bet · GF01KrU18 · 1992-03-24 00:00:00 — Det måste tvärtom, särskilt iett mera långsiktigt perspektiv, vara ett intresse för dessainstitutioner att få en möjlighet att genom sin kompetens ochsina resurser medverka till ytterligare utveckling avkulturområdet i fråga.I sammanhanget är de synpunkter som ånyo aktualiserats genomEuroparådsrapporten om starka kulturella centra utanförStockholm inte utan intresse (Statlig kulturpolitik i ,Rapport från en europeisk expertgrupp, Kulturpolitik i Europa2:2 s. 146 och 156). Vilka betydande problem ett statligtställningstagande för sådana centra kan rymma kan man dock få enföreställning om genom att se på det arbete som föregicktillkomsten av en ny opera i . Det krävdes ettlångtgående samarbete mellan kommunerna och landstingen iregionen för att -- trots ett mycket betydande statligt stöd --en finansiering skulle bli möjlig. Tillkomsten av sådana centrasom anges ovan skulle kräva ett regionalt samarbete i ännu högregrad, eftersom ett sådant samarbete måste avse inte endastett kulturområde. Det kan därför -- redan av denna anledning-- anföras starka skäl för att låta utvecklingen av regionalakulturcentra bli helt beroende av regionala initiativ. Å andrasidan talar andra skäl för att staten på ett mera övergripandesätt bör medverka till utvecklingen av regionala centra påkulturområdet.Utskottet har genom diskussionen i det föregående önskat pekapå problem som kan vara förknippade med inrättandet avkulturella centra. Utskottet anser att det är av värde att enfortsatt diskussion äger rum inom den av utskottet förordadeutredningen.Utredningen bör vara parlamentarisk. Företrädare för samtligariksdagspartier bör ingå i utredningen.Vad utskottet sålunda anfört om en parlamentarisk utredning omkulturpolitiken bör som sin mening ge regeringen tillkänna med anledning av följande motioner, nämligen motionernaKr240, Kr271 yrkande 19, Kr272 yrkandena 1 och 2, Kr277 ochKr283.Synpunkter rörande kulturens lönsamhetMotionärerna bakom motion Kr272 (nyd) vill också att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vissa synpunkterpå kulturens lönsamhet (yrkande 8).Motionärerna framhåller att det sällan föreligger renodladeekonomiska motiv bakom kultursatsningar. Utskottet har intesvårt att ansluta sig till denna uppfattning. Snarare måsteuttalandet ses som en underdrift. Utskottet delar ocksåuppfattningen att kultursektorn har stor betydelse isamhällsekonomin. Däremot vill utskottet klart ta avstånd frånuttalanden i motionen om att det är hög tid att börja betraktakulturen som en näring. En följd av ett sådant betraktelsesättborde rimligen bli bl.a. att sådana kultursatsningar som intekan bevisas vara ekonomiskt lönsamma skall upphöra. Det försöktill samhällsekonomiskt resonemang som görs i motionen i syfteatt motivera offentligt kulturstöd visar också vilka svårigheterdet möter att med trovärdighet bevisa värdet av satsningar påkulturen om man begränsar sig till att betrakta den rentekonomiska lönsamheten. Sålunda anförs i motionen attkultursektorn, bl.a. i form av skatter och sociala avgifter,betalar tillbaka mer än den får i offentligt kulturstöd. Härvidförbiser emellertid motionärerna att de sociala avgifter som tas ut -- med ganska betydande belopp -- inte utan vidarekan avräknas mot utgifterna för kulturstödet, eftersom desociala avgifterna skall finansiera kulturarbetarnas förmånerinom bl.a. socialförsäkringssystemet.Utskottet anser att frågan om offentliga kultursatsningar äveni fortsättningen måste betraktas främst utifrån andravärderingar än rent ekonomiska. Detta hindrar självfallet inteatt det -- om man drar slutsatser med försiktighet -- kan varaav intresse att göra sådana undersökningar som motionärernaåsyftar, där bedömningen av kultursatsningar görs utifrån ettekonomiskt perspektiv. Utskottet vill erinra om att det underförra året publicerades studien (Ds 1991:22) Kultur somlokaliseringsfaktor. Studien avser satsningar som görs på kulturi . I studien förs fram tolv teser, däribland tesen attkulturen är ekonomiskt lönsam. I detta sammanhang vill utskottetockså erinra om den positiva inställning till kultursatsningarutifrån ett regionalpolitiskt perspektiv, som utskottet i olikasammanhang gett uttryck åt, och som i allt väsentligt vunnitriksdagens stöd (se. 1989/90:KrU7y).