bet · GF01JoU12 · 1992-03-19 00:00:00 — Förstärkningen avifrågavarande anslag var inte begränsat i tiden. Utskottet villi detta sammanhang understryka betydelsen av att ifrågavarandemedel används för avsett ändamål. Utskottet utgår ifrån att denkommande utvärderingen av det livsmedelspolitiska beslutet ävenomfattar nu nämnda förstärkning av det regionalpolitiska stödet.Utskottet anser att jord- och skogsbruk är mycket viktiganäringar för landsbygden och dess utveckling. En stor del av densamlade regionalpolitiken utgörs av landsbygdsinsatser varsinriktning är sådan att landsbygdens resurser ochutvecklingsmöjligheter skall kunna tas till vara. För att nådetta mål är det enligt utskottets mening väsentligt att finnaformer för hur företagen i dessa områden skall kunna drivasvidare. Utskottet vill även betona betydelsen avsektorssamordning för att de regionalpolitiska målen skall kunnauppnås. Detta gäller bl.a. omställningen av jordbruket,satsningen på utbildning, kommunikationer osv. Ansvaret för dencentrala samordningen ligger på den inrättadeglesbygdsmyndigheten som har att verka för förbättringar avglesbygds- och landsbygdsbefolkningens levnadsförhållanden iolika delar av landet. Utskottet är inte berett att tillstyrkaytterligare medel för landsbygdsutveckling i enlighet med vadsom anförts i motion Jo226. De nu redovisade insatser som görsför ett främjande av landsbygdens utveckling är i alltväsentligt ägnade att tillgodose syftet med motion Jo226yrkandena 11 och 12. Yrkandena bör därmed inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd.Utskottet har behandlat och avstyrktmotioner om olika former av stöd till pälsdjursnäringen (senast1990/91:JoU22 s. 24). Vid sistnämnda tillfälle hänvisadeutskottet till det rådande statsfinansiella läget och förklaradesig inte berett att föreslå att en viss näring erhåller statligtstöd. Utskottet vidhåller sin uppfattning i detta avseende ochavstyrker därmed motionerna Jo212, Jo218 och Jo501.I likhet med vad som anförs i motion Jo217 anser utskottet detönskvärt att biodlingen kan bevaras på nuvarande nivå.Utskottet, som tidigare betonat biodlingens betydelse vid enomställning av jordbruket (1989/90:JoU25, s. 140), anseremellertid att syftet med motionen bör kunna tillgodoses utannågon åtgärd från sida. Det kan tilläggas attbiträdande finansministern i ett frågesvar den 15 oktober 1991beträffande skattskyldighet för biodling bl.a. framhöll attambitionen att ändra skattelagstiftningen i en riktning somminskar krångel och byråkrati och förenklar tillämpningen bådeför skattskyldiga och för dem som har att hanteraskattelagstiftningen kunde ge anledning att se övergränsdragningen i detta sammanhang. Utskottet förutsätter attregeringen i annat sammanhang återkommer till medförslag i enlighet med biträdande finansministerns frågesvar.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion Jo217lämnas utan någon vidare åtgärd.3. Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. (B 2)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 2(s. 24f)4. Markförvärv för jordbrukets rationalisering (B 3)PropositionenJordfonden används för att betala länsstyrelsernas(lantbruksenheternas) kostnader för fastighetsförvärv i sambandmed åtgärder för yttre rationalisering på lantbrukets område.Jordfondsfastigheterna skall främst användas för att främja enfrån allmän synpunkt lämplig utveckling av företag inomjordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen. Därvid skalleftersträvas att från regionalpolitisk synpunkt ändamålsenligaföretag bildas.Med tanke på jordfondens ansträngda likviditet bör enligtjordbruksministern en rörlig kredit på 35 milj.kr. ställas tilljordbruksverkets förfogande för jordfondsändamål /93. Härigenom behålls en beredskap för inlösenav fastigheter enligt jordförvärvslagen samt inlösen avfastigheter från skuldtyngda jordbrukare. Anslaget förs upp medoförändrat belopp, 1 000 kr.MotionenEnligt motion Jo226 (v) yrkande 14 har fastighetsprisernastigit kraftigt . Jordfonden har inte