bet · GG01UU1 · 1992-11-26 00:00:00 — Där anges bl.a. att har ett starktsäkerhetspolitiskt behov av att i ökad utsträckning delta i detinternationella forsknings- och utvecklingssamarbete som pågårinte minst mellan länderna i EG.Utskottet betonar att export endast skall kunna ske tillstater, vars regeringar har åtagit sig att se till att vapneninte vidareexporteras utan tillstånd av svenska regeringen.Kraven beträffande kontroll av materielens slutdestination genomslutanvändarintyg gäller för all export av krigsmateriel tillalla mottagarländer.Den bedömning som görs i riktlinjerna får enligt utskottetinte innebära att de berörda länderna är undantagna frångällande kriterier eller från regeringens prövning.Utskottet vill beträffande export till de i detta sammanhangbehandlade länderna framhålla att skulle förhållandena i dessaländer förändras så att en export av krigsmateriel eller annanutlandssamverken skulle stå i strid med de svenska riktlinjerna,måste den självfallet beakta detta vid sintillståndsgivning.Detta måste också berörda företag beakta i sin planering.Det bör i detta sammanhang erinras om att ingen köpare har enpå förhand given rätt att förvärva krigsmateriel från ,utan regeringen har i det enskilda fallet alltid möjlighet attinte bevilja utförseltillstånd om omständigheterna så motiverar.Utskottet avstyrker härmed yrkande 2 i motion U7 (s), yrkande9 i motion U4 (s), yrkande 2 i motion U2 (kds) och yrkande 3 imotion U1 (c) och föreslår att i anledning avproposition 1991/92:174 och yrkande 2 i motion U8 (s) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Tidigare i betänkandet har utskottet framhållit vikten av engenerellt restriktiv hållning vad gäller tillståndsgivning förkrigsmaterielexport och annan utlandssamverkan.Utskottet utgår från att vid ett EG-medlemskapfortsätter att verka i denna riktning också inom EG.Härmed får yrkande 5 i motion U403 (s) anses besvarat.I motion U1 (c) tas frågan om sanktioner beslutade i ESK upp.I propositionen anges att även om beslut om sanktioner inomESK eller EG inte bedöms utgöra ovillkorliga hinder för svenskkrigsmaterielexport eller samverkan, måste givetvis en bedömningske om det av andra skäl skulle anses stå i strid medprinciperna och målen för svensk utrikespolitik att bevilja etttillstånd i sådana fall. På grund av det nära utrikespolitiskasamråd som föregår beslut i ESK, resp. nära relationermed länderna i EG, torde för svenskt vidkommande i regel redanföreligga utrikespolitiska hinder mot krigsmaterielexport, omdessa organisationer fattar beslut om vapenembargo mot ett visstland.Utskottet ansluter sig till propositionen på denna punkt.Något ytterligare uttalande beträffande krigsmaterielexport ianslutning till ESK-beslutade sanktioner bedöms inteerforderligt.Härmed får yrkande 5 i motion U1 (c) anses besvarat.Frågan om vapenexport till behandlades av utskotteti betänkande 1991/92:UU1. I betänkandet konstaterades att denutförsel som skett till endast avsettreservdelar och liknande utrustning. Utförseln bedömdes ha sketti enlighet med gällande riktlinjer. Utskottet noterar nu attnågon ändring av karaktären av den krigsmaterielexport som skertill inte ägt rum. När det gäller framtidaställningstaganden beträffande tillstånd för export avkrigsmateriel är det regeringen som enligt gällande lag och medledning av riktlinjerna har att lämna tillstånd.Utskottet finner inte anledning göra några ytterligareuttalanden beträffande krigsmaterielexport till avstyrks yrkande 3 i motion U609 (s) och yrkande 1 imotion U624 (fp).Beträffande export av krigsmateriel till konstaterarutskottet att regeringen bedömt att är ett av de länder förvilket utförseltillstånd enligt gällande regelverk kunnatlämnas. Utskottet har inte funnit anledning att ifrågasättaregeringens bedömning på denna punkt.Härmed avstyrks yrkande 13 i motion U621 (v).5. Multilaterala åtgärder för att kontrollera