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkande 8i motion Kr272.Utgångspunkter för kulturpolitiken på 1990-taletI den socialdemokratiska motionen Kr271 framförs i tre punktervad som enligt motionärerna bör utgöra utgångspunkter förkulturpolitiken . I sammanfattning -- och med visskomplettering med vad som angetts i de socialdemokratiskabudgetpropositionerna --1991 -- anförmotionärerna följande.1974 års kulturpolitik utgjordes av dels allmänt formulerademål och riktlinjer för det kulturpolitiska arbetet, delskonkreta reformprogram för olika delar av kulturområdet. Målenäger givetvis giltighet . Reformprogrammenmåste däremot förändras och utvecklas i takt med atterfarenheter vinns och nya behov kommer till uttryck.Reformprogrammen är nu genomförda. För det närmaste årtiondetbehöver fastställas nya program. I det socialdemokratiskatreårsprogrammet för kulturen framhölls följande riktlinjer förnittiotalet. Förtur skulle ges åt attförbättra de konstnärliga yrkesutövarnas arbetsvillkor genomatt bredda deras arbetsmarknad och höja ersättningarna fördet offentliga utnyttjandet av deras verk,förstärka kulturen i hela landet,förbättra barns och ungdomars möjligheter att möta kultur ochutveckla eget skapande,stimulera bredd och kvalitet i amatörverksamheterna,utveckla de nationella kulturinstitutionerna.Dessa riktlinjer för nittiotalets kulturpolitik är fortfarandegiltiga. Men den konkreta tillämpningen behöver utformas så attbättre hänsyn kan tas till redan inträffade förändringar ikultur- och mediemiljön och till sådana förändringar som kanväntas inträffa under nittiotalet.Till ovanstående riktlinjer bör läggas ytterligare en,nämligen att ett metodskifte bör genomföras i fråga om statensansvar för att kulturen skall utvecklas i hela landet.Uppgiften att bygga upp kulturens länsinstitutioner är nu ihuvudsak avklarad. Det finns ett fungerande nätverk avlänsteatrar, länsmuseer och länsorkestrar. Den fortsattautvecklingen av dessa är i huvudsak huvudmännens ansvar. Dennainsikt får dock inte leda till slutsatsen att behovet av enkulturpolitik som är inriktad på hela landet har minskat ibetydelse; det är en självklarhet att riksdag och regering skallha ett fortsatt ansvar för att garantera kulturenstillgänglighet i hela landet. Vad som behöver diskuteras ärhur de framtida statliga insatserna skall utformas för att varatill största nytta för det lokala och regionala kulturlivet.En första utgångspunkt för den framtida kulturpolitiken börvara att den skall metodiskt främja ett ökat samspel mellanolika kulturverksamheter i landet. Ett i verklig meningnationellt kulturliv förutsätter dynamik, rörlighet ocherfarenhetsutbyte mellan olika konst- och kulturområden.Utskottet anmärker här att dessa synpunkter övervägs även underdet inledande avsnittet om en kulturpolitisk utredning.En andra utgångspunkt bör vara att de framtida statligainsatserna koncentreras till de områden som kommunerna inte kaneller har svårt att själva klara av.En tredje utgångspunkt för de statliga insatserna bör vara attstimulera förnyelsen genom att ge oetablerade kulturverksamheteroch unga artister en chans att nå sin publik.Motionärerna framför utifrån den grundsyn som sålundaredovisats -- och som motionärerna vill att som sinmening skall ge regeringen till känna -- konkreta yrkanden påsex områden av betydelse för kulturen i hela landet. Yrkandenabehandlas av utskottet senare i detta betänkande, i särskildabudgetbetänkanden eller, i ett fall, i ettbetänkande under hösten 1992.Utskottet gör följande bedömning.De förslag som den av utskottet förordade kulturpolitiskautredningen kommer att lägga fram kan då det gäller den senaredelen av få betydelse för bedömningen