förstärktsi motsvarande grad och därigenom har fonden urholkats. Enligtmotionärerna bör en rörlig kredit på 50milj.kr. ställas tilljordbruksverkets förfogande för jordfondsändamål /93.Utskottets övervägandenUtskottet, som tillstyrker regeringens förslag, delarjordbruksministerns bedömning att en rörlig kredit på 35milj.kr. bör ställas till jordbruksverkets förfogande förjordfondsändamål under /93. Utskottet avstyrkerdärmed motion Jo226 yrkande 14.5. Täckande av förluster av statlig kreditgaranti m.fl. anslag(B4--B6)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaB4, B 5 och B 6 (s. 26--28)6. Stöd till avbytarverksamhet m.m. (B 7)PropositionenDe sociala åtgärder som finansieras under detta anslag äravbytarverksamhet, företagshälsovård, socialförsäkringsskydd ochproduktionsanpassningsåtgärder. Jordbruksministern, som föreslåratt ett förslagsanslag på 435000000kr. anvisas, avser atti annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag tilldefinitiv fördelning.MotionernaEnligt motion Jo226 (v) är en väl fungerande avbytarverksamhettill en godtagbar kostnad en förutsättning för att jordbrukskall kunna bedrivas under rimliga villkor. Avbytarverksamhetenbidrar även till att skapa sysselsättning. Många jordbrukaredrar sig dock för att anlita avbytare på grund av de högakostnaderna. Särskilt små jordbruksföretag drabbas av den iförhållande till intäkterna höga kostnaden. En omfördelning börske så att mindre jordbruksföretag får betala en lägre avgiftför avbytarverksamheten (yrkande 15). Enligt motion Jo234 (s)får det livsmedelspolitiska beslutet inte medföra enförsämring för jordbruksföretagen på det sociala området. Föratt trygga avbytarverksamheten när avregleringen är heltgenomförd måste medel tillföras på annat sätt.Verksamheten borde upprätthållas utan att medel tillförs viastatskassan, men enligt motionärerna är det ovisst om så ärmöjligt. bör därför ge regeringen i uppdrag attredovisa den framtida lösningen på avbytarverksamheten inomjordbruksnäringen.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 7 (s.29).Avbytarverksamheten har till syfte att möjliggöra föranimalieproducenterna att till rimlig kostnad få ersättare vidsemester och sjukdom. Kostnaderna för avbytartjänstenfinansieras till en tredjedel av kunderna, dvs. lantbrukarna,och till två tredjedelar av budgetmedel.Enligt beslut om en ny livsmedelspolitik skalländamålen under detta anslag även tills vidare finansieras avbudgetmedel. Möjligheterna att överföra ansvaret tilljordbruksnäringen skall dock övervägas. Jordbruksutskottetförutsatte därvid att ett kommande förslag i enlighet härmedskulle redovisas för (1989/90:JoU25 s. 98). Regeringenhar beslutat utreda den framtida finansieringenav vissa sociala åtgärder för jordbrukare (dir. 1991:16, dir.1991:108). Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 1 juni1992.Utskottet delar i stor utsträckning synpunkterna i motionJo234 angående avbytarverksamhetens betydelse. En fungerandeavbytarverksamhet är en av förutsättningarna för attanimalieproduktionen skall kunna upprätthållas i stora delar avvårt land. Verksamheten är dessutom av stor betydelse förrekryteringen av unga företagare. Ett överförande av ansvaretför finansieringen till jordbruksnäringen får därför inteinnebära att den från social synpunkt så väsentligaavbytarverksamheten äventyras. Enligt utskottets mening börverksamheten upprätthållas på sin nuvarande nivå. Utskottetanser det dock lämpligt att avvakta resultatet av den fortsattaberedningen i denna fråga och föreslår därför att motion Jo234lämnas utan någon vidare åtgärd.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att även motionJo226 yrkande 15 lämnas utan vidare åtgärd.7. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. (B 9)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 9 (s.30)8. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. (B 10)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B10(s. 30--34).Beträffande bemyndigandet för regeringen att vid behov höja derörliga krediter som disponerar förinlösen av oljeväxter och spannmål samt för finansiering avunderskott i spannmålsregleringen anser utskottet det lämpligtatt bemyndigandet begränsas till ett belopp på högst2500000000 kr.9. Rådgivning och utbildning (B 11)PropositionenI propositionen konstateras att de i enlighet med detlivsmedelspolitiska beslutet utökade rådgivnings- ochutbildningsinsatserna är mycketangelägna. Enligt jordbruksministern bör programmet förrådgivning och utbildning fullföljas. Med hänsyn till detstatsfinansiella läget föreslås dock att anslaget förs upp med29785000kr., vilket innebär en besparing på 10 milj.kr.MotionenI motion Jo226 (v) yrkas att till rådgivning ochutbildning för /93 anvisar 10 milj.kr. utöverregeringens förslag i syfte att stimulera det ekologiskalantbruket (yrkande 8). Det långsiktiga målet för jordbruketmåste vara ekologisk anpassning. Enligt motionärerna kräverdetta en övergång till alternativ odling och högt ställdamiljökrav på det konventionella jordbruket. Den föreslagnahöjningen av anslaget kan enligt motionärerna användas bl.a.till marknadsföringsåtgärder, förbättrad KRAV-kontroll ochstudieverksamhet.Utskottets övervägandenDen nya livsmedelspolitiken ställer nya krav på jordbrukarensom företagare. Därför har bl.a. utbildningsinsatserprioriterats. Enligt jordbruksverkets anslagsframställning /93 skall insatserna för rådgivning ochutbildning ha sin tyngdpunkt i utbildningarför företagsledning, marknadsföring och marknadsfrågor samtverksamhet för ny sysselsättning och ny markanvändning.Programmet får därigenom en långsiktig inriktning motkunskapsförnyelse och företagsutveckling på landsbygden.Programmets inriktning möjliggör även en kunskapsuppbyggnad somstimulerar övergång till alternativ odling. Utskottetkonstaterar att verksamhetens inriktning i betydandeutsträckning torde kunna tillgodose de ändamål som redovisas imotion Jo226 utan att särskilda medel anvisas enligt motionen.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag och avstyrkermotion Jo226 yrkande 8. Utskottet vill i detta sammanhang erinraom den pågående översynen av den statliga rådgivningen tilljordbruket och trädgårdsnäringen. Översynen skall vara klarsenast den 1 juli 1992.10. Stöd till sockerbruken på och m.m. (B 12)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 12(s.35f).11. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering m.m.(B13)PropositionenI propositionen föreslås en oförändrad ram tillträdgårdsnäringens rationalisering, dvs. En mindre del av anslaget, 0,7 milj.kr. /92, har använts för främjande avträdgårdsnäringen. Som redovisats i proposition 1991/92:38 ominriktningen av den ekonomiska politiken bör branschstöd iprincip upphöra. Bidraget för främjande av trädgårdsnäringen bördärför avvecklas. Med hänsyn till betydelsen av att stimulerastrukturförändringar inom trädgårdsnäringen inför ettEG-medlemskap bör bidraget till trädgårdsnäringensrationalisering behållas t.o.m. /93. En utredningom den svenska trädgårdsnäringen skall tillsättas. Bl.a. skallnäringens produktions- och konkurrensförhållanden i såväl ettnationellt som internationellt perspektiv utredas.MotionernaEnligt motion Jo216 (c) yrkande 1 kommer efterfrågan påbidraget för främjande av trädgårdsnäringen även ifortsättningen att vara stort. Det kan vara mindre lämpligt attförändra det statliga stödet innan den aviserade översynen avträdgårdsnäringen genomförts. Det bör därför finnas beredskapatt stödja näringen ytterligare. Enligt motionärerna är detvidare rimligt att även trädgårdsnäringen får tillgång tillmedel för miljöförbättrande åtgärder. Härigenom skullerådgivning och metoder kunna inriktas på att reducera utsläppenav bl.a. kemikalier, näring samt stoft och svavel frånuppvärmningsanläggningar. Frågan bör uppmärksammas av den nuaviserade utredningen (yrkande 2). Enligt motion Jo226 (v)yrkande 16 bör avvisa regeringens förslag om ettslopande av bidraget till främjande av trädgårdsnäringen. Tillbidrag till trädgårdsnäringens