handeln medkrigsmaterielSammanfattning av motionernaI motion U412 (s) yrkande 2 framförs en begäran att regeringeni FN lägger förslag om en internationell regim för begränsningav vapenhandeln och vapenproduktionen. Det sägs i motionen ävenatt för att vara effektiv måste regimen omfatta alla nationer,såväl köpare som säljare.Ett förslag som innebär att -- i första hand genom FNoch ESK -- aktivt verkar för en minskad internationellvapenhandel och internationell kontroll av all vapenhandel ochvapenproduktion framförs i motion 1992/93:U4 yrkande 1 (s).Vid avslag på yrkande 1 i samma motion föreslås i yrkande 10 att-- -- -- , som ett led i utrikespolitiken, verkar för enminskad europeisk och internationell vapenhandel samtvapenregistrering och kontroll av rustningsindustrinsproduktion.I motion 1992/93:U1 (c) yrkande 1 föreslås minskad vapenhandeloch säker nedrustning. Enligt motionen bör på allt sättverka för minskad svensk, europeisk och internationellvapenhandel.I motion 1992/93:U8 (s) yrkande 3 föreslås att gerregeringen i uppdrag att, i första hand genom FN och ESK, aktivtverka för en minskad internationell vapenhandel. Detta arbetebör enligt motionärerna intensifieras.Utskottets övervägandenUtskottet noterar att frågan om kontroll av deninternationella vapenhandeln särskilt uppmärksammades vidgeneralförsamlingens båda extra möten om nedrustning (1978 och1982) och i samband med den av ledda omnedrustning och utveckling (1984).Vid FN:s generalförsamling presenterade Sverigetillsammans med fem andra länder ett resolutionsförslag ominternationella vapenöverföringar. FN:s medlemsländer uppmanas iresolutionen bl.a. att bidra till stärkandet av system förkontroll och övervakning av vapenproduktion och vapentransporteroch till större öppenhet avseende internationellavapenöverföringar. Generalförsamlingen beslöt genom att antaresolutionen att tillsätta en studie om internationellavapenöverföringar. Ett nordiskt land -- -- medverkade idenna expertstudie som förelade församlingen sin rapport hösten1991.Även vid 1989 och generalförsamlingar uppmärksammadesfrågan om internationella vapenöverföringar, bl.a. genom enaide-mémoire framlagd av den dåvarande sovjetiskautrikesministern vilken understryker behovet avfortsatta kontrollmekanismer avseende den internationellavapenhandeln.Utvecklingen i med omfattande upprustningoch angreppet på innebar ökad uppmärksamhet på deninternationella vapenhandeln.Sverige underströk vid mötet med FN:s iapril 1991 behovet av att upprätta ett "clearing-house" inom FNmed ett register avseende export och import av vapen och lovadeatt inkomma till FN med de uppgifter om svensk vapenexport somunder våren överlämnas till riksdagen.FN:s generalförsamling antog en resolution somställer långtgående krav på medlemsländerna att regelbundetredovisa sin import och export av tyngre konventionella vapen.I resolutionen förutses att medlemsstaterna utöver uppgifter omexport och import kan lämna uppgifter om innehav och inhemskupphandling av konventionella vapen.Sverige har deltagit aktivt i det arbete som lett fram tillresolutionen. En utvidgning av registrets ochrapporteringsskyldighetens omfattning är föremål för diskussionmellan FN:s medlemsländer.En expertpanel har tillsatts för att bistå FN-sekretariatetmed det tekniska arbetet rörande registret.Utskottet välkomnar det påbörjade arbetet inom FN beträffandeinternationella vapenöverföringar. Utskottet utgår från attSverige fortsätter att verka aktivt för ökad kontroll ochöppenhet på området. Utskottet ser positivt på en utvidgning avregistret och rapporteringsskyldigheten.Utskottet noterar i detta sammanhang FN:s generalsekreteraresrapport om nedrustning från . I rapportenframhålls betydelsen av de gjorda framstegen beträffandeöppenhet avseende internationella vapenöverföringar genomupprättande av ovannämnda register. Generalsekreteraren betonadeöppenheten som en del av