bet · GF01AU13 · 1992-03-10 00:00:00 — för de ovannämnda ändamålengenom att bidragskostnaderna för länens hemslöjdskonsulenter --som täckts från detta anslag -- överförstill ett annat anslag.Socialdemokraterna föreslår i partimotion A225 att anslageträknas upp med ytterligare 170 milj.kr.Det förevarande anslaget tillkom ochuppfördes då med 275 milj.kr. Anslaget har nått nuvarande nivå, 1 000 milj.kr., efterhöjningarna som (åren 1983, 1987, 1988och 1990) gått utöver den dåvarande regeringens förslag.Mot bakgrund av den mycket betydande anslagshöjning som nuredovisats anser utskottet att det medelspåslag regeringenförordar är till fyllest, medan Socialdemokraternas förslag tillmedelsanvisning avstyrks. Liksom föregående år (se bet.1990/91:AU13 s. 47) förutsätter utskottet att regeringenåterkommer till med förslag om anslagsförstärkning omdet visar sig att tillgängliga medel inte förslår för atttillgodose angelägna utvecklingsinsatser i länen.Anslagsfördelningen på länenHur anslaget skall fördelas på de olika länen bestäms avregeringen i de årliga regleringsbreven. Ett mindre belopp --innevarande budgetår 23 milj.kr. -- brukar innehållas avregeringen för s.k. länsövergripande projekt. Om beloppet intetas i anspråk för sådana projekt delas det ut till länen senareunder budgetåret.I två motioner, A432 av m.fl. (s) och A436 avViola Furubjelke m.fl. (s), yrkas att länsanslaget tillÖstergötlands län skall ökas från 9 till 13 milj.kr. och () yrkar i motion A465 attlänsanslaget till län höjs från 16750000kr.till 35 milj.kr.I tidigare sammanhang har utskottet angett vissa övergripandesynpunkter på medelsfördelningen. Utskottet har i övrigt uttalatatt bör avstå från att meddela anvisningar ommedelstilldelningen till enskilda län. Denna uppfattningvidhålls av utskottet. Det bör liksom få ankomma påregeringen att fördela anslaget med beaktande av de olikaförhållanden och de skilda problem som finns i varje län. Ienlighet härmed avstyrker utskottet de redovisade yrkandenai motionerna A432, A436 och A465.ProjektmedlenDen regionala projektverksamheten behandlas avarbetsmarknadsministern i ett särskilt avsnitt ibudgetpropositionen (s. 52--53). De beloppsmässiga ramar somtidigare gällde för verksamheten i varje län slopades /91. Arbetsmarknadsministern konstaterar attlänsstyrelserna tagit till vara den ökade friheten på så sättatt projektverksamheten i volym har ökat från 154 till 408milj.kr. under ett enda budgetår. Han anser att en del av debeslut som fattats är av tveksamt regional- ochglesbygdspolitiskt värde. Det finns enligt hans mening tendensertill att projektmedlen har kommit att uppfattas mer som enallmän finansieringskälla än som resurs för att åstadkommaregional utveckling.Arbetsmarknadsministern fortsätter:Riktlinjerna för projektverksamheten ger och bör ge enbetydande frihet att disponera resurserna. Projekt bör kunnastödjas inom alla de sektorer som har betydelse för en regionsutveckling. Projekten bör också ha olika inriktning, från lokalainitiativ i glesbygd till projekt som utvecklar länet i ettnationellt perspektiv.Vad som bör vara helt klart är dock att projekten bör ha etttydligt regionalpolitiskt syfte och att den geografiskafördelningen bör spegla den regionalpolitiska prioriteringen ilänet.Avslutningsvis anser arbetsmarknadsministern det varaotillfredsställande att den kraftiga ökningen avprojektverksamheten inte har tillgodosett behovet av förstärktainsatser i glesbygd och landsbygd. Han upplyser att har iuppdrag att utvärdera projektverksamheten. Härigenom och genomatt själv noga följa utvecklingen, tilläggerarbetsmarknadsministern, räknar han med att få underlag för attsenare återkomma till regeringen med eventuella förslag tillriktlinjer för medelsanvändningen eller andra åtgärder sombedöms som nödvändiga för /93. Han avser att dåbedöma om ett riktmärke bör vara att minst hälften avprojektmedlen bör gälla glesbygdsinsatser.