rationalisering för främjande avträdgårdsnäringen för /93 bör anvisas 1milj.kr.utöver regeringens förslag eller sammanlagt 5300000kr.Behovet av sådana åtgärder är stort och ansökningarna överstigervida de tilldelade resurserna.Utskottets övervägandenRegeringen har fattat beslut om direktiv till utredningenom trädgårdsnäringens framtid och utvecklingsmöjligheter (dir.1992:23). Utredningen skall vara klar . Iavvaktan på resultatet av utredningen anser utskottet det intemeningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalande medanledning av motion Jo216. Motionen avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bidragsram förbidrag till trädgårdsnäringens rationalisering och avstyrkermotion Jo226 yrkande 16.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag ommedelsanvisning under detta anslag.12. m.fl. anslag (C 1--C 3)PropositionenSkogsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet förskogsbruket och chefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna.Skogsstyrelsens och skogsvårdsstyrelsernas uppgifter ochorganisation m.m. framgår av förordningen (1988:855) medinstruktion för och skogsvårdsstyrelserna.Under anslaget C 1 tas upp ett formellt belopp av 1000kr.till skogsvårdsorganisationens uppdragsverksamhet exkl. frö- ochplantverksamheten.Skogsstyrelsen har lämnat en fördjupad anslagsframställninginför perioden /93--1994/95. Däri anges behov av en radprioriteringar och ändringar av verksamhetens inriktning. Ipropositionen erinrar jordbruksministern om att skogspolitikensmål och medel utreds av skogspolitiskakommitté (Jo 1990:03). Kommittén skall redovisa sina förslagsenast . I avvaktan på resultatet avkommitténs arbete bör enligt propositionen någon treårsbudgetför inte läggas fast. Någon ändring avverksamhetsinriktningen bör således inte ske för närvarande.Skogsstyrelsens verksamhet med övervakning av skogsskador ochförsöksverksamhet med skogsmarkskalkning (vilken hittillsredovisats under budget) bör enligtpropositionen i fortsättningen finansieras över dennahuvudtitel. Anslaget C 2 för myndighetsuppgifter bör /93 räknas upp med 6177000kr. förövervakning av skogsskador och med 8077000kr. förförsöksverksamhet med skogsmarkskalkning. Sammanlagt innebärjordbruksministerns förslag att anslaget räknas upp med närmare32 milj.kr. till drygt 310 milj.kr.Under anslaget C 3 frö- ochplantverksamhet meddelar jordbruksministern att skogsstyrelsenomfattas av en försöksverksamhet som innebär en nybeslutsordning och en förändrad finansieringsmodell förfinansiering av investeringar i anläggningstillgångar. Dennaverksamhet presenteras i budgetbilaga. Försina investeringar i anläggningstillgångar beräknasskogsstyrelsen ta upp lån i . Några särskildainvesteringsmedel behöver inte tas upp i statsbudgeten.I propositionen erinras vidare om att skogsvårdsavgiftenenligt beslut har halverats den 1 januari1992 för att helt avvecklas (prop. 1991/92:60,JoU3y, SkU10, rskr. Bidraget till anläggning avskogsfröplantager finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel. Somett led i de samlade besparingarna på statsbudgeten föreslårjordbruksministern att anslaget för bidrag avvecklas helt redanfr.o.m. nästa budgetår.MotionernaI motionerna Jo303 (c) och Jo311 (s) framförs kritik mot attskogskalkningen icke erhåller ökade medel jämfört medinnevarande budgetår. Enligt den förra motionen bör storskaligkalkning drivas på bredden tills de försurande utsläppenminskats dramatiskt. I sistnämnda motion yrkas att riksdagenanslår ytterligare 7 milj.kr. för fortsattskogsmarkskalkning (yrkande 1) samt att medel omfördelas frånnaturvårdsverkets anslag (yrkande 2; behandlas i bet.1991/92:JoU13).Utskottets övervägandenKalkningsfrågan behandlades utförligt av utskottet i sambandmed miljöpolitiska beslut. Utskottet erinrade då om attskogsstyrelsen startat en praktisk försöksverksamhet föratt få beredskap för ett framtida storskaligt kalkningsprogram.Försöksverksamheten har i första hand lokaliserats till områdeni sydvästra med hög belastning