bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — Även om de anser attdet skulle spelas ännu mer musik av svenska populärkompositöreroch textförfattare, så vet de att den musiken även i framtidenkommer att spelas mer i våra kanaler än i någon av dekommersiella kanalerna.Vaktslåendet om den svenska populärkulturen är i själva verketett argument så gott som något för att vi skall ha bredd ochdjup i det här företagets radioverksamhet också i framtiden.Hälften av musiken i lokalradion och en något mindre andelen avmusiken i P3 är svensk, och jag är alldeles säker på att det ärmer än vad någon av de kommersiella kanalerna kommer att haambitionen att erbjuda.Lars : av våra sändningar är på svenskaspråket. Men ser vi till språkkurserna, som blir viktigare ochviktigare, så är det klart att det blir fråga om även utländskaröster. När vi bygger ut regionalt blir det påsvenska språket.Sam : av vår produktion är svensk.Det är alltså betydligt mer än vad ursprungligen badoss att producera.Jag vill också peka på en annan intressant företeelse inomjust televisionen, nämligen det faktum att de nordiskasamproduktionerna ökar väldigt mycket. Detta är en mycket viktigkulturpolitisk aspekt, liksom att samproduktionerna med övrigaeuropeiska TV-bolag ökar mycket. Den föreställning vi gav ijulhelgen av "Den goda viljan" tillkom med ungefär 45 miljoner iutländska pengar, vilket gjorde det möjligt för oss attproducera. är faktiskt den störstaTV-producenten i , och vi är definitivt störst iSverige. Jag skulle vilja säga att radion är den definitivtstörsta musikproducenten, och vi är inte så dåliga vi heller.Detta gäller även för barnkulturområdet -- för att ge ett annatexempel som känns viktigt för vårt uppdrag.Det finns dock ett problem. Ni har kanske sett i tidningarna idagarna att vi befinner oss i en ordentlig konfliktsituation medTeaterförbundet. Vi menar att de avtal som existerar harblivit prohibitiva. Detta gör det omöjligt för oss att görareprissändningar, och ytterst drabbar det naturligtvisskådespelarna själva. Men framför allt har det haft en mycket,mycket menlig inverkan på det nordiska TV-utbytet.Elisabeth : säger att nivån på ärhögre än vad ursprungligen hade tänkt sig, men närriksdagen ursprungligen över huvud taget började diskutera i dehär termerna var ju hela mediesituationen en annan. Jag tyckeratt det borde vara en självklarhet att man i dagens läge, meddet stora utbudet som många tittare har av utländska program,höjer ambitionsnivån. Vad som har sagts om att svenska verkskall finnas med i "betydande omfattning" måste därför nu betydamer än det någonsin har gjort tidigare. Jag beklagar att ninästan verkar litet nöjda med situationen. Detta gäller ju intebara tonsättarna, utan man kan faktiskt säga att det är ettfolkbildningskrav att den svenska musiktraditionen -- om vi nuhåller oss till musiken -- hålls levande, och TV och radio är junästan de enda kanalerna för detta.Sam : Herr ordförande! Vi är aldrig nöjda, och vikommer aldrig att bli nöjda. Vi kommer att ligga i och trycka pågentemot statsmakterna för att vi skall kunna producera mer ochmer av den viktiga kulturskatt vi har. Inom televisionen har vit.ex., utöver de medel som kommer in, avsatt ytterligare medelför att kunna spara just de sektorer som jag nämnde.Elisabeth : Herr ordförande! Jag tycker att dethar varit mycket värdefullt att få se de stora elefanterna dansapå samma arena här . I allmänhet kan vi ju bara följakombattanterna i massmedia. Jag menar på allvar att det här ärmycket bra för utskottet.I uppdraget ligger ju också den gamla frågan om objektiviteten-- inom program och mellan program. Detta är något vi hardiskuterat . Hur objektiv kan man vara inom ettprogram, och hur mycket får man gå åt det ena eller andrahållet? Det här är inte något som uppfattas bara från en sida,utan problemet uppfattas vad jag kan förstå av alla grupperingari samhället vad det än gäller. Jag skulle då vilja fråga:Uppfattar ni det här som en svårighet? Jag har ställt frågor omdetta, och då har jag fått veta, att om man har ett program somgår åt ena hållet, så kommer det ett program somgår åt det andra hållet. Frågan