bet · GG01NU17 · 1992-12-08 00:00:00 — 1992/93NU17ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:56 om ny konkurrenslagstiftning,dels sex motioner som har väckts med anledning avpropositionen,dels -- helt eller delvis -- tio motioner omkonkurrenspolitiken från allmänna motionstiden.Yttranden i ärendet har avgivits av (1992/93:KU4y; bilaga 2) och lagutskottet (1992/93:LU3y;bilaga 3).Upplysningar och synpunkter har inför utskottet lämnats avföreträdare för , ,, , , , , , ochSveriges livsmedelshandlareförbund. Vidare har ett flertalskrivelser i ärendet ingivits till utskottet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en nykonkurrenslagstiftning. Förslaget innebär att det -- efterförebild från EG:s och konkurrensregler -- införsprincipiella förbud dels mot konkurrensbegränsande samarbetemellan företag, dels mot missbruk av en dominerande ställning.Såväl enskilda undantag som s.k. gruppundantag skall kunnamedges från förbudet mot samarbete. Hittillsvarande system medförvärvskontroll behålls men ges en annorlunda utformning.Såvitt gäller gruppundantag finner utskottet inte skäl förriksdagen att uttala sig om den närmare inriktningen av deföreskrifter som förutsätts bli utfärdade härom. Beträffandelagens tillämpningsområde utgår utskottet från att den ipropositionen angivna riktlinjen för bedömning av samverkanmellan små företag tillämpas flexibelt.Motioner (c; kds) med krav på att den samverkan som förekommerpå jordbruksområdet skall undantas från konkurrenslagenstillämpning eller särbehandlas i något annat avseende avstyrks.Utskottet hänvisar till uppdrag ochförutsätter att dess synpunkter kommer att prövas.Likaså avstyrker utskottet en rad yrkanden som rörförvärvskontrollen. Detta gäller två motioner (nyd; v) som bådainnehåller krav på dels att den i propositionen föreslagnabeloppsgränsen skall slopas, dels att en möjlighet att bryta uppbefintliga företagskoncentrationer skall införas i lagen.Motionsförslagen följs upp i reservationer (nyd) resp. enmeningsyttring (v). Den föreslagna instansordningen vidförvärvskontrollen -- med som första ochMarknadsdomstolen som sista instans -- kritiseras i en motion(s); motionärerna anser att hittillsvarande system medMarknadsdomstolen som prövande och regeringen som fastställandeinstans bör behållas. Utskottet avstyrker motionsyrkandet menframhåller att kravet på snabbhet i det processuella förfarandetinte får eftersättas. En reservation (s) anmäls i denna fråga.Regeringens förslag till ändring i viss annan lagstiftning somhänger samman med konkurrenslagen liksom i lagen om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) tillstyrks samtidigtav utskottet. Huvudsakligt innehållI proposition 1992/93:56 läggs fram förslag till en nykonkurrenslag, som skall ersätta den nuvarande konkurrenslagen(1982:729) och lagen (1991:921) om förbud motkonkurrensbegränsning i fråga om jordbruksprodukter. Vidareframläggs förslag till viss annan lagstiftning som hänger sammandärmed. Slutligen föreslås en ändring i lagen om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde (EES).Förslaget till ny konkurrenslag innebär bl.a. följande.De materiella konkurrensreglerna i lagen utformas efterförebild från i ochEES-avtalets konkurrensregler. Det innebär principiella förbuddels mot samarbete mellan företag som har till syfte attbegränsa konkurrensen på den svenska marknaden eller som gerdetta resultat, dels mot missbruk från ett eller flera företagssida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.Från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete mellanföretag skall undantag kunna medges i enskilda fall avKonkurrensverket. Undantag från förbudet skall också kunna gällaför grupper av avtal som uppfyller förutsättningarna förenskilda undantag. Föreskrifter om sådana gruppundantag skallbeslutas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer.Avtal som är förbjudna är ogiltiga.Möjlighet finns för ett företag att efter ansökan hosKonkurrensverket få en förklaring om att förbuden inte ärtillämpliga för företaget (icke-ingripandebesked).En överträdelse av förbuden skall kunna medföraskadeståndsskyldighet och konkurrensrättsliga ingripanden i formav dels åläggande vid vite att upphöra med en pågåendeöverträdelse, dels åläggande att betala konkurrensskadeavgiftför en redan begången överträdelse. En konkurrensskadeavgiftskall kunna uppgå till högst av företagetsårsomsättning. beslutar om åläggande vid viteatt upphöra med överträdelser av förbuden. Beslut om skyldighetatt betala konkurrensskadeavgift meddelas av domstol på talan avKonkurrensverket. Verket skall vid utredningar om