av sur deposition.Utskottet bedömde att skogsmarkskalkning i större omfattningskulle komma att behövas i de mest utsatta områdena. Detslutliga ställningstagandet borde dock göras när resultatet avförsöksverksamheten redovisats . I avvaktan på dettaborde verksamheten drivas vidare i minst samma omfattning somden då pågående. Beträffande den långsiktiga finansieringen avskogsmarkskalkning borde den skogspolitiska utredningen få iuppdrag att lämna förslag. gjorde utskottets uttalandetill sitt i ett tillkännagivande till regeringen. Samtidigtökade anslaget till åtgärder mot försurningen med 20milj.kr., utöver den av regeringen föreslagna ökningen med 44milj.kr., till sammanlagt 196,5 milj.kr. 1991/92:90, JoU30 s. 143, 253, rskr. 338).Regeringen har lämnat tilläggsdirektiv (Dir. 1991:99) tillskogspolitiska kommittén i enlighet med riksdagsbeslutet. Den avriksdagen beslutade ökningen av kalkningsanslaget har i sinhelhet tillförts kalkningsverksamhet.Skogsstyrelsen framhåller i sin anslagsframställning attkalkningens effekter bör kunna avläsas i t.ex.markvattenprover och humusprover. Full effekt på mineraljordennås troligen inte förrän . Även eventuellaeffekter på avrinningsvatten, skogsproduktion och skogsskador ärav långsiktig karaktär. För att effektkontrollen skall geriktiga värden måste därför mätprogrammet fortsätta även sedanden treåriga försöksperioden avslutats.Utskottet konstaterar således att regeringen och berördamyndigheter mycket nära följer utvecklingen av försurningslägetoch de åtgärder som bör vidtas. I avvaktan på kommandeutvärdering av försöksverksamhet och på denskogspolitiska kommitténs bedömningar saknas enligt utskottetsmening anledning att frångå regeringens bedömningar. Riksdagenbör alltså bifalla regeringens förslag och avslå motionernaJo303 och Jo311 yrkande 1.Utskottet har heller ingen erinran mot regeringens förslagunder C3.13. Bidrag till skogsvård m.m. (C 4)PropositionenFrån anslaget bekostas bidrag till särskildaskogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet, skogsodlingefter avverkning av lågproducerande bestånd, vissa natur- ochkulturvårdsåtgärder, ädellövskogsbruk och åtgärder motskadegörelse av skogsinsekter. Vidare bekostas översiktligaskogsinventeringar från anslaget och eventuella kostnader förersättningar då tillstånd förvägras till avverkning i fjällnäraskog, enligt 19c§ skogsvårdslagen (1979:429).Jordbruksministern anför att kostnaderna för bidrag tillanläggning av ädellövskog har ökat, och han föreslår att ramenhärför räknas upp med 0,8 milj.kr. till 15,8 milj.kr.Anslagsposten till översiktliga skogsinventeringar (ÖSI)finansieras helt med skogsvårdsavgiftsmedel. Finansieringskällanbortfaller i huvudsak fr.o.m. /94.Jordbruksministern föreslår att anslagsposten till dessainventeringar redan nu minskas med 11 milj.kr. som ett led ibesparingsarbetet. För /93 tas upp en sammanlagdram av 139,8 milj.kr. för bidrag till skogsvård. För utbetalningunder anslaget beräknas knappt 142,5 milj.kr.I sammanhanget tar jordbruksministern även upp frågan omanslaget Bidrag till skogsbrukarnas trygghetsförsäkring.Bidraget finansieras helt med skogsvårdsavgiftsmedel. Som ett led ibesparingsarbetet bör bidraget avvecklas helt redan fr.o.m.nästa budgetår. Reserverade medel under anslaget vid utgången /92 bör få användas för avsett ändamål.MotionernaI motion Jo307 (s) framhålls att ÖSI-verksamheten visat sig gepositiva effekter genom att materialet har utnyttjats inte baraav skogsvårdsorganisationen utan också av bolag,skogsägarföreningar, länsstyrelser, kommuner m.fl. samtnaturligtvis av markägarna. Den kunskap om skogstillståndet sompå detta sätt samlats in har också visat sig vara ovärderlig närnu sumpskogar och nyckelbiotoper skall lokaliseras ochbeskrivas. återstår det inte och hektar förrän detförsta omdrevet är klart. Det vore olyckligt om den föreslagnaneddragningen av anslaget skulle få till följd att ÖSI kanskeinte ens kan fullföljas i sitt första omdrev. Detta bör dockfullföljas och det inom den