förtroendeskapande åtgärder och bad omstöd för registrets vidare utveckling.Frågan om vapenöverföringar har fått en vissuppmärksamhet även i ESK. I en av punkterna iHelsingforsdeklarationen uttalar ESK:smedlemsstater i allmänna termer stöd för regimer beträffandevapenöverföringar.Utskottet ser positivt på en roll för ESK i detta hänseende.Härmed får motion 1991/92:U403 (s) yrkande 5, motion1991/92:U412 (s) yrkande 2, motion 1992/93:U1 (c) yrkande 1,motion 1992/93:U4 (s) yrkande 1, motion 1992/93:U7 (s) yrkande10 samt motion 1992/93:U8 (s) yrkande 3 anses besvarade.6. ÖvrigtMotionenI yrkande 10 i motion U3 (v) föreslås att -- vidavslag på yrkandena 1 och 2 i samma motion -- avskaffar denrådgivande . Motionärerna anföratt nämnden lätt hamnar i en mellanställning och kan användassom gisslan av regeringen.Riksdagen beslutade på grundval av proposition1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport att en rådgivande nämnd ikrigsmaterielfrågor skulle inrättas (UU1984/85:5).Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta påparlamentarisk grund, inledde sin verksamhet 1985. Nämndensuppgift är att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor.Utskottets övervägandenUtskottet delar propositionens bedömning att nämndenstillkomst har främjat en ökad insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexporten och att nämndens verksamhet tillgodoserintresset av en bred politisk förankring av beslut på området.Härmed avstyrks yrkande 10 i motion 1992/93:U3 (v).MotionenI yrkande 9 i motion U3 (v) föreslås -- vid avslag påyrkandena 1 och 2 i samma motion -- en öppen redovisning avkrigsmaterielexport och -samverkan. Enligt motionärerna krävsstörre öppenhet beträffande redovisningen av såväl export somutlandssamverkan, inkl. redovisning av vilken typ av materielsom sålts till vilka stater.Utskottets övervägandenUtskottet anser att den offentliga redovisningen avkrigsmaterielexporten bör vara så öppen som möjligt.Sveriges redovisning av krigsmaterielexport sker genom en årligregeringsskrivelse. I skrivelsen anges volymen av exporten samtåterges en uppdelning av exporten på kategorier av vapenslag.Utskottet finner att de redogörelser för krigsmaterielexportensom lämnas genom regeringens årliga skrivelse uppfyller de kravsom kan ställas. Den svenska redovisningen är mer öppen än vadsom gäller för flertalet övriga länder som exporterarkrigsmateriel. Regeringen bör fortsatt efterkomma önskemålet omatt ta med alla uppgifter som det inte finns skäl atthemlighålla. En gräns utgörs dock av hänsyn till berättigadekrav på sekretess som motparten i ett avtalsförhållande kan ha.Härmed avstyrks yrkande 9 i motion 1992/93:U3 (v).MotionenI yrkande 13 i motion U3 (v) föreslås inrättande avomställningsfonder för att underlätta en övergång från militärtill civil produktion. Yrkande 5 i motion U6 (fp) föreslår attinitiativ tas vad gäller omställning av militär produktion tillcivil produktion.Utskottets övervägandenAv betänkande 1991/92:UU1 framgår utskottets syn beträffandeomställning av försvarsindustrin. I betänkandet anges att det iförsta hand är en uppgift för företagen själva att strukturerasin verksamhet utifrån marknadens villkor. Vidare anges attåtgärder från offentlig sida för att underlättastrukturomvandling och omställning till civil produktion kankomma att aktualiseras.Dessa bedömningar är fortsatt giltiga. I propositionen avvisasförslag om att inrätta särskilda omställningsfonder. Dennaslutsats ligger i linje med utskottets uttalanden.Frågan om försvarsindustrins omställning berörs såväl inärings- som i försvarsutskottets yttrande med anledning avföreliggande proposition.Näringsutskottet anför bl.a. att man i likhet med regeringenoch inte bör söka åstadkomma enomställning av krigsmaterielindustrin på administrativ väg.Militär produktion skiljer sig i väsentlig utsträckning fråncivil produktion, bl.a. i fråga om produkter