överträdelserav förbuden kunna göra undersökningar hos företag för att fåfram bevismaterial.Reglerna om kontroll av företagsförvärv får en någotannorlunda utformning än i den nuvarande lagen. Kontrollen skallomfatta företagsförvärv där de berörda företagen tillsammans haren årsomsättning som överstiger . Sådanaföretagsförvärv skall anmälas till förprövning. Ingripande skall kunna ske om företagsförvärvet fårantas leda till mer påtagliga skadliga effekter för konkurrenseni ett långsiktigt perspektiv.Domstolsprövningen av konkurrensrättsliga mål skall tillsvidare ske enligt en tvåinstansordning med specialiseradedomstolar. skall som första instans prövamål om konkurrensskadeavgift och företagsförvärv.Konkurrensverkets beslut om undantag, icke-ingripandebesked ochvitesåläggande skall kunna överklagas hos tingsrätt.Stockholms tingsrätts avgöranden skall kunna överklagas hosMarknadsdomstolen. Dess avgöranden skall inte kunna överklagas.Frågor om skadestånd, ogiltighet och utdömande av viten enligtlagen skall prövas av de allmänna domstolarna, men Stockholmstingsätt skall alltid vara behörig att pröva mål om skadeståndoch utdömande av viten.Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.Särskilda övergångsbestämmelser föreslås emellertid för attföretagens omställning till de nya reglerna skall underlättas.Den föreslagna ändringen i EES-lagen, som innebär entilläggsbestämmelse om gruppundantag, avses träda i kraftsamtidigt med den lagen.FörslagI propositionen föreslår regeringen -- efter föredragning avnäringsminister -- att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. konkurrenslag,2. lag om ändring i lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighetrörande pris- och konkurrensförhållanden,3. lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m.,4. lag om ändring i CECA-lagen (1972:762),5. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),7. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618),8. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),9. lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620),10. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar,11. lag om ändring i lagen om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES).Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Förslaget tillkonkurrenslag återges i bilaga 1. Övriga lagförslag finns pås.138--157 i propositionen. De motioner som har väckts med anledning av proposition1992/93:56 är följande:1992/93:N7 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den nya konkurrenslagen,2. beslutar att intresseledamöter även fortsättningsvis skallingå i Marknadsdomstolen.1992/93:N8 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. avslår den föreslagna gränsen på iårsomsättning för sammanslagna företag,2. hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikonkurrenslagstiftningen att existerande företagskoncentrationerkan brytas upp,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om livsmedelsgrossisterna.1992/93:N9 av och (bådanyd) vari yrkas att riksdagen1. avslår begränsningsregeln i 37§ förslag tillkonkurrenslag som innebär att frågan om företagsförvärv endastgäller företag eller verksamheter som tillsammans har enomsättning föregående räkenskapsår som överstiger 4 miljarderkronor,2. inför en möjlighet att bryta upp beståendeföretagskoncentrationer,3. som sin mening ger regeringen till känna att en utredningbör tillsättas som, utifrån grundsynen att största möjligakonkurrens bör råda i det svenska samhället, får till uppgiftatt lägga fram ett lagförslag inom konkurrenslagstiftningens ramsom begränsar ägar- och företagskoncentrationen inommassmedierna.1992/93:N10 av och (båda nyd)vari yrkas att utformar konkurrenslagstiftningen påsådant sätt att möjligheterna att tillämpa det s.k.SA/VA-systemet inom detaljhandeln elimineras eller begränsas.1992/93:N11 av och (båda kds)vari yrkas att riksdagen1. begär att regeringen återkommer med förslag tillundantag motsvarande EG:s förordning 26/1962,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensam finansiering av förluster i samband medexport av jordbruksprodukter,3. beslutar att kooperation och kooperativ samverkan ifederativ form jämställs med aktiebolag och koncerner ikonkurrenslagens tilllämpning,4. beslutar att gränserna för samverkan sätts lika medsamgående för dominans på relevant marknad i enlighet med vad imotionen anförts.1992/93:N12 av och (bådac) vari yrkas att riksdagen1. beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om dubbelprövning av och ,2. begär att regeringen återkommer med förslag tillundantag motsvarande EG:s förordning 26/1962,3. beslutar att undantagstiden förlängs till ,4. beslutar att ej förbjuda gemensam finansiering av förlusteri samband med export av jordbruksprodukter,5. beslutar att kooperation och kooperativ samverkan ifederativ form jämställs med aktiebolag och koncerner ikonkurrenslagens tilllämpning,6. beslutar att gränserna för samverkan sätts lika medsamgående för dominans på relevant marknad i enlighet med vad imotionen anförts.