamma på. Vi bör vara öppna för det som finns i fråga omdagens ungdomskultur. Om man tänker efter finns det faktiskträtt mycket våld i det avseendet. Jag tror att allt detta måsteses i relation till läktarvåldet, fotbollsvåldet etc. Det härär en bit av dagens ungdomskultur. Naturligtvis är det kanskebara en ytterst liten minoritet som ägnar sig åt dessa saker.Självfallet är ju en majoritet av ungdomarna både solidariskaoch välanpassade. En majoritet tar alltså avstånd från nämndaföreteelser. Men det finns ändå en minoritet som kanske så attsäga anger tonläget i olika sammanhang. I populärkulturen samt ivideofilmer och andra filmer förekommer, dess värre, mycket våldi dag.Jag påstår dock inte att det våld som finns där är orsakentill de negativa attityderna. Man måste nämligen sätta in dethär i ett större sammanhang.Av nämnda undersökning framgår också att ungdomar som ägnarsig mycket åt videotittande -- särskilt gäller det då den typ avactionfilmer, karatefilmer o.d. som innehåller mycket våld --utan någon som helst jämförelse visar upp de mest negativaattityderna till invandrarna. Men det går naturligtvis inte attsäga vad som är orsak till vad. Allt detta ingår i ettsammanhang.Sedan är det självfallet oerhört viktigt hur samhället ochopinionsbildare tolkar det hela och vilka budskap samhället gernär det gäller inställningen till invandrare. Jag tänker då påhur vi behandlar flyktingar och hur vi ser på dem.Unga människor är mera lyhörda för förändringar, mode ochgångbara attityder. De håller ju på att skaffa sig envuxenidentitet med allt vad det innebär av grundläggandevärderingar, politiska ställningstaganden etc.Därför är det viktigt att opinionsbildarna-- regering, riksdag och myndigheter är oerhört centralaopinionsbildare -- måste vara väldigt klara över vilka normersom gäller i samhället. Det handlar om vilka budskap det är somutgår från samhällets topp. Normer måste fastställas som sägerhur vi behandlar människor i vårt samhälle. Om det finns minstatvekan i det avseendet kan det, tror jag, få olyckligakonsekvenser. I något sammanhang har jag nämnt att beslutet idecember 1989 om att begränsa flyktinginvandringen varolyckligt. Det var inte själva budskapet som det var fel på --förmodligen var det som gjordes helt nödvändigt i då rådandesituation. Däremot handlar det om det sätt på vilket det helapresenterades.Mot bakgrund av de uttalanden som förekom i samband medfolkomröstningen i rådde en sortsoklarhet. Det var ett slags dubbla budskap. Jag tror att det varolyckligt. Naturligtvis har det utnyttjats av de krafter isamhället som vill verka mot invandrare och flyktingar.Avslutningsvis vill jag bara säga att jag gärna svarar påeventuella frågor.Benny : Vi från Rädda barnen som är med här ärförstås glada över att vi får delta i den här utfrågningen om enså viktig fråga som den om främlingsfientlighet och rasism.Vi tänkte också dela med oss av våra erfarenheter ochfunderingar kring den här frågan. Vi börjar med att citeraGunnar Alsmark, fil.dr i etnologi vid Lunds universitet:Någon har sagt att är ett litet land med plats förbara en åsikt åt gången. Det är fyndigt och elakt men inte heltsant.