är bara var man finner den rättajämvikten. Det här uppfattas av många tittare och lyssnare somett problem. Uppfattar ni det som ett problem? Har ni gjortnågot åt det, och vad tror ni att ni kan göra åt det iframtiden? Jag ställer frågorna till den som känner sig manadatt svara, och sedan vill jag gärna återkomma med fler frågor.Ove : Detta är ett problem, och det skall vara ettproblem. Det här är en dynamisk process. Jag vill påminna om attvi i vårt avtal inte bara har ett stadgande om opartiskhet ochsaklighet, utan vi har också en direkt skyldighet att stimuleratill debatt i tidens frågor. Jag ägnar en icke föraktlig del avmin tid åt att skälla på medarbetare som jag tycker har brustitbåde i det här och i andra hänseenden. ligger det iett sådant här företags karaktär att det måste kunna brista. Jagär inte helt nöjd. Ett helt konformistiskt företag, där ingennågon gång engagerade sig så att det märktes och så att detresulterade i en anmälan till , ett sådant företagär inget ideal. Karaktären hos ett medieföretag, med den storamångfald av uppdrag och röster som vi har och skall ha, måstevara sådan att den lockar till sig engagerade människor. Jag kanförsäkra att vi i ledningen ägnar frågan om balansen iprogramutbudet mycket stor uppmärksamhet. Jag är mer nöjd medmusikutbudet än med detta, men jag tycker å andra sidan inte attjag någon skall vara nöjd med någonting, utan jag skall ägna migåt de här frågorna. Jag menar att det är en illusion att tro attdet finns ett idealt tillstånd, där allting följer handboken.Ett företag som hamnar i det ideala tillståndet är ett döttföretag.Elisabeth : Jag förstår att det inte är lätt atthitta ett idealt tillstånd. Det är jag fullt på det klara med.Men ni måste ju också få signaler om att publikeninte är nöjd. Åtminstone får vi här sådana signaler, och detborde man vara uppmärksam på.Jag skulle också vilja ställa en fråga till Thord-OveThordson, som talar sig varm för ett bibehållande av ochinte vill ha en sänkning till . Min raka fråga är: inget värde i att akademiska ochvetenskapliga institutioner blir delaktiga i den härverksamheten? De skulle i så fall få , och skulleändå stå för den stora majoriteten. Ingen har av de40.Thord-Ove : Jag har sagt tidigare och jagbekräftar gärna igen att jag ser ett stort värde i en breddningtill akademiska och vetenskapliga institutioner. Dessa kantillföra väsentliga värden i det här sammanhanget. Jag har inteheller sagt att dessa inte får rubbas. Vad jag har sagt äratt det är märkligt att det är enbart folkrörelsegruppen somtydligt har markerat sin vilja att kvarstå som ägare i enbreddad konstellation, som skulle bjuda på de somakademierna och de vetenskapliga institutionerna skulle ha.Detta borde ses i ett helhetsperspektiv.Carl-Johan : Värderade ordförande! ochÖrjan sade att mångfald i ägarstrukturen är bra närdet är kris i företaget. Folkrörelserna önskar kanske spela enroll även i goda tider. Jag vill fråga någon representant förfolkrörelserna: Hur ställer sig folkrörelserna till s.k.publikråd, som kan vara en referensgrupp för radio- ochTV-företag?Lasse : Vi tycker att det är positivt med allakontakter mellan svenska medborgare och radio- och TV-bolagen.Däremot menar vi att den diskussion tog upp i sittinledningsanförande är ganska relevant. I folkrörelsegruppensäger vi alltså inte helt nej till ett programråd, även om vikan dela synpunkten att det ser ut som en konstruktion som harblivit kvar från en tidigare diskussion. Med rätt uppläggningkan ett sådant programråd ha ett värde.Birger : Jag skulle vilja ställa en fråga somgäller radio- och TV-publiken. I den här propositionen finnsnågra sidor med en hel del uppgifter från Radiospublik- och programforskningsavdelning. Bl.a. säger man att77% av den svenska befolkningen lyssnar på P3 ochatt lyssnar på P2, och det är klart att detta inte ser sålovande ut för P2:s del. Det här är en kvantitativ redovisning,som jag tycker är litet grund i sin sammmanställning. Jag skulledärför vilja fråga: Hur starkt är sambandet mellan stort antallyssnare resp. tittare och stort antal nöjda lyssnare resp.tittare?Ove : Jag skall först korrigera är av befolkningen som lyssnar på P3. 