och kunder. Enövergång till civil produktion är därför en komplicerad process.Enligt näringsutskottets mening bör nödvändiga anpassningar inomkrigsmaterielindustrin inte frambringas med administrativaåtgärder. Som näringsutskottet tidigare anfört åligger det iförsta hand de aktuella företagen själva att ta initiativ tillerforderliga strukturåtgärder. Statsmakterna har attbeakta vilka konsekvenser sådana strukturförändringar får fördet svenska försvaret. Om omstruktureringarna leder tillfriställning av arbetskraft måste de åtgärder som står tillförfogande inom ramen för bl.a. arbetsmarknads-, utbildnings-och regionalpolitiken sättas in.Försvarsutskottet framhåller bl.a. att det som utskottet haranfört om försvarsindustrins säkerhets- och försvarspolitiskabetydelse inte innebär att utskottet förordar att en vissindustristruktur eller vissa enskilda företag skall bevaras tillvarje pris. Utveckling och tillverkning av materielobjekt skallutgå från det svenska försvarets behov. Med hänsyn härtill fårsedan industrins kompetenser prioriteras och bestämmas.Tillverkningskapaciteten kan också påverkas av exportåtaganden.Regering och riksdag tar ställning till såväl materielbehov sombehovet av kompetens i de fleråriga försvarsbesluten, och vidbehov också i samband med den årliga prövningen av verksamhetoch medelstilldelning. Initiering och genomförande avstrukturförändringar är sedan främst ett ansvar för industrin.Staten har, i egenskap av ende inhemske beställare och samtidigtregelutformare, också ett ansvar, bl.a. för sysselsättningen.Utskottet erinrar om att betydande strukturförändringar skett isvensk försvarsindustri med en betydande nedgångi sysselsättningen och att ytterligare sådanastrukturförändringar förutses.Utskottet ansluter sig till dessa uttalanden. Det som närings-och försvarsutskotten anfört i detta hänseende bedöms ligga ilinje med utskottets uttalanden ovan.Härmed avstyrks yrkande 13 i motion U3 (v) och yrkande 5 imotion U6 (fp). beträffande generell syn på export av krigsmaterielatt avslår motion 1991/92:U403 yrkande 7, motion1991/92:U614 yrkandena 1 och 2, motion 1991/92:Sf619 yrkande 3och motion 1992/93:U3 yrkande 2,men. (v)2. beträffande straffrihet i ringa fallatt avslår motion 1992/93:U3 yrkande 12,men. (v)3. beträffande redovisningsskyldighet beträffandemarknadsföringatt avslår motion 1992/93:U3 yrkande 11,men. (v)4. beträffande lag om krigsmaterielatt med besvarande av motion 1991/92:U412 yrkande 1(delvis) och motion 1992/93:U1 yrkande 2 antar regeringensförslag till lag om krigsmateriel med den ändring attikraftträdande- och övergångsbestämmelserna erhåller avutskottet i bilaga 2 framlagda förslag till lydelse,5. beträffande graden av restriktivitetatt avslår motion 1991/92:Fö29 yrkande 6 (delvis),motion 1991/92:Fö34 yrkande 12 (delvis), motion 1992/93:U6yrkande 1, motion 1991/92:U408 yrkande 1 och berörd del avmotion 1992/92:U5,res. 1 (nyd)6. beträffande lagfästning av riktlinjernaatt avslår motion 1991/92:U403 yrkande 2, motion1992/93:U3 yrkande 8 och motion 1992/93:U4 yrkande 3 (delvis),men. (v)7. beträffande klassificeringatt avslår motion 1992/93:U4 yrkande 8, motion1992/93:U7 yrkande 8, motion 1991/92:U412 yrkankde 1 (delvis),motion 1992/93:U6 yrkande 2 och motion 1992/93:U3 yrkandena 3och 4,men. (v)8. beträffande reservdelar, ammunition och övrigaföljdleveranseratt avslår motion 1992/93:U4 yrkandena 3 (delvis)och 5, motion 1992/93:U7 yrkande 4, motion 1992/93:U2 yrkande 3,motion 1992/93:U3 yrkandena 5 och 6 samt motion 1992/93:U1yrkande 4 (delvis),men. (v)9. beträffande utförsel till stat med militära styrkorutanför det egna territorietatt avslår motion 1991/92:U403 yrkande 3, motion1992/93:U4 yrkande 3 (delvis) och motion 1992/93:U7 yrkande 5,10. beträffande återkallande av exporttillståndatt avslår motion 1992/93:U4 yrkande 4 och motion1992/93:U7 yrkande 3,11. beträffande neutralitetsrättsliga