Åke m.fl. (s) uttalar i motion Kr271 att ökad viktbör ges åt kulturen i länsstyrelsernas regionalpolitiskaplanering. Kommuner och landsting som vill stärka kulturen iden egna landsdelen bör få goda möjligheter att påverka statensoch länsstyrelsernas medelsfördelning. Motionärerna föreslår etttillkännagivande till regeringen härom.Det regionalpolitiska beslutet innebar i den nuaktuella delen att medel från anslaget Regionalautvecklingsinsatser ("Länsanslaget") och det nya anslagetSärskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. skulle fåanvändas till åtgärder inom kultursektorn. Vid behandlingen avregeringsförslaget på denna punkt och de anslutande motionernaunderströk utskottet som angeläget att kultursektorn tillmätsbetydelse på samma sätt som övriga sektorer. Utskottet tilladeatt eftersom kommuner och landsting ofta är huvudmän för deregionala kulturinstitutionerna skulle självfallet även kommuneroch landsting komma att få medverka i beredningsarbetet (bet.1989/90:AU13 s. 132).Med hänsyn till dessa av godkända uttalanden anserutskottet att det inte är påkallat för att göra nyauttalanden av det slag som begärs i motionen. Denna avstyrksföljaktligen av utskottet.Lena m.fl. (s) föreslår i motion A258 attprojektmedel skall få användas för att bekosta tidigareläggningav kultur- och naturvårdsarbeten i medhänsyn till den svåra arbetsmarknadssituationen i länet.Av den aktuella frihet att disponeraprojektmedlen följer att det ankommer på den att pröva om denämnda projekten är ägnade att främja länets utveckling på siktoch om finansiellt stöd till projekten ryms inom det anvisadelänsanslaget utan att andra angelägna ändamål eftersätts. I denmån motionärerna avser med sitt yrkande att vidga den redan vidaramen för projektverksamheten är utskottet för sin del inteberett att medverka därtill utan avstyrker med det anfördamotionen i den nu behandlade delen.Karin och () yrkar i motion A805att skall besluta att av projektmedlen skallspecialdestineras för kvinnoprojekt.Vid behandlingen av ett liknande yrkande kundeutskottet peka på att studier som redovisats i den dåföreliggande propositionen om ny jämställdhetslag (1990/91:113s. 25--26) visade att så litet som av länsstyrelsernasprojektmedel har gått till verksamheter som direkt berörkvinnor. Utskottet ansåg att det inte kunde godtas att en såringa andel av projektmedlen används för specifika kvinnoprojektsom de nämnda studierna tydde på. Detta omdöme förtjänar attunderstrykas på nytt med anledning av det nu föreliggandemotionsyrkandet. Utskottet är dock inte berett att förorda enregel av det slag motionärerna har aktualiserat utan föreslåratt deras yrkande inte leder till någon åtgärd.Därvid utgår utskottet från att resurstilldelning och utfall avåtgärder för kvinnor resp. för män beaktas i den utvärdering somNUTEK har i uppdrag att genomföra. Vidare räknar utskottet medatt resultatet av utvärderingen liksom regeringens bedömninghärav redovisas för i nästa års budgetpropositioneller i annat lämpligt sammanhang tillsammans med de slutsatserregeringen har dragit beträffande projektverksamheten i glesbygdoch landsbygd.Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företagi glesbygder m.m.1990/91 Utgift 31 010 4951991/92 Anslag 1 0001992/93 Prop. 1 000I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen underpunkt D 3 (s. 115--116) bör dels medge att den förinnevarande budgetår fastställda s.k. engagemangsramen förkreditgivning om 220 milj.kr. nästa budgetår utökas till 235milj.kr., dels på nytt anvisa anslag med ett formellt belopp av1 000 kr.Ersättning för nedsättning av socialavgifter1990/91 Utgift 418 697 2311991/92 Anslag 250 000 0001992/93 Prop. 530 000 000Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt D 4 (s.116) en anslagshöjning med 280 milj.kr. med hänvisning till deförändringar i systemet med avgiftsnedsättning som harredovisats i det föregående. Socialdemokraterna -- som yrkat attriksdagen skall avslå regeringens förslag till systemändringar-- föreslår i partimotion A225 ett anslag på 340 milj.kr.Med hänvisning till sakbehandlingen i det föregående avsnittetFöretagsstöd: Nedsättning av socialavgifter avstyrker utskottetdet föreliggande motionsyrkandet. Regeringens framställning ommedel biträds av utskottet.Sysselsättningsbidrag1990/91 Utgift 269 203 7161991/92 Anslag 250 000 0001992/93 Prop. 250 000 000Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 5 (s.117) om ett oförändrat anslag på 250 milj.kr.Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.1990/91 Utgift 57 400 000 Reservation 272 600 0001991/92 Anslag 186 000 0001992/93 Prop. 180 500 000Av de reserverade medlen disponerar länsstyrelserna iJämtlands, och 180 milj.kr. förinsatser i stödområde 1. Vidare disponerar luftfartsverket 12milj.kr. för att uppföra en hangar för ozonforskning i Kiruna.Regeringen föreslår under punkt D 6 (s. 117--118) ett anslagpå 180,5 milj.kr., en minskning med 5,5 milj.kr.Socialdemokraterna anser i partimotion A225 att anslaget börökas med 20 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag.Vänsterpartiet yrkar i partimotion A481 att skallanslå 280 milj.kr. utöver regeringens förslag för att göra detmöjligt att snabbt komma i gång med investeringar.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning avmedelsbehovet och avstyrker de båda motionsyrkandena. Anslag böralltså anvisas för nästa budgetår med 180,5 milj.kr.Glesbygdsmyndigheten1990/91 Utgift 6 990 000 Reservation 7 109 0001991/92 Anslag 16 200 0001991/92 Anslag 15 625 000 (exkl. mervärdesskatt)1992/93 Prop. 16 399 000Såsom regeringen föreslår under punkt D 7 (s. 118) börglesbygdsmyndigheten -- som tidigare benämndesglesbygdsdelegationen -- för nästa budgetår tillföras ett anslagpå 16 399 000 kr.I sammanhanget har utskottet att redovisa två motioner omstöd till det s.k. ekokommunprojektet. I den ena motionen,Bo222 av m.fl. (s), erinras om attglesbygdsmyndigheten tillsammans med 15 kommuner har bedrivitett förprojekt. För att säkerställa att nödvändiga resurserskapas för att fullfölja ekoprojektet och att åtgärder förutveckling och stimulans kommer till stånd bör berördadepartement och myndigheter åter uppmärksammas på vikten avdenna fråga. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom tillregeringen.I den andra motionen, A478 av (), föreslåstillkännagivanden till regeringen om behovet av särskiltekonomiskt stöd till det treåriga pilotprojektet och om attmedlen bör förvaltas av glesbygdsmyndigheten som projektetshuvudman.Frågan om stöd till det aktuella ekokommunprojektetbehandlades av bostadsutskottet med anledning av ensexpartimotion i ämnet. Efter att ha redovisat för pågåendeekologiskt byggande i landet och för dåvarande läge förekokommunprojektet anförde utskottet (bet. 1990/91:BoU12 s. 32):Även om åtgärder redan vidtagits delar dock utskottetmotionärernas uppfattning att dessa inte är tillräckliga. Detföreligger således även enligt bostadsutskottets mening ettbehov av ytterligare insatser på området. I enlighet medmotionsförslaget bör det sålunda ankomma på berörda myndighetersom bl.a. , byggforskningsrådet och glesbygdsmyndighetenatt på olika sätt bidra till att verksamheten med s.k.ekokommuner utvecklas och förs ut till en vidare krets. Det kandäremot varken anses möjligt eller lämpligt för utskottet ochriksdagen att nu bestämma den exakta utformningen, inriktningenoch omfattningen av dessa insatser. Det får anses vara enuppgift för de aktuella myndigheterna m.fl. att -- medutgångspunkt i resultaten av det bedrivna arbetet --fatta beslut härom. En förutsättning bör dock enligt utskottetsmening vara att verksamheten kommer till stånd utan ytterligaremedelsanvisning.Vad bostadsutskottet anfört om stöd till ekokommunprojektetoch om behovet av ytterligare insatser delgavs regeringen i etttillkännagivande.Med hänsyn till dessa klara markeringar från bostadsutskottetsom vunnit anslutning anser arbetsmarknadsutskottetatt det inte behövs en ny meningsyttring från sida.Vad beträffar motionernas önskemål att skall uttalasig till förmån för en resurstilldelning till projektet hänvisastill vad bostadsutskottet avslutningsvis anfört.Arbetsmarknadsutskottet anser sig inte ha grund för en avvikandeuppfattning och vill därför inte föreslå någon åtgärdmed anledning av motionerna. I anslutning härtill bör docknämnas att yrkande om anslag till projektet med preciseratbelopp, 5 milj.kr., framställs i miljöpolitiskamotion 1991/92:Jo646. Detta yrkande är hänvisat tilljordbruksutskottet.Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU)1990/91 Utgift 5 904 000 Reservation 219 0001991/92 Anslag 6 480 0001991/92 Anslag 5 924 000 (exkl. mervärdesskatt)1992/93 Prop. 6 100 000I enlighet med regeringens förslag under punkt D 8 (s. 119)föreslår utskottet att anvisar ett anslag med det avregeringen begärda beloppet, 6 100 000 kr.Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden1990/91 Utgift 2 695 8401991/92 Anslag 3 050 0001992/93 Prop. 4 200 000Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 9 (s.119--120) om anslag för det aktuella ändamålet med 4,2 milj.kr.Transportstöd1990/91 Utgift 308 715 0001991/92 Anslag 300 300 0001992/93 Prop. 300 300 000Anslag för ändamålet har tidigare anvisats underkommunikationsdepartementets huvudtitel. I hartransportstödsfrågorna tidigare beretts av trafikutskottet.Regeringen föreslår under punkt D 10 (s. 120) ett oförändratanslag på 300,3 milj.kr. Medelsberäkningen godtas av utskottet.Regionalpolitiska insatser i regioner och länInledningI detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden som rörförhållandena i olika delar av landet samt vissa internationellafrågor som hänger samman med bl.a. det nuvarande och framtidagränsöverskridande samarbetet mellan regioner på båda sidor omnationsgränserna.Läget på arbetsmarknaden med stor arbetslöshet och sjunkandeefterfrågan på arbetskraft har som framhållits i avsnittet omden regionala problembilden ökat i minst samma takt i deregionalpolitiskt prioriterade områdena som i landet i övrigt.Den nuvarande lågkonjunkturen skiljer sig på ett anmärkningsvärtsätt från tidigare lågkonjunkturer genom att den slår så hårtäven i storstäder som sätter också sin prägel påmotionsyrkandena, som innehåller krav på insatser av skilda slagfrån statsmakternas sida för att dämpa effekterna av denlågkonjunktur i kombination med strukturomvandlingsproblem somför närvarande råder i Sverige.I de regionalpolitiska motioner som remitterats till utskottetfinns också yrkanden om tillkännagivanden till regeringen påskilda politikområden i olika regioner och län. Många av dessayrkanden liknar dem som behandlas i resp. fackutskott. Flertaletär sådana att vid tidigare behandling av liknandeförslag på anförda skäl uttalat att varken kan ellerbör behandla frågorna eller att de rör områden för vilkariksdagen redan har fattat beslut eller väntas fatta beslutsenare . Det gäller t.ex. motionsyrkandensom rör skatte- och finanspolitiken, närings-, kommunikations-,utbildnings-, forsknings- och kulturområdena.Yrkanden som rör andra politikområden ger i detta sammanhanginte anledning till särskilda uttalanden från regionalpolitisksynpunkt utöver vad utskottet tidigare uttalat i framställningen(s. 27) om att varje sektor i samhället måste taregionalpolitiska hänsyn när åtgärder utformas inom resp.samhällssektor. Utskottet har också inledningsvis lämnat enredogörelse för vad som anförts i propositionen omstatsmakternas beslut på skilda sektorsområden.Beträffande utbildningsområdet vill utskottet utöver vadutskottet refererat ur propositionen fästa uppmärksamheten påden promemoria (Ds 1992:1) "och högskolor" somnyligen presenterats av . I promemoriansom remissbehandlas tas bl.a. upp frågan om dengrundläggande högskoleutbildningen. Av promemorian framgår attdecentraliseringen av högskolan pågår. Enligt promemorian börbl.a. det reglerade systemet med utbildningslinjer upphörafr.o.m. En proposition om det friauniversitetet är att vänta i juni i år.Utskottet kommer vid den följande framställningen om åtgärderi regioner och län att behandla