77%är siffran för samtliga radiolyssnare. Icke desto mindre finnsdet en väsentlig skillnad mellan P2:s och P3:s publik.Min uppfattning om publikstorlekar är, att det viktiga är hurstor andel av en potentiell publik som ett program når. Om deprogram som sänds i P2 har en mycket liten potentiell publik menändå är -- vilket är fallet -- det centrala i vårt uppdrag och ivårt utbud, så bekymrar det mig inte att den publiken är mindreän P3:s. Jag tror i och för sig att intresset i förseriös musik, som ju är P2:s huvudinnehåll, är betydligt störreän vad P2:s lyssnarandel på ger uttryck för. Den dag detekniska förutsättningarna ger oss möjligheter att forma P2 kanal som uteslutande ägnas åt seriös musik, dvs. -- om jagfår anknyta till den tidigare diskussionen -- den dag vi kanstarta en särskild kanal för våra program på invandrarspråk, dåkommer P2:s publik att öka väsentligt.Så till frågan om nöjda lyssnare kontra dem som lyssnar fastde inte är nöjda. Det görs ocksåkvalitetsbedömningsundersökningar, och dessa är i allmänhetrelativt smickrande för oss. Dock kan man väl säga som tumregelatt radiolyssnande, i motsats till mycket annat här i livet, ärfrivilligt. En arbetshypotes kan därför vara att de som lyssnarpå våra kanaler gör det därför att de vill göra det. Dettakommer att bli ännu tydligare när de får andra kanaler att väljapå.Sam : Jag tror att det är väldigt viktigt att kommaihåg att vår strävan att samla så breda publiker som möjligt förvåra program är en ambition i tittarens tjänst. var detfaktiskt litet fult att tala om att vi skulle samla publik. Vitycker att det är viktigt, oavsett om det gäller breda ellersmala program. För oss är det oerhört viktigt att veta t.ex. attvi når av de turkiska invandrarna här i landeteller att vi når av småbarnspubliken med debarnprogram vi sänder. Det är också viktigt, inte minst för våramedarbetare, att få den här feedbacken. Det är så man i förstahand skall se på de här siffrorna.Birger : Jag delar den uppfattningen. Jag nämndedetta därför att jag tycker att redovisningen i propositionen ärlitet väl grund. Jag ville veta litet mer omkvalitetssynpunkterna i det här sammanhanget.Rose-Marie Frebran: I propositionen föreslås: Skyldighetenatt sända närradio över sändare som ställs till förfogande avteleverket upphävs från . Jag har i sambandmed det en fråga till . När detta televerketsmonopol upphör, vad händer då med distributionen från studiotill sändare? Nya tillhandahållare av sändare kommer välknappast att bygga ut telenät. Kommer inte i enmonopolsituation att kompensera sig genom att höja avgifternaför distributionen från studio till sändare? Kan någonkonkurrens garanteras i det sammanhanget?Carin : Jag skall be att få lämna över ordet tillGöran Lannegren.Göran Lannegren: Det blir möjligt för vem som helst atttillhandahålla den här typen av distribution, förutsattnaturligtvis att man uppfyller de krav på icke-störning ifrekvensmiljön som framöver har att kontrollera.Rose-Marie Frebran: Är det realistiskt att tänka sig attandra skall bygga ut telenät för den här distributionen?Göran Lannegren: Det är väl troligt att det nya statligaaktiebolag som, om godkänner förslaget, kommer attstarta från kommer att ha en fördel ikonkurrenshänseende, eftersom man har en färdiginfrastruktur. Men möjligheten finns alltså för andra att sättai gång telenät.Ordförande : Då återstår för mig att tackaföreträdare för departementet, företrädare för olika företaginom och företrädare för ägarna för attni ville komma hit och ge era synpunkter på propositionen. Jagär övertygad om att det för oss alla i utskottet har varit enviktig del i förberedelserna inför det riksdagsbeslut som skallfattas avseende kommande avtalsperiod för, som detheter i propositionen, den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten 1993--1996, m.m. Med detta är den offentligautskottsutfrågningen avslutad. Tack för att ni kom hit! Sammanfattning 1Propositionen 4Motioner 5Motioner väckta under allmänna motionstiden 5Motioner väckta med anledning av proposition 1991/92:140 8Ärendets beredning 11Vissa bakgrundsuppgifter 12Utskottet 