hinderatt avslår motion 1992/93:U1 yrkande 6, motion1992/93:U4 yrkande 10 och motion 1992/93:U6 yrkande 3,12. beträffande mänskliga rättigheteratt avslår motion 1992/93:U7 yrkande 9, motion1992/93:U4 yrkandena 3 (delvis) och 11 och motion 1992/93:U1yrkande 4 (delvis) samt förklarar motion 1992/93:U8 yrkande 1besvarat,13. beträffande brott mot reglerna vid krigsmaterielexportatt avslår motion 1992/93:U2 yrkande 2, motion1992/93:U4 yrkande 6, motion 1992/93:U6 yrkande 4 och motion1992/93:U7 yrkande 7,14. beträffande samarbetsavtalatt avslår motion 1991/92:U403 yrkande 4, motion1991/92:Fö29 yrkande 6 (delvis), motion 1991/92:Fö34 yrkande 12(delvis), motion 1992/93:U2 yrkande 4, motion 1992/93:U3 yrkande7, 1992/93:U4 yrkande 7, motion 1992/93:U7 yrkande 6 och motion1991/92:U408 yrkandena 2 och 3,res. 2 (nyd)men. (v)15. beträffande krigsmaterielexport till enskilda ländereller områdenatt med anledning av proposition 1991/92:174 ochmotion 1992/93:U8 yrkande 2 och med avslag på motion 1992/93:U7yrkande 2, motion 1992/93:U4 yrkande 9, motion 1992/93:U2yrkande 1 och motion 1992/93:U1 yrkande 3 samt med besvarande avmotion 1991/92:U403 yrkande 5 och motion 1992/93:U1 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. beträffande krigsmaterielexport till avslår motion 1991/92:U609 yrkande 3 och motion1991/92:U624 yrkande 1,17. beträffande krigsmaterielexport till avslår motion 1991/92:U621 yrkande 13,men. (v)18. beträffande multilaterala åtgärder för att kontrollerahandeln med krigsmaterielatt förklarar motion 1991/92:U412 yrkande 2, motion1992/93:U1 yrkande 1, motion 1992/93:U4 yrkande 1, motion1992/93:U7 yrkande 10 samt motion 1992/93:U8 yrkande 3 besvarademed vad utskottet anfört,19. beträffande rådgivande nämndenatt avslår motion 1992/93:U3 yrkande 10,men. (v)20. beträffande redovisning av krigsmaterielexportatt avslår motion 1992/93:U3 yrkande 9,men. (v)21. beträffande omställning av försvarsindustrinatt avslår motion 1992/93:U3 yrkande 13 och motion1992/93:U6 yrkande 5,men. (v)22. beträffande riktlinjer i övrigt för krigsmaterielexportoch annan utlandssamverkanatt med avslag på motion 1991/92:U412 yrkande 1(delvis), motion 1992/93:U3 yrkande 1, motion 1992/93:U4 yrkande2 och motion 1992/93:U7 yrkande 1 och berörd del av motion1992/93:U5 lämnar utan erinran vad som i propositionen anförtsom bl.a. klassificering av krigsmateriel samt riktlinjer förkrigsmaterielexport och annan utlandssamverkan,res. 3 (nyd)men. (v)23. beträffande regeringens skrivelse 1991/92:145att lägger skrivelsen till handlingarna,24. beträffande vapenlagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring ivapenlagen (1973:1176),25. beträffande viss följdändringatt antar av utskottet i bilaga 3 framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1991:341) om förbud mot utförsel avvissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte m.m.Stockholm den 26 november 1992På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), PärGranstedt (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Graden av restriktivitet (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet anser" och slutar med "U5 (nyd) (berörddel)" bort ha följande lydelse:Med tanke på att det inom svenska försvarsindustrin inkl.underleverantörer arbetar ca 35 000 heltidsanställda måste allautvägar prövas för att kompensera en minskad inhemsk upphandlingmed ökad export.En strikt tillämpning av den nuvarande lagstiftningen innebäratt det blir fortsatt svårt att öppna nya marknader. Detta ledertill att ett stort antal affärer försvåras eller går om intetvilket försvårar den för långsiktig överlevnad nödvändigaproduktförnyelsen.Den nya vapenexportlagen bör tillåta export av krigsmaterieltill alla länder med undantag av ett fåtal i Mellersta Östernoch . Den nuvarande krigsmaterielpolitiken är förrestriktiv och bör ersättas av en mer liberal hållning.Härigenom får försvarsindustrin en rimlig chans att överleva ochexpandera.