motionsyrkanden som rör andrapolitikområden under hänvisning till vad utskottet sålundaanfört. I förekommande fall hänvisas till pågående beredningeller kommande riksdagsbeslut.I detta sammanhang vill utskottet åter erinra om riksdagensbeslut om regionalpolitik för 90-talet och attlänsstyrelserna då fick större frihet att disponera anslaget förolika regionalpolitiska utvecklingsinsatser, det s.k.länsanslaget. I beslut med anledning avbetänkandet 1990/91:AU13 godkände att regeringenutökade länsstyrelsernas möjligheter att fatta beslut i ärendenom lokaliseringsbidrag genom att höja gränsen för beslutsrättenfrån 15 till 20 milj.kr.Utskottet noterar att flera motionärer också tar uppregionalpolitiken utifrån ett internationellt perspektiv.Utskottet vill redan här något beröra sådana motionsyrkanden.I propositionen lämnas en redogörelse för detinternationella regionalpolitiska samarbetet.Samarbetet inom omfattar gränsregionalt samarbete,gemensamma stödordningar, utrednings- och utvecklingsarbete,regionalpolitisk forskning samt informationsutbyte. Dettasamarbete utgår från ett program som lagts fast av för perioden --1994. I programmet ingår också att göraanalyser av nordisk regionalpolitik i ett europeiskt perspektiv.Nordiska ministerrådet har därefter preciserat inriktningen pådet gränsregionala samarbetet och därvid särskilt betonat attverksamheten bör ges en tydlig regionalpolitisk profil.Ministerrådet har också betonat de likheter som finns i Nordenoch som ger en gemensam grund för samverkan i internationellasammanhang.Det regionalpolitiska samarbetet inom är främstinriktat på erfarenhetsutbyte och utredningsprojekt samt andraaktiviteter som ibland utmynnar i rekommendationer frånorganisationen. Ett särskilt program för landsbygdsutvecklinghar påbörjats.Sverige deltar tillsammans med en rad andra västeuropeiskaländer i ett samarbete kring frågor om regional utveckling somorganiseras och drivs av (), knutet till i Glasgow.Samarbetet är inriktat på frågor som rör stöd till företag,infrastrukturfrågor, sektorssamordning, EG:s regionalpolitikm.m.Frågor om de europeiska gemenskapernas (EG) regional- ochstrukturpolitik samt konsekvenser för av ett EES-avtaloch ett eventuellt medlemskap behandlas inom regeringskanslietbl.a. av en arbetsgrupp för regionalpolitik. Regionalpolitik ärett högt prioriterat område inom EG. har EGdels kraftigt intensifierat den regionalpolitik som bedrivsvia de s.k. strukturfonderna, dels omarbetat sina regler förvilka regionalpolitiska stöd till företag de enskilda ländernatillåts lämna.Vid utformningen av de nya svenska reglerna som trädde i kraftden togs, som tidigare berörts, hänsyn till hur deskulle komma att överensstämma med bl.a. regionalpolitiken sådanden är utformad inom EG.I förhandlingarna om ett har man från nordisk sidabl.a. framhållit att de geografiska och klimatiskaförutsättningarna för näringslivet är mycket olika mellan denordligaste delarna av och . I propositionengörs bedömningen att även efter ett kan föraen regionalpolitik med i huvudsak samma inriktning som förnärvarande.I flera motioner pekar motionärerna på deutvecklingsmöjligheter som olika regioner i har på grundav närheten till regioner på andra sidan om vår nationsgräns.Det gäller motionerna A424 av m.fl. (s), A434av m.fl. (fp) och A442 av m.fl. (c),vilka pekar på möjligheter att utvecklas till en viktigregion i . Närheten till EG är en fördel som kan utnyttjasför att utveckla näringsliv, heter det i motion A424. Imotion A434 framhålls att kan betraktas som en komplettregion: alla branscher finns om än inte i varje kommun. MotionA442 visar på de förutsättningar som finns för ett regionaltsamarbete runt södra motion A453 av () pekar motionären påsydöstra möjligheter till samarbete med ochEG. och () framhåller i motion A484betydelsen för av ett närmande till EG.Förberedelserna för EG är en chans att profilera länsom del av en framtidens region, heter det i motionen.Filip m.fl. (m) pekar i motion A455 påStockholmsregionens