12Propositionens huvudsakliga innehåll 12Övergripande redovisning av de ändringsförslag somväckts i motioner 14Alternativ till den nuvarande publicservice-verksamheteninom , m.m. 14Ny avtalsperiod (avsnitt 10.2.1) 15Radio och TV i allmänhetens tjänst -- public service iden nya mediesituationen (avsnitt 10.2.2) 17Public service-verksamhetens omfattning, sändningsnätm.m. (avsnitt 10.2.3) 18Finansiering (avsnitt 10.2.4) 18Programverksamheten (avsnitt 10.3) 20Programverksamhetens oberoende garanteras (avsnitt 10.3.1)20Allmänna riktlinjer för programverksamheten (avsnitt 10.3.2)20Hög kvalitet (avsnitt 10.3.2.1). Förnyelse som avtalsvillkor22Demokratibestämmelsen (avsnitt 10.3.2.2) 23Mediets särskilda genomslagskraft (avsnitt 10.3.2.3) 23Program om och för funktionshindrade (avsnitt 10.3.2.4) 23Verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk(avsnitt 10.3.2.5) 28Folkbildning, kultur, svenska språket resp.myndighetsinformation (avsnitt 10.3.2.6) 29Frilansmedverkan och fri produktion (avsnitt 10.3.2.7) 30Särskilda riktlinjer för (avsnitt 10.3.3)30EG-krav m.m. (avsnitt 10.3.3.1) 31Särskilda riktlinjer för (avsnitt 10.3.4) 31Särskilda riktlinjer för (avsnitt 10.3.5) 32Organisationen (avsnitt 10.5) 33Förutsättningar (avsnitt 10.5.1) 33Public service-företagens struktur (avsnitt 10.5.2) 34Distriktsorganisationer och distriktsbaserad produktion(avsnitt 10.5.2.1) 35Frågan om inrättande av ett publikråd (avsnitt 10.5.3)37Ägarskap och företagsform (avsnitt 10.4) 38Programföretagens styrelser (avsnitt 10.4.1) 40Ekonomiska förutsättningar (avsnitt 10.6) 41Anslagsframställningar (avsnitt 10.7) 41Utsändning och programinsamling (avsnitt 10.8) 42Nytt huvudmannaskap för rundradionätet (avsnitt 10.8.1) 42Ett statligt aktiebolag, m.m. (avsnitt 10.8.1.1) 42Tillsyn av rundradiobolagets verksamhet (avsnitt 10.8.1.2)43Rundradiobolagets verksamhet (avsnitt 10.8.2) 43Programutsändning och programinsamling m.m. (avsnitt10.8.2.1) 43Beredskapsåtgärder (avsnitt 10.8.2.2) 44Forsknings- och utvecklingsverksamhet (avsnitt 10.8.2.3) 44Ekonomiska förutsättningar (avsnitt 10.8.2.4) 44Överföringar från (avsnitt 10.8.3) 44Överföring av anläggningar och utrustning (avsnitt10.8.3.1) 44Överföring av personal (avsnitt 10.8.3.2) 44Uppbörd av TV-avgifter m.m. (avsnitt 10.9) 45Radiotjänst i (avsnitt 10.9.1) 45Förvaltning av rundradiomedlen (avsnitt 10.9.2) 46Särskilda frågor (avsnitt 10.10) 46Radionämnden (avsnitt 10.10.1) 46Frågor om genmäle och beriktigande samt den enskildesprivatliv (avsnitt 10.10.1.1) 46Försvarsfrågor (avsnitt 10.10.2) 47Avtalen mellan staten och public service-företagen(avsnitt 10.10.3) 47Radio (avsnitt 10.10.4) 47Riktlinjer för verksamheten (avsnitt 10.10.4.2) 47Ekonomiska förutsättningar (avsnitt 10.10.4.3) 48Teknisk utveckling (avsnitt 10.10.5) 48TV-sändningar med högre teknisk kvalitet (avsnitt10.10.5.1) 48Sändare för närradio (avsnitt 10.10.6). Ändringar inärradiolagen m.fl. lagar 48Medelsberäkningar m.m. (avsnitt 11) 49Public service-företagen (avsnitt 11.1.1) 49TV-avgiften (avsnitt 11.l.2) 49Övriga frågor 50Hemställan 50Reservationer 581. Alternativ till den nuvarande public service-verksamheteninom (nyd) 582. Ny avtalsperiod m.m. (s) 593. Ny avtalsperiod m.m. (nyd) 594. Programföretagens public service-uppdrag (s) 605. Resurser till programinsatser för funktionshindrade (s)606. Samordningsansvar för insatser för olika grupper avfunktionshindrade (s) 617. Separata nyhetsredaktioner i kanaler(s) 628. Public service-företagens struktur (s) 629. Distriktsbaserad produktion (s) 6310. Inrättande av ett publikråd (m, fp, c, kds) 6411. Ägande av företagen inom den nuvarande (s) 6412. Programföretagens styrelser (s) 6513. Ekonomiska förutsättningar för perioden --1996 (s)6614. Avtalen mellan staten och public service-företagen (s)66Särskilt yttrande 67Public service-företagens struktur (nyd) 67Meningsyttring av suppleant (v) 67BilagorBilaga 1I propositionen framlagda och av utskottet tillstyrktalagförslag 71Bilaga 2Konstitutionsutskottets yttrande 1991/92:KU3y 81Bilaga 3Av kulturutskottet ordnad offentlig utfrågning om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996m.m.