av sådanasynpunkter som redovisats i det föregående. Utskottet villdärutöver framhålla att inte bör föregripa deställningstaganden bl.a. i fråga om stödet till kulturen i helalandet som skall göra vid behandlingen avfrågan om treårsbudgeten på kulturområdet. I enlighet med detsagda bör det enligt utskottets mening i detta sammanhang inteläggas fast några utgångspunkter för kulturpolitiken på1990-talet. Motion Kr271 yrkande 14 avstyrks därför.Insatser för barn- och ungdomskulturI motion Kr274 (v) tas upp frågor om insatser för barn- ochungdomskultur. I mycket stark sammanfattning kan sägas attmotionärerna menar att det statliga stödet till barn- ochungdomskulturen inte har varit tillräckligt och att mångamänniskor därför inte kunnat utveckla den medfödda förmåga dehar till fantasi, skapande och uttrycksförmåga. En sådanutveckling är nödvändig för att motverka passivitet ochdestruktivitet och ger glädje och självförtroende. Engenomgripande genomlysning av förhållandena behövs, menarmotionärerna (yrkande 1).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet framhållaföljande. Utskottet har i en rad sammanhang framhållitbetydelsen av att stöd ges till barn- och ungdomskultur.Utskottet hänvisar till vad utskottet anförde i sitt betänkande1990/91:KrU20 (s. 11 och 12) om bl.a. ett treårigtutvecklingsarbete där erfarenheterna från kulturprojekten iskolan skall prövas systematiskt. Utskottet vill också nämna attkulturrådet i för regeringen skall redovisa bl.a.vilka insatser kulturinstitutionerna gör för barn och ungdom.Det omfattande material som tagits fram på området kommer attbearbetas vidare inom ramen för arbetet med myndighetensfördjupade anslagsframställning. I denna kommer attredovisa sina slutsatser i vad avser såväl principiellinriktning som behovet av långsiktiga planer och ökade resurser.Det förtjänar också nämnas att stöd till kulturprojekt för barnoch ungdom kan utgå även från allmänna arvsfonden (se härombl.a. 1991/92:KrU14). I ett längre perspektiv kansjälvfallet resultatet av arbetet av den av utskottet i detföregående förordade utredningen få betydelse för den i motionenupptagna frågan.Enligt utskottets mening är det inte påkallat med någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet.Vissa biblioteksfrågorFrågan om avgifter för den service som de allmännafolkbiblioteken ger avgörs på nivå. Det är en allmäntgodtagen princip att boklån vid de allmänna folkbibliotekenskall vara kostnadsfria. Med hänsyn härtill påkallar enligtutskottets mening följande motionsyrkanden, vari denna fråga tasupp, inte någon åtgärd, nämligen motion Kr212 (s) ochmotion Kr271 (s) yrkande 1.Även frågan om folkbibliotekens öppethållande är enkommunal fråga. Med hänsyn härtill avstyrks motion Kr205 (kds).I motionen förordas att regeringen för kommunerna skall betonavikten av att låta något bibliotek i varje kommun hasöndagsöppet.Vissa regionala kulturfrågor, m.m.Ett förslag i motion Kr271 (s) innebär att -- införbyggstarten av nya lokaler för moderna museet -- museetsansvar för konstbildning och konstutställningar i helalandet skall fastställas (yrkande 22).I egenskap av ansvarsmuseum har statens konstmuseer ettsärskilt samordnings- och utvecklingsansvar inom konstområdet.Ansvaret är rikstäckande och omfattar bl.a. samverkan medkonstförenings- och folkbildningsrörelsen. Ansvarsmuseiuppgiftenhar lagts fast i första hand genom beslut av våren1987 (prop. 1986/87:97, bet. KrU 21, rskr. Uppgiften harvidareutvecklats av och museerna själva. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandetinte erfordrar någon åtgärd av . Detta avstyrks.Med anledning av motion Kr279 (fp, c), som syftar till attstatens kulturråd skall medverka i ansträngningarna attkonsthallen i skall kunna fortleva, harutskottet inhämtat följande.Sedan motionen väcktes, har det kommunalråd i kommun somhar ansvaret för kulturfrågor gjort en framställning hoskulturrådet om myndighetens medverkan till att räddainstitutionen. har ställt sig positivt till en sådanmedverkan, och fortlöpande kontakter mellan företrädare förkommunen och för äger rum i det angivna syftet.Något slutligt resultat av ansträngningarna att rädda Rooseumhar ännu inte uppnåtts.Utskottet anser med hänsyn till vad som redovisats i detföregående att det inte är erforderligt med någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen. Denna avstyrks därför.Frågan om huvudmannaskapet för länsmuseerna tas upp imotion Sk673 (nyd) yrkande 2. Motionärerna framhåller att om ettlänsmuseum -- något som skett i -- förlorarsin självständighet och går upp i en landstingskommunalkulturstiftelse blir resultatet en politisering av verksamhetenoch ökad byråkrati. Motionärerna framhåller också attlänsmuseerna inte bör tillåtas få avdelningsliknande status inomlandstingen i ett läge, där landstingen kan komma att avskaffas.Motionärerna anser att institutionerna skall vara självständigaoch fria institutioner.Utskottet konstaterar att den hitintills vanligakonstruktionen av huvudmannaskapet för länsmuseerna haft och harstort värde. Detta konstaterande står inte i motsättning tillatt även andra lösningar av huvudmannaskapsfrågan kan varalämpliga. Utskottet är inte berett att med anledning avmotionskravet lagstiftningsvägen eller genom att förorda enändring i statsbidragsbestämmelserna ingripa i den regionalasjälvbestämmanderätten på detta område. Motionsyrkandet avstyrksdärför.I motion Kr271 (s) framhålls angelägenheten av att Svenskariksteatern ökar produktionen av föreställningar som ärlämpliga för de allra minsta scenerna och för lokaler som saknarscen (yrkande 12). I motion Kr273 (s) framställs samma yrkande.Motionären vill därutöver uppmärksamma behovet av attRiksutställningar fortsätter och kanske ännu mer utvecklarutställningsverksamhet lämplig för glesbygdens småsamlingslokaler. Även tillgängligheten till Svenskarikskonserters produktion måste utökas, anser motionärerna(yrkande 2).Som motionärerna framhåller har antagitett program inför 90-talet i vilket man bl.a. betonar sittansvar för publiken i glesbygd och i de regioner som saknar egenlänsteater. Utskottet har under hand inhämtat bl.a. följandekompletterande information om produktioner. Efterhand har antalet teaterföreningar som önskar ett grundutbud frånRiksteatern ökat, något som inneburit svårigheter för teaternatt tillgodose alla önskemål. De allra minsta scenernas behovhar dock alltid prioriterats. Beslut har fattats om att intehöja gagerna under nästa budgetår. ökas utbudet tillde mindre scenerna och lokaler som saknar scen med flera s.k.caféteaterprogram.Riksutställningar har under hand lämnat följande informationoch synpunkter på motionskravet i motion Kr273.Riksutställningar erbjuder över 100 olikautställningar som bokas för visning runt om i landet på skolor,bibliotek, museer, konsthallar, Folkets hus m.fl. Störresatsningar som Utställningståget i samarbete med SJ ochsärskilda utställningsbussar har som viktigt syfte att nå mindreorter runtom i landet. En viktig del iriksutställningsverksamheten är dessutom service- ochkonsultverksamhet, dvs. stöd till lokal utställningsverksamhet,varvid glesbygden prioriteras.Riksutställningar skapades bl.a. för den typ av verksamhet sommotionären värnar om. Syftet med motionen vad gällerRiksutställningars verksamhet stämmer alltså väl överens medRiksutställningars mål.Vad slutligen angår Rikskonserters verksamhet vill utskottet,såvitt här är av intresse, framhålla att Rikskonserter gör40--50 produktioner . Dessa erbjuds bl.a.kammarmusikföreningar, jazzklubbar och folkmusikorganisationer ihela landet. Turnéerna är starkt subventionerade, vilket germöjlighet även för arrangörer på mindre orter och i glesbygd attköpa produktionerna.