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1991/92:Fi208 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slopa alla monopol -- statliga, kommunala,kooperativa, fackliga och privata -- utom de som är absolutnödvändiga i en demokrati,15. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skydda den fria konkurrensen med lagarefter förebild från det amerikanska systemet.1991/92:Jo203 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (5) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förverkligande avkonkurrenslagstiftningen.1991/92:N244 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om horisontell prissamverkan.1991/92:N247 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lika konkurrensregler för olikaföretagsformer och att svenska företags roll som marknadsaktörerskall värderas i ett EG-perspektiv redan nu.1991/92:N251 av och (båda nyd)såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av den nya konkurrenslagstiftningen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om befogenheterna för den nya konkurrensmyndigheten,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot leveransvägran,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om otillbörlig sänkning av priset i syfte att skadakonkurrenter med svagare ekonomi,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot att ställa otillbörliga kvantitetskrav isyfte att styra marknaden,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot prisstyrning från fabrikanter,generalagenter, importörer, grossister o.dyl.,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett långtgående förbud mot kartellbildningar,oligopol, monopol o.dyl.,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingripande vid brott mot konkurrenslagstiftningenmåste ske snabbt och i övrigt bli betydligt effektivare,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om effektiva och brottsavhållande sanktioner ikonkurrenslagstiftningen,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höga företagsböter för brott motkonkurrenslagstiftningen vilka bör bestämmas i förhållande tillföretagets omsättning.1991/92:N258 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att främst granskaverksamheten inom dagligvaruhandeln.1991/92:N270 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet(10) att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konkurrenslagstiftningen.1991/92:N272 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av en snabb opartisk översyn avbyggsektorn i syfte att åstadkomma konkurrensriktigare hanteringgenom hela byggprocessen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpning och bevakning av konkurrenslagstiftningenpå området.1991/92:N285 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att bl.a. staten inte bör få gå in med stöd till nöjesparker,djurparker o.d. om en momssänkning uteblir.1991/92:N286 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av den nya konkurrenslagstiftningen ochmed den fria konkurrensen som ledstjärna,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om befogenheterna för den nya konkurrensmyndigheten,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot orimlig leveransvägran,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om orimlig sänkning av priset i uppenbart syfte atttillfoga konkurrenter med svagare ekonomi skada (prisdumpning),5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot att ställa orimliga kvantitetskrav i syfteatt styra marknaden,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot prisstyrning från fabrikanter,generalagenter, importörer, grossister o.d.,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett långtgående förbud mot monopol,kartellbildningar, oligopol o.d.,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att bryta upp karteller, oligopol o.d.,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingripande vid brott mot konkurrenslagstiftningenmåste ske snabbt och i övrigt bli betydligt effektivare,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om effektiva och brottsavhållande sanktioner ikonkurrenslagstiftningen,12. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höga företagsböter för brott motkonkurrenslagstiftningen vilka bestäms i förhållande tillföretagets omsättning. BakgrundGällande konkurrenslagstiftningDe grundläggande konkurrensbestämmelserna finns ikonkurrenslagen (1982:729), som trädde i kraft den 1 januari1983 (prop. 1981/82:165, bet. Lagen har till ändamål attfrämja en från allmän synpunkt önskvärd konkurrens inomnäringslivet genom åtgärder mot skadligakonkurrensbegränsningar. Ingripanden mot konkurrensbegränsningarkan ske enligt endera av två principer, missbruksprincipen ochförbudsprincipen.Missbruksprincipen innebär att konkurrensmyndigheterna harbefogenhet att ingripa mot ett företag när det i ett enskiltfall kan visas att det framkallar en konkurrensbegränsning somhar skadlig verkan. Denna princip kommer till uttryck ikonkurrenslagens generalklausul. Reglerna om förvärvskontroll,som var en nyhet lagstiftning, är kopplade tillmissbruksbestämmelsen. Syftet med ingripandet är att denskadliga verkan skall undanröjas för framtiden. Förbudsprincipengäller förfaranden som anses i allmänhet ha skadlig verkan. Ikonkurrenslagen finns två straffbelagda förbud, nämligen förbudmot bruttopriser och anbudskarteller. Konkurrenslagens räckviddbegränsas på olika sätt; den kan exempelvis inte åberopas motoffentliga regleringar med konkurrensbegränsande verkningar.Lagen (1991:921) om förbud mot konkurrensbegränsning i frågaom jordbruksprodukter innehåller straffbelagda förbud dels motmarknadsdelning och andra produktions- och utbudsbegränsningar,dels mot gemensam finansiering av underskott vid försäljning avjordbruksprodukter på export. Lagen trädde i kraft somavregleringen på jordbruksområdet inleddes, den 1 juli 1991.Lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- ochkonkurrensförhållanden innehåller bestämmelser om skyldighet förnäringsidkare att lämna sådana uppgifter som behövs för attallmän kännedom om pris- och konkurrensförhållanden inomnäringslivet skall främjas.Centrala konkurrensvårdande myndigheter är delsKonkurrensverket, vilket inrättades i anslutningtill att och Statens pris- ochkonkurrensverk avvecklades (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet.NU20), dels . Vidare har länsstyrelserna sedanden vissa konkurrensfrämjande uppgifter (SFS1992:773).EG:s och konkurrensreglerEG:s materiella konkurrensregler finns huvudsakligen iRomfördragets artiklar 85 och 86.Enligt artikel 85 är avtal mellan företag, beslut avföretagssammanslutningar och samordnade förfaranden, som kanpåverka handeln mellan medlemsstater och som har till syfteeller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrenseninom den gemensamma marknaden oförenliga med den gemensammamarknaden och förbjudna. En uppräkning görs av sådana avtaleller beteenden som anses särskilt skadliga (p. Vidare ärförbjudna avtal ogiltiga (p. I samma artikel anges ocksåvillkor för att undantag skall kunna beviljas (p. Enligtartikel 86 är ett eller flera företags missbruk av endominerande ställning på den gemensamma marknaden eller inom enväsentlig del av denna, i den mån det kan påverka handeln mellanmedlemsstater, oförenligt med den gemensamma marknaden ochförbjudet. Även här finns en förteckning över de typer avmissbruk som särskilt kan omfattas av förbudet.Inom EG finns också ett system med undantag för vissakategorier av avtal -- s.k. gruppundantag -- såvitt gällerförbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. För närvarandefinns åtta sådana gruppundantagsförordningar; de avser bl.a.ensamåterförsäljaravtal och franchiseavtal. Gruppundantagen ärtidsbegränsade.Närmare tillämpningsregler anges i särskilda förordningar.Enligt förordningen (EEG) nr 26/62 gäller artikel 85.1 intesådana avtal etc. som utgör en del av en nationellmarknadsorganisation eller som behövs för att EG:sjordbrukspolitiska mål enligt artikel 39 i skalluppnås.De materiella konkurrensreglerna har kompletterats genomförordningen (EEG) nr 4064/89 om kontroll avföretagskoncentrationer, som trädde 1990.En omfattande praxis har utvecklats genom EG-domstolensavgöranden avseende främst artiklarna 85 och 86. Vidare harEG-kommissionen utfärdat olika tillkännagivanden.Merparten av har i anpassad form tagitsin i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Iberörda delar kommer avtalet i sin tur att inkorporeras medsvensk rätt genom EES-lagen (prop. 1991/92:170, bet.1992/93:EU1). Det innebär för vidkommande att sammaregler i materiellt avseende som gäller inom EG kommer att bligällande för konkurrensbegränsningar med effekt på handelnmellan och ett annat EFTA- eller ett , som hade till uppgift att utreda hurkonkurrenspolitiken kunde förstärkas, avlämnade