bet · GF01KU32 · 1992-03-31 00:00:00 — Enligtmotionären bör i frågor av denna typ stor respekt visasgravrättsinnehavarens önskan, och det vore därför lämpligt att ilagen införa någon typ av bestämmelse om att upplåtaren bör visahänsyn gentemot gravrättsinnehavarens önskan att välja gravvård.BakgrundLagen (1963:537) om gravrätt m.m. upphävdes den 1 januari 1991då begravningslagen (1990:1144) trädde i kraft. Enligt 7 kap. 25§ begravningslagen får gravplatsen förses med gravanordning, omdet inte strider mot vad som är avsett att gälla för den del avbegravningsplatsen där gravplatsen är belägen. I 7 kap. 26 §föreskrivs att gravrättsinnehavaren bestämmer gravanordningensutseende och beskaffenhet. Detsamma gäller gravens utsmyckningoch ordnande i övrigt. Upplåtaren får dock besluta om debegränsningar i gravrättsinnehavarens bestämmanderätt som ärnödvändiga för att tillgodose en god gravkultur. I 9 kap. 4 §begravningslagen föreskrivs att en gravrättsinnehavare som harförsett en gravplats med en gravanordning eller någon annananordning i strid mot vad upplåtaren har beslutat får avlänsstyrelsen vid vite föreläggas att ta bort anordningen.De ändringar i denna del som begravningslagen innebär iförhållande till gravrättslagen hade enligt förarbetena (prop.1990/91:10 s. 115) till främsta syfte att tydligare angegravrättsinnehavarens rätt att bestämma om gravvården ellernågon annan gravanordning och att renodla demöjligheter till begränsningar av denna rätt som kunde behövasför att upplåtaren skall kunna fullgöra sin skyldighet attbehålla begravningsplatsen i ordnat och värdigt skick. Vidareunderströks att det är gravrättsinnehavaren som bestämmergravanordningars utseende och beskaffenhet och gravplatsensutsmyckning och ordnande i övrigt. Det är sålunda enligtpropositionen i grunden hans eller hennes värderingar ellertolkning av den avlidnes önskemål av vad som är värdigt,estetiskt tilltalande eller annars passande som skall få fällautslaget.Utskottets bedömningI samband med de ändringar av begravningslagstiftningen somträdde i kraft betonades i förarbetena attdet i grunden är gravrättsinnehavarens värderingar ellertolkning av den avlidnes önskemål som skall vara avgörande förhur en gravvård skall se ut. Det kan mot denna bakgrundförutsättas att gravrättsupplåtaren inom ramen för godgravkultur visar gravrättsinnehavarens önskemål om gravvårderforderlig hänsyn och respekt. Ett tillkännagivande tillregeringen är därför enligt utskottets mening inte påkallat.Utskottet avstyrker följaktligen motion K612.Vissa övriga frågorSedan ärkebiskopen numera begärt sitt entledigande fr.o.m. den1 har fråga uppkommit om inte det kommande valet avärkebiskop bör ske med tillämpning av reglerna i den nyakyrkolagen även om valet kan behöva äga rum före den 1 januari1993. Enligt utskottets mening talar övervägande skäl för ensådan ordning. Utskottet förordar därför att enövergångsbestämmelse till 45 kap. i kyrkolagen intas i lagen ominförande av kyrkolagen och att en konsekvensändring till dettagörs i lagens 1 §.Vidare bör beaktas att skatteutskottet har förordat(prop. 1991/92:100, bil. 8, SkU18) att den andel avförsamlingsskatten som skall betalas av den som inte är medlem iSvenska kyrkan skall sänkas från till . Till följdhärav bör 42 kap. 13 § förslaget till kyrkolag ändras imotsvarande mån. Det har även framkommit att det numera saknasbehov av punkt 6 i övergångsbestämmelse till lagen (1989:8) omkyrkomusiken i . Förslaget till lag om införandeav kyrkolagen bör därför ändras i detta avseende. I förevarandelagstiftningssammanhang bör också i 16 kap. 1 § sekretesslagen(1980:100) göras en konsekvensändring till nyligenfattade beslut (1991/92:KU24) om tystnadsplikt förEFTA-delegationen.De i propositionen framlagda lagförslagen tillstyrks i övrigtmed de ändringar som förordats i det föregående. De av utskottetföreslagna ändringarna i regeringens lagförslag redovisas ibilaga 2--4. beträffande stat--kyrka-fråganatt med anledning av motionerna 1991/92:K213,1991/92:K616 och 1991/92:K718 samt med avslag på motionerna1991/92:K214 yrkandena 1 och 2, 1991/92:K611 yrkande 1,1991/92:K614 och 1991/92:Jo214 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om en parlamentariskberedning,men. (v) - delvis2. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1991/92:K17,men. (v)-delvis3. beträffande begravningslagenatt avslår motion 1991/92:K16,4. beträffande medlemskap i kyrkanatt avslår motionerna 1991/92:K203, 1991/92:K204yrkanden 1 och 2, 1991/92:K601 och 1991/92:K611 yrkande 2,res. (fp)- motiv.5. beträffande kyrkorådet i Finska församlingenatt avslår motion 1991/92:K18 yrkande 3,6. beträffande kyrkoherdes självskrivenhet i kyrkorådetatt avslår motion 1991/92:K609,7. beträffande tillsättning av kyrkoherdeatt avslår motion 1991/92:K18 yrkande 2,8. beträffande tystnadspliktatt med anledning av motion 1991/92:K19 i denna deldels antar 36 kap. 1 § i regeringens förslag tillkyrkolag,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. beträffande kyrkomusikeratt avslår motion 1991/92:K19 i denna del,10. beträffande förvaltning av kyrkobyggnader och kyrkligjordatt avslår motion 1991/92:K611 yrkande 3,11. beträffande kyrkofondenatt avslår motionerna 1991/92:K18 yrkande 1 och1991/92:K608,12. beträffande successionsordningenatt avslår motion 1991/92:K225,men. (v) - delvis13. beträffande gravvårds utseendeatt avslår motion 1991/92:K612,14. beträffande allmän kyrkoavgiftatt antar 42 kap. 13 § i regeringens förslag tillkyrkolag, dock med den ändringen att paragrafens andra stycke istället erhåller följande lydelse:Vid beräkningen av den allmänna kyrkoavgiften skall det antalskattekronor som hänför sig till personer som inte är medlemmarav minskas ,15. beträffande grundläggande föreskrifter om Svenska kyrkanm.m.att i den ordning som anges i punkt 9 första stycketövergångsbestämmelserna till regeringsformen antar a) 2 kap.och 29 kap. 1--13 §§ i regeringens förslag till kyrkolag,b) 2 § i regeringens förslag till lag om införande avkyrkolagen,c) regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:942)om ,16. beträffande kyrkolagen i övrigtatt antar 1, 3--28 kap., 29 kap. 14--33 §§, 30--35kap., 36 kap. 2 §, 37--41 kap., 42 kap. 1--12 och 14--28 §§ samt43--47 kap. i regeringens förslag till kyrkolag,17. beträffande lagen om införande av kyrkolagen i övrigtatt riksdagendels antar 1, 3--15 §§ i regeringens förslag till lag ominförande av kyrkolagen med den ändringen att 1 och 14 §§erhåller den i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknadelydelsen,dels antar utskottets förslag till 16 § med rubrik,18. beträffande medlemskap i icke-territoriellaförsamlingaratt med anledning av motion 1991/92:K19 i denna delantar regeringens förslag till lag om medlemskap iicke-territoriella församlingar med den ändringen att 11 §erhåller den i bilaga 3 som Utskottets förslag betecknadelydelsen,19. beträffande sekretesslagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring isekretesslagen med den ändringen att 16 kap. 1 § erhåller den ibilaga 4 som Utskottets förslag betecknade lydelsen,20. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar regeringens förslag till:a) lag om proportionellt valsätt,b) lag om ändring i ,c) lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m.,d) lag om ändring i lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar,e) lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291),f) lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval,m.m.,g) lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m.,h) lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning,i) lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagaroch andra författningar,j) lag om ändring i lagen (1979:412) om kommunalaindelningsdelegerade,k) lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152),l) lag om ändring i kommunalförbundslagen (1985:894),m) lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223),n) lag om ändring i lagen (1991:482) om införande avfolkbokföringslagen (1991:481),o) lag om ändring i kommunallagen (1991:900),p) lag om upphävande av tre författningar om kungörande ikyrka.Stockholm den 31 mars 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), TorgnyLarsson (s), (), (nyd),(), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Medlemskap i (mom. 4 -- motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med "tar" och slutar med"definitiv ställning" bort ha följande lydelse:Som utskottet konstaterat föreligger enmotsättning mellan regeringsformens regelsystem och gällandereligionsfrihetslag. Utskottet har under de senaste årenhänvisat till arbete. harnumera redovisat sitt arbete. Enligt utredningens bestämdamening råder det inte någon tvekan om att reglerna ommedlemskapet i är oförenliga med regeringsformensbestämmelser om skydd för den negativa föreningsrätten.Utredningen hänvisar i detta sammanhang