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena starktunderstryka angelägenheten av att de nämnda institutionerna --de tre R:en -- liksom hitintills varit fallet uppmärksammarbehovet av produktioner för de minsta scenerna och för lokalerutan scen samt, för Riksutställningars del, de lokalmässigamotsvarigheterna i detta hänseende. Med hänsyn till deredovisningar utskottet lämnat i det föregående och medbeaktande av att institutionernas styrelser bör ha frihet attinom ramen för de riktlinjer som gäller för verksamheten -- ochde kompletteringar som i begränsad utsträckning förekommer isamband med medelsanvisningen till institutionerna -- anserutskottet att motionsyrkandena inte erfordrar någon åtgärd avriksdagen. Yrkandena avstyrks.Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt motion Kr271(s), såvitt däri förordas att de regionalakulturinstitutionerna bör ha som en deluppgift att utgörareplipunkt och för amatörkulturen (yrkande27). I sammanhanget framhåller motionärerna att det är en viktigframtida uppgift för kommuner och landsting att ge kulturenslänsinstitutioner tillräckliga resurser för att stödjaamatörkulturen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet framhålla attstatsmakterna inte styr innehållet i de regionalakulturinstitutionernas arbete. Självfallet är det dock viktigtatt dessa har en god förankring i regionens kulturliv. Då detgäller stödet till amatörkulturen vill utskottet också nämna attkulturrådet i kommer att redovisa bl.a. ett uppdragatt samla och analysera erfarenheter som vunnits i arbetet föratt aktivera nya grupper i kulturverksamheten. harlagt fram sex rapporter på området, i vilka frågor omamatörkultur behandlas tillsammans med andra former avkulturyttringar (Att vidga deltagandet i kulturlivet, Rapporterfrån 1990:4, 1991:1--4, 8). kommerockså att inom ramen för arbetet med den fördjupadeanslagsframställning som skall ges in till regeringen senare iår bearbeta de remissyttranden över rapporterna som inhämtats. Ianslagsframställningen kommer, enligt vad utskottet inhämtat,från sida att dras slutsatser som avser såvälprincipiell inriktning som behovet av långsiktiga planer ochökade resurser.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd.Grundbidragssystemet m.m.Den kommunalekonomiska kommittén, som redovisade sitt uppdragi slutet av i betänkandet SOU 1991:98, har föreslagitatt en rad statsbidrag på kulturområdet till regionala ochkommunala institutioner skall avskaffas och att motsvarandemedel skall stoppas in i ett nytt generelltskatteutjämningssystem. Förslaget har remissbehandlats.I tre motioner, nämligen Kr270 (c) yrkande 2, Kr271 (s)yrkande 13 och Kr276 (nyd) framställs yrkanden som innehållerstark kritik av utredningsförslaget i vad avser stödet till deregionala museerna och, i en av motionerna, även andralänsinstitutioner. Motionärerna känner stark oro för att ettgenomförande av utredningsförslaget kan få mycket negativakonsekvenser för institutionerna.Enligt utskottets mening bör den fortsatta beredningen avutredningsförslaget inte föregripas. Utskottet anser det dockangeläget att redan i detta sammanhang uttala att det framstårsom uteslutet att det framlagda förslaget om avskaffande avbl.a. stödet till de regionala kulturinstitutionerna kangenomföras utan att ens en analys av konsekvenserna av förslagetgjorts. Som angetts i det inledande avsnittet om enkulturpolitisk utredning behövs en sådan analys. Eftersom ensådan analys inte finns är det därför inte möjligt att föra ennärmare diskussion om utredningsförslaget i här aktuell del.Utskottet, som delar motionärernas oro i här aktuellt avseende,anser med hänsyn till det anförda att motionsyrkandena inte börföranleda någon åtgärd.Frågor om inrättandet av en nationell stiftelse förförvaltning av kulturmiljöer samt om nationella och lokalakulturfonder, m.m.I fem motioner framställs yrkanden som har till syfte att detskall bildas en nationell stiftelse eller fond för bevarande avvärdefulla kulturmiljöer eller att det i vart fall skall görasnärmare överväganden i bevarandefrågan. Som framgår av denföljande redovisningen har några av motionerna även andralikartade syften eller ett syfte som innebär att en eller flerafonder med en delvis annan inriktning skall tillskapas.I det följande