från början avsedda tidsperiodent.o.m. 1994, anför motionärerna.I motion Jo312 (m) behandlas frågan om anläggningsstöd vidplantering av blandbestånd av ädellöv- och barrskog inom ramenför jordbrukets omställningsprogram. Motionärerna anser att detfinns många goda skäl för att anläggningsstöd borde utgå ävenvid plantering av blandbestånd som syftar till ädellövsbestånd.Det är inte onormalt att ända barrinslag användsvid t.ex. anläggning av ekskog, framhåller motionärerna. Iblandbestånd bok/lärk kan man dock acceptera 30 %barrinblandning. Anläggningsstödet och ädellövskogsbidragetbör enligt motionen utgå i proportion tillblandningsförhållandet ädellöv/barr.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att den skogspolitiska kommittén har attöverväga den fortsatta skogspolitiken och definansieringsproblem som uppstår när skogsvårdsavgiftenavskaffas. Utskottet har under en följd av år framhållitbetydelsen av den översiktliga skogsinventeringen. Som framgårav propositionen finansieras denna helt med medel frånskogsvårdsavgiften. Utskottet delar regeringens mening att detär rimligt att något dra ner på anslaget till ÖSI med hänsyntill kommitténs arbete och till den ansträngdabudgetsituationen. Utskottet tillstyrker således regeringensförslag och avstyrker motion Jo307 i denna del.Med anledning av motion Jo312 får utskottet anföra följande.Med ädellövskog enligt ädellövskogslagen (1984:119) avses idetta sammanhang skogsbestånd som utgörs av lövträd till minst70 % och av ädla lövträd till och vars areal är minstett halvt hektar.Riksdagen beslöt i samband med jordbrukspolitiskareform att anläggningsstöd i samband med omställning avjordbruksmark skall utgå till anläggning av lövskog, men intetill barrskog. Med anledning av en motion om bidrag tillplantering av blandskog bestående av ädellöv och barr uttaladeriksdagen att reglerna om anläggningsstöd böranpassas efter de bidragsregler som avser anläggning avädellövskog enligt ädellövskogslagen. Det anförda skulle ejinnebära någon ändring av inriktningen av tidigarebeslut om anläggningsstöd. (1990/91:JoU22 s. 38, rskr. Medanledning av uttalandet medges numera att anläggningsstöd isamband med omställning av kan utgå även vid anläggningav ädellövskog med inblandning av högst barrträd (SFS1991:1177).Utskottet erinrar om att syftet med anläggningsstödet delvisär att åstadkomma en från naturvårdssynpunkt önskvärd variationi landskapsbilden. Detta syfte låg till grund 1990 att icke medge anläggningsstöd vid plantering avbarrskog på omställd . Reglerna för anläggningsstödskiljer sig väsentligt från ädellövskogslagens regler.Ädellövskogslagen syftar till att bevara landets ädellövskogarför framtiden. Stöd enligt lagen ges såväl till anläggning avskog som till åtgärder efter hand för att det nya beståndetskall uppnå tillfredsställande täthet och beskaffenhet. Somallmänt villkor för stöd gäller bl.a. att en fastställdarbetsplan följs. Anläggningsstödet å andra sidan utgör ettengångsbidrag i jordbrukets omställningsprogram. Det är inteförenat med någon uppföljning. Markägaren får dock inte brytamot villkoren för anläggningen . Schablonerna förbidrag enligt respektive författningar skiljer sig ocksåväsentligt. Det finns dock, i den mån anslagen förslår,möjlighet att kombinera stöd enligt ädellövskogsförordningen ochanläggningsstöd.Utskottet har icke funnit tillräckliga skäl att med anledningav motion Jo312 föreslå någon ändring av bestämmelserna omanläggningsstöd. För det fall att regeringen finner ytterligareutredning önskvärd har den möjlighet att hänvisa frågan tilljordbrukets (Dir. 1991:97).14. Stöd till byggande av skogsvägar (C 5)PropositionenFrån anslaget bekostas statsbidrag till byggande av skogsvägarenligt förordningen (1979:792; omtryckt 1988:1000) om statligtstöd till skogsbruket.Jordbruksministern konstaterar att hela anslaget finansierasmed skogsvårdsavgiftsmedel. Möjligheten att lämna nya bidrag fördetta ändamål bör upphöra redan fr.o.m. nästa budgetår som ettled i besparingsarbetet.