till att man valde attuttryckligen föreskriva att reglerna om medlemskap i gäller utan hinder av bestämmelserna i 2 kap. 2 §regeringsformen. Därmed tog enligt utredningen riksdagendefinitiv ställning för att medlemskapsreglerna inte kunde ansesförenliga med bestämmelserna i 2 kap. 2 § regeringsformen. Föratt religionsfrihetslagens regler om medlemskap i kyrkaninte skulle vara grundlagsstridiga krävdes sålunda enligtriksdagen en övergångsbestämmelse. Övergångsbestämmelsen har nugällt och riskerar att betraktas som permanent.Enligt utskottets mening strider en sådan ordning mot syftet meden övergångsbestämmelse. Det är mot denna bakgrund, som ävenframgår av vad framhållit, angeläget att fråganfår en snar lösning.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:1. Stat--kyrka-frågan (mom. 1 och 2)Sambandet stat--kyrka framstår som en anakronism och börsom framhålls i motion K611 yrkande 1 upphöra. Det kan förefallanegativt för kyrkan och den kyrkliga verksamheten att skiljasfrån staten. spelar tillsammans med andra kristnatrossamfund eller samfund som bygger på en religiös trosriktningemellertid en viktig roll i vårt samhälle. De problem som kanuppstå kan lösas med generösa övergångsregler och väl tilltagentid för att lösa praktiska problem. Det är angeläget att denaviserade parlamentariska beredningens arbete bedrivs isamverkan med företrädare inte bara för utanockså för samfund av skilda trosinriktningar.I propositionen hävdas att ett samlat lagverk om är ägnat att framhäva kyrkans identitet som ett iväsentliga avseenden självständigt trossamfund, men varsorganisation och verksamhet är reglerad av staten. Detta fårtolkas så att regeringen vill lagfästa fast kyrkan i ettfortsatt statligt kyrkoverk. Detta är som framhålls i motion K17inte bara odemokratiskt, det är också förnedrande för aktiva ochövertygade kristna.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts om den parlamentariska beredningens arbete samt attregeringen bör återkomma till med ett förslag omkyrkans skiljande från staten. Vidare bör propositionen avslås.2. Medlemskapet i (mom. 4)tar också upp frågan om medlemskapet i och understryker att det är en principiell fråga som kanoch bör lösas oberoende av den grundläggande frågan om relation till staten. Utredningen pekar på att frågan omhuruvida religionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap iSvenska kyrkan strider mot regeringsformens skydd för dennegativa religionsfriheten varit föremål för diskussioner i denjuridiska doktrinen men understryker att när regeln om dennegativa religionsfriheten tillskapades valde man attuttryckligen föreskriva att reglerna om medlemskap i gäller utan hinder av bestämmelserna i 2 kap. 2 §regeringsformen. Därmed tog definitiv ställning.Frågan har därefter under senare årbehandlats av utan att ändrat sitt tidigareställningstagande. Det råder därför enligt utredningens bestämdamening ingen tvekan om att reglerna om medlemskapet i är oförenliga med regeringsformens bestämmelser om skyddför den negativa föreningsrätten.Det måste förutsättas att medlemskapsfrågan kommer att bliföremål för behandling under den parlamentariska beredningen avERK-utredningens betänkande och att därvid även tas fasta på vadutredningen anfört om att frågan bör lösas också oberoende avstat--kyrka-frågan.3. Successionsordningen (mom. 12)Det strider uppenbarligen mot bestämmelserna om den negativareligions- och föreningsfriheten i 2 kap. 2 § regeringsformenatt påtvinga statschefen och hans familj en viss religion.Bestämmelserna i 4 § successionsordningen liksom den fortfarandegällande bestämmelsen i 2 § regeringsform framstår somett brott mot medborgerliga fri- och rättigheter. Regeringen böråterkomma till med förslag om upphävande av dessa bådabestämmelser.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1, 2 och 12 borde ha hemställt:1. beträffande stat--kyrka-fråganatt med anledning av motion 1991/92:K611 yrkande 1och med avslag på motionerna 1991/92:K213, 1991/92:K616,1991/92:K718, 1991/92:K214 yrkandena 1 och 2, 1991/92:K614 och1991/92:Jo214 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,2. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1991/92:K17 avslårpropositionen,12. beträffande successionsordningenatt med anledning av motion 1991/92:K225 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts.I proposition 1991/92:85 framlagda lagförslag nr 2--5, 7--22 Bilaga 2Bilaga 3Bilaga 4