sitthuvudbetänkande (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välfärd. Idetta presenterades förslag bl.a. till en ny konkurrenslaginnefattande två ytterligare speciella förbud, nämligen motprissamverkan och mot marknadsdelning. Inom ramen för kommitténs uppdrag har även enrad andra betänkanden och kartläggningar redovisats.I departementspromemorian (Ds 1992:18) Ny konkurrenslagpresenterade ett delvis nyttförslag till konkurrenslag. Även promemorian harremissbehandlats.Förslag till ny konkurrenslagI proposition 1992/93:56 lägger regeringen fram förslag ny konkurrenslag. Dess ändamål är att undanröja och motverkahinder för en effektiv konkurrens i fråga om produktion av ochhandel med varor, tjänster och andra nyttigheter.De materiella konkurrensreglerna enligt EG:s och EES-avtaletsbestämmelser bör, enligt regeringens uppfattning, vara förebildäven för den nationella lagen. I enlighet härmed föreslåsprincipiella förbud dels mot konkurrensbegränsande samarbetemellan företag, dels mot missbruk från ett eller flera företagssida av en dominerande marknadsställning.Sanktioner som skall kunna tillämpas är konkurrensskadeavgiftför begångna överträdelser samt åläggande vid vite att upphöramed pågående överträdelse. Två slags civilrättsliga följderinförs. Förbjudna avtal är ogiltiga, och skadestånd skall kunnautgå till en drabbad part då ett företag har överträtt något avförbuden.Systemet med kontroll av företagsförvärv behålls men får ennågot annorlunda utformning.Regeringens förslag syftar i första hand till eneffektivisering på det konkurrensrättsliga området. Därutöversägs att det vid utarbetandet av förslag till en nykonkurrenslag är naturligt att ta närmandet till EG somutgångspunkt. Det påpekas dock i propositionen att något krav påharmonisering med inte föreligger. Självfalletsaknas kriteriet om att handeln över gränserna skall påverkas;det är sålunda bara förhållandena på den svenska marknaden somden nationella lagen skall avse.Utskottet återkommer i det följande till enskilda delar iregeringens förslag såvitt de berörs av motionsyrkanden, och iövrigt i den mån utskottet funnit anledning att närmarekommentera förslagen.Inriktningen av konkurrenspolitikenFyra motionsyrkanden från allmänna motionstiden gällerinriktningen av konkurrenspolitiken från mer generellautgångspunkter.Konkurrens överallt och på lika villkor är två viktiga kravför ett framgångsrikt framtida , heter det i motion1991/92:Fi208 (nyd). Ett uttalande av om slopande avalla monopol -- utom de som är absolut nödvändiga i en demokrati-- begärs. Vidare efterlyses en lagstiftning med det amerikanskasystemet som förebild. Principiella synpunkter på utformningenoch tillämpningen av en ny konkurrenslagstiftning lämnas också imotionerna 1991/92:N286 (nyd) och 1991/92:N251 (nyd); de går ibåda fallen ut på att den nuvarande lagen skall effektiviseras.Kraftiga skärpningar i lagstiftningen förespråkas även i motion1991/92:N270 (v).Regeringen har i två avlämnade propositioner lagt framförslag med syfte att konkurrensen inom den offentliga sektornskall utvidgas. I proposition 1992/93:88 om offentligupphandling, som behandlas av finansutskottet (bet.1992/93:FiU5), föreslås vissa regler som innebär en anpassningtill vad som gäller enligt . I proposition 1992/93:43om ökad konkurrens i verksamhet, som behandlas avsocialutskottet (bet. 1992/93:SoU9), föreslås ändringar i olikaspeciallagar syftande till undanröjande av hinder som ansesföreligga för att verksamhet skall kunna läggas ut påentreprenad. Vidare har lagt framdepartementspromemorian Anbudskonkurrens vid offentligproduktion (Ds 1992:121) med förslag om ett system medobligatorisk upphandling vid sådan produktion.Utskottet delar regeringens uppfattning om attkonkurrensförhållandena spelar en avgörande roll för dynamikenoch tillväxten i ett lands ekonomi. En effektiv konkurrens ärviktig också för konsumenterna genom att priserna pressas ochutbudet av varor och tjänster blir större och mer varierat. Ävenför företagen är en effektiv konkurrens betydelsefull. Såsomvisas i propositionen har det emellertid i olika sammanhangframkommit att konkurrensen inom omfattande och viktiga delar avden svenska ekonomin är otillräcklig. Till denna slutsats harKonkurrenskommittén kommit genom omfattande kartläggningar.Vidare har en studie inom (Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling) om köpkraftsnivåerna inommedlemsländerna tydliggjort att har avsevärt högrepriser än omvärlden i sådana sektorer som är skyddade frånkonkurrens.Det är mot denna bakgrund angeläget att konkurrenstrycketskärps genom en mer offensiv konkurrenspolitik.