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande graden av restriktivitetatt med bifall till motion 1991/92:U408 yrkande 1och berörd del av motion 1992/93:U5 samt med avslag på berörddel av yrkande 6 i motion 1991/92:Fö29, berörd del av yrkande 12i motion 1991/92:Fö34 och motion 1992/93:U6 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Samarbetsavtal (mom. 14)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet välkomnar" och på s. 27 slutar med "motion1992/93:U408 (nyd)" bort ha följande lydelse:Samarbetet inom den europeiska försvarsindustrin måsteintensifieras beträffande gemensam utveckling och tillverkningav vapensystem och ammunition. Swedish ordnance måste t.ex.snarast börja etablera ett samarbete med de europeiskaNATO-länderna inom IEPG. En av regeringens angelägnasteuppgifter är att verka för att avtal upprättas med dessa länderom utveckling och tillverkning av vapen och ammunition. Isamband med detta bör regeringen försöka underlätta export tilltredje land. Tillstånd skall ges generellt för export tilltredje land avseende vapen tillverkade av utländsksamarbetspartner. Sker inte detta kommer att få mycketsvårt att ingå långsiktiga utvecklings- och tillverkningsavtalmed europeiska försvarsmaterieltillverkare.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:14. beträffande samarbetsavtalatt med bifall till motion 1991/92:U408 yrkandena 2och 3, med avslag på motion 1991/92:U403 yrkande 4, motion1991/92:Fö29 yrkande 6 (delvis), motion 1991/92:Fö34 yrkande 12(delvis), motion 1992/93:U2 yrkande 4, motion 1992/93:U3 yrkande7, motion 1992/93:U4 yrkande 7 samt motion 1992/93:U7 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Riktlinjer i övrigt för krigsmaterielexport och annanutlandssamverkan (mom. 22)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet bedömer" och slutar med "U7 yrkande 1"bort ha följande lydelse:Lagförslaget innebär ingen genomgripande förändring ellerförnyelse. kommer enligt förslaget att även ifortsättningen ha en mer rigorös lagstiftning och tillämpning ände flesta andra länder.Världen utanför har ändrats betydligt. Motiven för enrigorös lagreglering har inte längre samma bärkraft. Det ärrimigt att den svenska försvarsindustrin ges samma möjligheteratt konkurrera på marknaden som andra länders försvarsindustri.Försvarsindustrin ger viktig sysselsättning och exportinkomster.Det finns någon anledning att stänga in en industrisom har en betydande utvecklingspotential och livskraft i ettinternationellt perspektiv. Tillämpningen av det svenskaregelverket avseende krigsmaterielexport och annanutlandssamverkan bör vara mer liberal än vad som återspeglas iregeringens förslag.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande riktlinjer i övrigt för krigsmaterielexportoch annan utlandssamverkanatt med bifall till berörd del av motion 1992/93:U5samt med avslag på motion 1991/92:U412 yrkande 1 (delvis),motion 1992/93:U3 yrkande 1, motion 1992/93:U4 yrkande 2 ochmotion 1992/93:U7 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Meningsyttring från suppleantKrigsmaterielexport (mom. 1--3, 6--8, 14, 17, 19--22)Meningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför:Vapenexporten skadar trovärdighet inomnedrustningsarbetet och bidrar till militariseringen i världen.Den nya krigsmateriellag, som regeringen föreslår, innebär enliberalisering av krigsmaterielexporten och kommer attstimulera svenska företags samverkan med utländska i utvecklingoch tillverkning av krigsmateriel. Reglerna för reexportuppmjukas. likställs med de nordiska ochneutrala staterna i fråga om krigsmaterielexport och -samverkan.Utländskt ägande blir tänkbart i svensk försvarsindustri. Dettakommer att leda till ytterligare spridning av "svenska" vapentill krigs- och konflikthärdar runtom i världen. I stället skall den svenska krigsmaterielexportenavvecklas.