möjligheter att bli en knutpunkt ochplattform för kontakter med de nya staterna i nordöstra refererade vid förra årets behandling avregionalpolitiken likartade motionsyrkanden om olika regionersutvecklingsmöjligheter i ett internationellt perspektiv.I sitt av godkända betänkande 1990/91:AU13 anfördeutskottet bl.a. följande.Det internationella regionalpolitiska samarbete som pågår ärenligt utskottets mening viktigt och synnerligen angeläget föratt skapa balans mellan olika regioner.Den utveckling av regionernas betydelse som tasupp av motionärerna innebär som utskottet ser det bådemöjligheter och risker. Framgångsrika regioner med god tillgångpå arbete och bostäder samt en utbyggd infrastruktur kommer attha goda framtidsmöjligheter. Saknas dessa förutsättningar i enregion kan konsekvenserna bli allvarliga. Det är därför viktigtatt det förs en aktiv regionalpolitik så att man kan skapa såvälinomregional balans som balans mellan olika regioner.Utskottet har ingen annan mening än den som dåredovisades om vikten av starka och framgångsrika regioner iframtiden. Det förtjänar återigen att i detta sammanhangunderstryka vad som i den tidigare framställningen anförts ombetydelsen av att alla samhällssektorer medverkar till attnå detta mål.Utskottet övergår nu till att behandla motionsyrkanden rörandeenskilda regioner och län.SkånelänenUnder denna rubrik behandlar utskottet motionerna A424 avJohnny m.fl. (s), A434 av m.fl. (fp) ochA442 av m.fl. (c) om och Malmöhuslän.Ett genomgående drag i motionerna är den samstämmigauppfattningen om nuvarande problem inom näringslivet och påarbetsmarknaden.Som ovan anförts har motionärerna pekat på Skåneregionensbetydelse i ett framtida . De vill ha tillkännagivandentill regeringen om åtgärder på skilda områden för att stärkaregionen. Den förnyelse som motionärerna anser är nödvändig inomnäringslivet kan ske bara med en väl utbyggd infrastruktur. Devill därför ha satsningar på kommunikationer, utbildning ochforskning. Särskilda satsningar föreslås på universitets- ochhögskoleutbildningen. Även insatser för att främja den lokalakulturen är nödvändiga för att en bygd skall vara attraktiv ochlevande.Motionärerna anser också att det är nödvändigt med ett ökatsamarbete i regionen. Ett sådant samarbete bör ske i form av ettnytt regionalt styre för -- ett regionalt parlament.När det gäller problemen på arbetsmarknaden och särskiltsituationen inom byggsektorn, med krympande byggmarknad, ansermotionärerna i motion A424 (s) att extra medel bör tilldelaslänsarbetsnämnderna i och förvidareutbildning inom byggsektorn. Det kommer nämligen attställas krav på specialkompetens i samband med det kommandebrobygget.Motion A434 (fp) anser att Alunmuseet på är ettlämpligt projekt för arbetsmarknadspolitisk satsning inombyggbranschen.I sistnämnda motion vill motionärerna ha tillkännagivanden somrör miljön i . Även försvar tas upp i motionen.Utskottets övervägandenArbetslösheten i och var i februari1992 resp. 3,, vilket innebär en ökning med 1,8 resp.1,i förhållande till samma tid förra året.Befolkningen ökade --1991 med iKristianstads län och i län.Länsstyrelserna i och disponerarinnevarande budgetår 6 resp. 5 milj.kr. Som ovan sagts kan i storutsträckning själv välja hur anslaget skall användas t.ex. föratt delta i finansieringen av satsningar på kulturområdet avbetydelse för den regionala utvecklingen.Utskottet delar uppfattningen att en väl utbyggd infrastrukturhar betydelse för att främja näringslivsutveckling ochsysselsättning. I detta sammanhang vill utskottet peka påöverenskommelsen med om en broförbindelse över Öresund.Broförbindelsen kommer att innebära goda utvecklingsmöjligheterför Skåne.Beträffande motionsförslagen om satsningar på speciellaprojekt inom kommunikationsområdet samt förslag inomutbildnings- och forskningsområdena hänvisar utskottet till vadsom anförts i inledningen till detta avsnitt. Utskottetvill särskilt peka på den kommande propositionen om det friauniversitetet som skall framläggas .