lämnar utskottet en kort redovisning förmotionskraven.I motion Kr271 (s) föreslås att en parlamentarisk utredningskall tillsättas med uppgift att lägga fram förslag om ennationell kulturfond för investeringar i kulturbyggnader ochkulturturism (yrkande 17). Motionärerna vill att det skallskapas en nationell kulturfond som kan ge investeringsbidragtill kulturella ändamål utanför storstadsregionerna.Utgångspunkten för motionärerna är att man måste uppmärksammaäven "andra- och tredjestäderna" och de mindre kommunernas behovoch deras betydelse för det samlade kulturutbudet i ett län.Motionärerna vill att den av dem förordade nationellakulturfonden skall i första hand ge investeringsbidrag tillprojekt som har ett besöks- och publikvärde. Målet skall varaatt ge invånarna på orten och besökare möjlighet till nyakulturupplevelser. Motionärerna lämnar exempel på lämpligaprojekt för stöd från fonden. De erinrar om att planer på nyateatrar, konserthallar, konsthallar och museer finns i mångakommuner, att det finns ett växande behov av kulturturism somskulle kunna tillgodoses genom att bidrag lämnas till störreprojekt för att ta till vara sevärdheter och attraktioner i denegna bygden samt att det finns ett tilltagande behov när detgäller att bevara industriminnen, slott och herrgårdar men attmånga små kommuner saknar ekonomisk förmåga att ensamma taansvaret för det nationella kulturarvet.Motion Kr273 (s) har ett med motion Kr271 likartat innehåll.Motionären vill dock även ha lokala kulturfonder (yrkande 6).Motionerna Kr232 (m) och Kr287 (fp) anknyter till denorganisation för bevarande av kulturmiljöer som finns iStorbritannien, The . I motion Kr232 förordas eninventering av de mest värdefulla slotts- ochherrgårdsmiljöerna. Om ägarna så önskar skall staten, anförmotionären, ta över drift och underhåll av byggnad och park motatt anläggningen på regelbundna tider hålls öppen förbesökare. I den andra motionen, Kr287, anförs att den egendomsom enligt proposition 1991/92:44 om den statligafastighetsförvaltningen och ombildningen av byggnadsstyrelsen,m.m. skall överföras till en särskilt bildad myndighet i nästasteg bör överföras till en stiftelse. Till denna kan också förasnaturskyddade vattenområden, mark som skall skyddas avmiljöskäl, t.ex. "naturvårdsskog", vid domänverkets bolagiseringoch byggnader som bör bevaras och förvaltas på ettändamålsenligt sätt av kulturhistoriska skäl. Stiftelsen börsåledes förvalta natur- och kulturmiljöer. Motionärerna hänvisartill rapporten (SOU 1991:64) Att förvalta kulturmiljöer, vilkenrapport närmare redovisas i det följande.I motion Kr209 (m) begärs en översyn av fideikommisslagen. Viden sådan översyn bör främst de kulturhistoriska aspekternabeaktas. Det obligatoriska avvecklandet av fideikommiss bör ivart fall ersättas med ett fakultativt. Motionen har till syfteatt förbättra möjligheterna att bevara värdefulla kulturmiljöer.Vad först angår de delar av yrkandena i motionerna Kr271 ochKr273 som innefattar krav på upprättandet av en eller flerafonder för investeringar i teatrar, konserthallar och andrakulturbyggnader vill utskottet hänvisa till att det under ettsärskilt anslag under kulturhuvudtiteln anvisas medel för bidragför ny- och ombyggnad av icke-statliga kulturlokaler (B 4).Utskottet anser sig inte kunna förorda att det parallellt meddetta anslag inrättas en eller flera särskilda statliga fonderför att tillgodose motionsönskemålen. Utskottet vill dock påpekaatt resultatet av den i det föregående förordade utredningen omkulturpolitiken kan få betydelse för dessa. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionerna i dessa delar.Då det gäller motionskraven i övrigt anser utskottet detmotiverat att först redovisa resultatet av det utredningsarbetesom gjorts av utredningen (U 1988:14) om förvaltningen av vissakulturmiljöer.I en motion till /85 föreslogs att en utredningborde göras om vidgade möjligheter att stödja bevarandet avkulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer.