bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Motionärerna begärförslag till hur dessa negativa konsekvenser skall undvikas.I motion Fi44 (v) krävs att regeringen skall lägga fram förslag om ökadforskning och information om biobränslen. En kraftfull satsning på biobränslenaskulle enligt beräkningar ge mellan 10000 och 20000 nya årsarbeten -- tillstor del i de delar av landet där behovet av nya arbetstillfällen är somstörst.Biobränslekommissionen (I1991:01) har enligt sina direktiv (dir. 1991:11)till uppgift att analysera de långsiktiga förutsättningarna för en ökadkommersiell användning av biobränslen samt lämna förslag till åtgärder för attstärka biobränslenas konkurrenskraft. Kommissionen förutsätts redovisaresultatet av sitt arbete senast i juni 1992.Biobränslenas konkurrenskraft måste, enligt näringsutskottets mening,upprätthållas. Skatte- och näringsutskotten framhåller att genomregeringens förslag om höjd skatt på fossila bränslen för övrigsektorn kommerbiobränslenas konkurrenskraft att förstärkas inom en stor del avvärmemarknaden. Det får därför bedömas troligt att biobränslenas introduktionpå marknaden påskyndas och att användningen av biobränslen ökar.Båda utskotten erinrar också om att regeringen har avsatt 500 milj.kr. isamband med energiskatteomläggningen för ytterligare satsningar på förnybarenergi och energihushållning.Den av regeringen aviserade arbetsgruppen, som bl.a. skall ha till uppgiftatt belysa biobränslenas möjligheter att i större utsträckning blikonkurrenskraftiga inom kraftvärmeområdet, bör enligt näringsutskottets meningkunna ges i uppgift att mer generellt överväga biobränslenas konkurrenskraft.Arbetsgruppen bör därvid självfallet beakta vad biobränslekommissionen kankomma att föreslå i det betänkande som skall avlämnas inom kort.Mot bakgrund härav och med hänsyn till vad skatteutskottet anfört angående enkommande kraftvärmeutredning anser skatteutskottet att någon åtgärd medanledning av de berörda motionerna inte är påkallad.Finansutskottet, som instämmer i vad skatte- och näringsutskottenredovisat, avstyrker med det anförda motionerna Fi78 (s) yrkande 2, Fi44 (v)yrkande 22 och Fi80 (kds) yrkande 3.Kolbränslen för metallurgiska processerEnligt lagen om allmän energiskatt gäller -- 24§ första stycket f) -- attavdrag får göras för skatt på bränsle som använts för annat ändamål änenergialstring. Enligt andra stycket gäller härutöver att skatteavdrag fårgöras för kolbränslen som förbrukats eller försålts för förbrukning imetallurgiska processer. Avdraget har betydelse för järn- och stålindustrin ochinfördes med motiveringen att skatt på kol och koks som används i enmetallurgisk process saknar styreffekt eftersom kolet inte kan ersättas. Motbakgrund av att huvuddelen av kolet ändå är avdragsgill, eftersom det inteanvänds som bränsle, och då särbehandling av viss industri kan leda tillhandelspolitiska komplikationer föreslår regeringen att bestämmelsen skallutgå.Regeringens förslag avvisas i två motioner, Fi65 av m.fl.(s) och Fi48 av m.fl. (s). Om förslaget genomförs skulledet innebära en kraftig försämring av den svenska stålindustrinskonkurrenskraft, sägs det i motionerna. Bland de utländska konkurrenterna finnsingen sådan skatt. Ändamålet med en metallurgisk process är inte att alstraenergi, varför det metallurgiska kolet bör betraktas som en råvara, heter det.Enligt näringsutskottets mening är det viktigt att den svenskastålindustrin ges konkurrensvillkor som är likartade med dem som gäller förstålindustrin i våra konkurrentländer. Detta torde inte bli fallet om detsärskilda avdraget för kolbränslen som används i metallurgiska processerslopas. Denna bestämmelse bör således kvarstå tills vidare. Regeringen börsamtidigt anmodas att låta utreda vilka bestämmelser som skall gälla från år1995, varvid utvecklingen inom EG noga bör följas. bör, enligtnäringsutskottets mening, göra ett uttalande av denna innebörd, varigenommotionerna Fi65 (s) och Fi48 (s) i nu berörda delar i sak blir tillgodosedda.Skatteutskottet anser i likhet med finansministern att det avhandelspolitiska skäl är motiverat att slopa skattefriheten för inhemskafasta bränslen och ändra bestämmelsen om metan på det sätt som föreslåsi propositionen. Vad gäller kol i metallurgiska processer anserskatteutskottet att samma regler som gäller bör gälla fram till 1995.Eftersom kol används även i andra tillverkningsprocesser än metallurgiska --skatteutskottet tänker bl.a. på kalk- och cementindustrin -- anserskatteutskottet vidare att det föreligger ett behov av en utredning som gör detmöjligt att bättre än fastställa när energivaran skall betraktas sområvara eller insatsvara i produktionen och när den används för energialstring.Skatteutskottet förutsätter att regeringen verkställer en sådan utredning undertiden fram till dess att de nya reglerna börjar tillämpas . Ävenutvecklingen inom EG bör följas och beaktas när skattereglerna för år 1995skall fastläggas.Skatteutskottet anser också att sådan verksamhet börslippa en ökad skattebelastning, vilken med nuvarande nedsättningsregler uppgårtill av försäljningsvärdet. Av praktiska skäl och då skattebortfallet pågrund av denna ytterligare nedsättning jämfört med regeringens förslag fåranses marginellt -- ca 15 milj.kr. varav merparten faller på kalk- ochcementindustrin -- förordar skatteutskottet att nedsättning generellt förindustrin får ske till av försäljningsvärdet under övergångstiden.De nu förordade ändringarna bör enligt skatteutskottet komma till uttryckgenom att enheten i 2 § förslaget till lag om dels ändring i lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt, delsupphävande av samma lag ändras till . Vidare bör en särskild bestämmelseom kol i metallurgiska processer tas in i övergångsbestämmelserna tilländringen i lagen (1990:582) om koldioxidskatt.Finansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet attskattefriheten för inhemska fasta bränslen slopas. Det är dock motiverat attförlänga övergångsperioden och förlänga skattefriheten med eftersom dettrots vad som anförs i propositionen har viss betydelse för vissa energiverksom använder inhemsk stenkol. Detta har påtalats för utskottet i skrivelse frånHelsingborgs . Skattefriheten vad gäller inhemska fasta bränslen bördärför enligt utskottets mening inte slopas förrän den 1 januari 1994.Begreppet inhemska fasta bränslen innefattar inte torv. Genom en ettårigförlängning av nuvarande regler torde de handelspolitiska komplikationer somnämns i propositionen och av skatteutskottet kunna betraktas som små. Enmotsvarande ändring bör göras i ikraftträdandebestämmelserna till lag omändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt.Finansutskottet tillstyrker i övrigt skatteutskottets förslag tilllagändringar med anledning av vad som anförs i propositionen och i motionernaFi48 (s) och Fi65 (s) yrkandena 14 och 15.VägtrafikskattFörslaget i kompletteringspropositionen att höja koldioxidskatten medför attäven skatten på diselolja höjs. Därmed skulle den sammanlagda skatten höjas förden tunga trafiken, vilket skulle innebära en stor nackdel urkonkurrenssynpunkt för . Mot denna bakgrund föreslås att den höjdakoldioxidskatten motsvaras av en sänkt kilometerskatt för de tunga fordonen.Finansutskottet anser det motiverat att göra en justering avkilometerskatten som motsvarar höjningen av koldioxidskatten för att på så visskapa en skattemässig neutralitet för den tunga trafiken. Det kan tilläggas atten särskild utredare har till uppgift att föreslå en ny form av beskattning avdiseldrivna fordon som är anpassad efter vad som kommer att gälla inom EG.Utredningsresultaten skall redovisas . Med det anförda tillstyrkerutskottet propositionens förslag och avstyrker avslagsyrkandena i motion Fi65(s) yrkandena 12 och 13.Slopat schablonavdrag och sänkt mervärdesskattDet förslag till åtgärder inom energibeskattningen som utskottet nu behandlatleder till en ökad skattebelastning på hushållen. Det ökade skatteuttaget skallenligt propositionen ses mot bakgrund av de miljöpolitiska strävandena inomenergibeskattningen. Syftet är emellertid inte att generellt öka belastningenpå hushållssektorn. Därför föreslås en sänkning av den generellamervärdesskatten för hushållen som fullt ut kompenserar det höjdaenergiskatteuttaget. Förslaget innebär att mervärdesskatten generellt sänksfrån 25 till 22%.Sänkningen av mervärdesskatten är motiverad av dels en önskan att undvika attskattebelastningen på hushållssektorn på grund av de nu berörda åtgärdernagenerellt ökar, dels EG-anpassningsskäl. I propositionen anförs att ett visstutrymme för en sänkning av mervärdesskatten reserverats i budgetpropositionenoch att skattesänkningarna i övrigt bör finansieras på ett sådant sätt att detfördelningsmässiga utfallet sammantaget, dvs. inkl. den föreslagnaenergiskatteomläggningen, blir godtagbart. Regeringen föreslår attschablonavdraget under tjänst slopas och ersätts med en begränsad avdragsrätt.Kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats blir avdragsgilla endast tillden del de överstiger . Detta skall gälla även för enskildanäringsidkare. Övriga kostnader som täcks av schablonavdraget bliravdragsgilla endast till den del de överstiger 1 000 kr.Regeringen vill med dessa åtgärder ta ytterligare steg i skattepolitiken iriktning mot sänkningar eller ett slopande av samhällsekonomiskt skadligaskatter och mot en internationell anpassning av skattesystemet. Bl.a. syftaromläggningen av energibeskattningen till att stärka de svenska företagenskonkurrenskraft.I motion Fi43 (nyd) hänvisar motionärerna till det förslag som de i annatsammanhang har lagt fram om att inrätta ett investeringsbolag. För det fall attdetta förslag inte godtas yrkar motionärerna avslag på förslagen om att slopaschablonavdraget och att sänka mervärdesskatten.Finansutskottet har i ett betänkande (1991/92:FiU21) om utskiftning avlöntagarfondernas tillgångar lagt fram förslag om inrättande av ettinvesteringsaktiebolag av den typ motionärerna förordar. Även företrädaren förNy demokrati i finansutskottet står bakom förslaget. Utskottet utgår, liksomskatteutskottet gör i sitt yttrande (1991/92:SkU5y), därför från att yrkandenai motion Fi43 (nyd) är aktuella.I motion Fi65 av m.fl. (s) yrkas avslag på propositionensåvitt avser sänkningen av mervärdesskatten (yrkande 4) och slopandet avschablonavdraget (yrkandena 5--7). Av budgetskäl motsätter sig motionärerna ensänkning av mervärdesskatten. Slopandet av schablonavdraget kritiserarmotionärerna för att det enligt deras mening kommer att försvåra kommandeavtalsförhandlingar och minska möjligheterna att använda den förenkladesjälvdeklarationen.I motion Fi44 (v) yrkas avslag på förslaget om sänkt mervärdesskatt(yrkande 23) och slopat schablonavdrag (yrkande 24).Beträffande frågan om sänkt mervärdesskatt och slopat schablonavdrag undertjänst konstaterar skatteutskottet att en majoritet har ställt sig bakomregeringens förslag. Vad särskilt gäller schablonavdraget förutsätter dockutskottet, mot bakgrund av vikten av att inte försämra förutsättningarna attvidareutveckla systemet med förenklad självdeklaration, att regeringenanalyserar behovet och möjligheterna att lägga avgiften tillarbetslöshetskassan utanför schablonen.Skatteutskottet tillstyrker propositionens förslag och avstyrkermotionsyrkandena. I en avvikande mening till yttrandet avstyrkerSocialdemokraterna förslaget om slopat schablonavdrag.Finansutskottet konstaterar i likhet med skatteutskottet att regeringensförslag till omläggning av energibeskattningen, slopat schablonavdrag och sänktmervärdesskatt har stöd av en majoritet. tillstyrker mot dennabakgrund att schablonavdraget slopas på det sätt som föreslås ipropositionen. I likhet med vad skatteutskottet anfört förutsätter utskottetatt regeringen analyserar behovet och möjligheterna att lägga avgifterna tillarbetslöshetskassan utanför schablonen för att inte försämra förutsättningarnaatt vidareutveckla systemet med förenklad deklaration. Motionerna Fi43 (nyd)yrkande 1, Fi44 (v) yrkande 24 och Fi65 (s) yrkandena 5--7 avstyrks avutskottet.Ändring i uppbördslagenPropositionens förslag om ändringar under inkomst av tjänst beträffandeschablonavdraget föranleder förutom en ändring i kommunalskattelagen en ändringav 4 § uppbördslagen (1953:272). föreslås att 12 § i samma lag skallupphöra att gälla.I proposition 1991/92:112 om F-skattebevis m.m. föreslås också ändringar i 4 §1 mom. och 12 § uppbördslagen (1953:572). har i betänkande1991/92:SkU29 tillstyrkt dessa ändringar. I syfte att kunna samordna dessaförändringar har skatteutskottet vid behandlingen av proposition 1991/92:112den beslutat överlämna förslaget till lag om ändring iuppbördslagen såvitt avser 4 § 1 mom. och 12 § till finansutskottet. Förslagettill lag om ändring i uppbördslagen har av finansutskottet justerats med hänsynhärtill.Differentiering av mervärdesskattenI fråga om den indirekta beskattningen har en differentiering avmervärdesskatten genomförts. utgår således skatten med18% på livsmedel, hotell- och restaurangtjänster, upplåtelse av campingplatssamt personbefordran.Ian m.fl. (nyd) återkommer i motion Fi42 till frågan omändringar i mervärdesskatteuttaget på olika tjänster med anknytning till turismoch nöjesliv (yrkandena 25--28). Motionärerna begär dessutom ett uttalande avinnebörd att samma skatteförmåner för turistindustrin skall gälla i somi utlandet (yrkande 29).Skatteutskottet tillstyrker förslaget att sänka den generellamervärdesskatten från . Utskottet hänvisar beträffandemotionsyrkandena om sänkt mervärdesskatt på turisttjänster m.m. till attutskottet i sitt av godkända betänkande 1991/92:SkU24 avstyrktförslagen. Socialdemokraterna i skatteutskottet avstyrker sänkningen avmervärdesskatten.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning att den generellanivån på mervärdesskatten bör sänkas. Något nytt har inte framkommit somföranleder utskottet att ompröva beslut beträffande sänkning avturistmoms m.m. Motionerna Fi42 (nyd) yrkandena 25--29, Fi43 (nyd) yrkande 2,Fi44 (v) yrkande 23 och Fi65 (s) yrkande 4 avstyrks därför av utskottet.Omprövning av skattepolitikenEfter regeringsskiftet har beslutat ett flertaländringar i beskattningen. Ändringarna har i huvudsak gått ut på följande.Förmögenhetsskatten slopas helt års taxering. Avvecklingengenomförs successivt genom att den högsta skattesatsen och beskattningenav arbetande kapital i företag slopas års taxering.Samtidigt begränsas det sammanlagda uttaget av inkomst- och förmögenhetsskatttill . Vid taxering faller även mellanskiktet i skatteskalan bortså att skatten blir proportionell med en skattesats på 1,5%.Vidare sänks beskattningen av hushållssektorns kapitalinkomster från 30 till25 %. Denna ändring genomförs års taxering när det gälleraktievinster, kapitalförsäkringar och värdepappersfonder. sänksavkastningsskatten på pensionsmedel från . I övrigt genomförssänkningen av skattesatsen års taxering.Som en följd av skattesänkningen på kapitalinkomster begränsas ocksåskattereduktionen för underskott till . Full kvittningsrätt har införts iförvärvskällan kapital. De tidigare begränsningarna i fråga om ränteavdragkvarstår endast i den formen att skattereduktionen begränsas för underskottöver 100000 kr.Bland åtgärderna i övrigt skall här nämnas att de särskilda reglerna omfåmansföretagares kapitalinkomster mjukats upp eller skjutits upp, att denallmänna löneavgiften slopats , att den särskilda löneskattenräknats ned i motsvarande mån och att socialavgifterna på vinstandelsmedelslopats.Beträffande arvs- och gåvobeskattningen har beslutat om en kraftigsänkning av skatteuttaget med verkan fr.o.m. . Skikten i allaskatteklasser har breddats och progressionen dämpats.I motion Fi65 av m.fl. (s) lägger motionärerna framriktlinjer för utformningen av det framtida skattesystemet och begär bl.a. ettriksdagsuttalande om behovet av en närmare genomlysning av olika skattefrågor iett internationellt sammanhang, bl.a. alkohol- och tobaksskatterna,gränshandelsproblematiken och framtida skatteförändringar i olika (yrkande 1). Vidare kritiserar motionärerna den nuvarande skattepolitiken, somenligt deras mening går tvärs emot den vedertagna principen om att ta ut skattefter bärkraft och begär ett uttalande härom (yrkande 2). De begär också enutvärdering av skattereformen särskilt med hänsyn till ekonomins funktionssättoch fördelningspolitiska konsekvenser (yrkande 3). Slutligen begär de attuttaget av statlig inkomstskatt skärps genom att den i samband medskattereformen beslutade uppräkningen av den s.k. brytpunkten begränsas(yrkande 27), en återgång till de regler som i övrigt gällde före riksdagensbeslut beträffande inkomstbeskattningen, den allmänna löneavgiften,socialavgifterna och arvs- och gåvoskatten (yrkandena 24--33 och 35) samtförslag av regeringen om en ny förmögenhetsskatt (yrkande 34).I motion Fi44 (v) yrkas en skärpning av uttaget av statlig inkomstskattpå förvärvsinkomster genom att avtrappa grundavdraget så att det heltbortfaller på inkomster över brytpunkten (yrkande 27), en återgång tilltidigare regler beträffande skatten på kapitalinkomster,förmögenhetsskatteskalan och ränteavdragstaket (yrkande 28) samt en utredningom att avveckla den s.k. surven och öka skatteuttaget på företagens vinster(yrkande 29).Skatteutskottet vidhåller i yttrandet till finansutskottet sinuppfattning att den ekonomiska kris som befinner sig i ställer krav påbl.a. beskattningen för att bryta den ekonomiska stagnationen och lägga grundenför en ny period av tillväxt, företagande och utveckling. De återgivnabeskattningsåtgärderna skall bl.a. ses mot bakgrund av att den tidigare högasvenska kapitalbeskattningen fått en rad negativa effekter genom att motverkahushållssparandet och företagens riskkapitalförsörjning. Därtill kommer denallvarliga kritik som riktats motförmögenhetsbeskattningen på grund av dess skadliga verkningar, inte minst förarbetande kapital i företag.De aktuella motionsyrkandena överensstämmer i allt väsentligt med demotsvarande yrkanden från samma håll som skatteutskottet har behandlati två betänkanden (1991/92:SkU20 och 1991/92:SkU21), vilka godkänts avriksdagen. Enligt skatteutskottets mening saknas skäl till några förnyadeställningstaganden i dessa frågor. Angående motion Fi44 (v) vill dockskatteutskottet framhålla att utskottet finner det direkt olämpligt att på nytthöja statsskatten på det sätt som föreslås i motionen för heltidsarbetande ivanliga inkomstlägen. vill återigen understryka angelägenhetenav att långsiktigt och målmedvetet sträva efter att sänka skattetrycket menfinner att några nya direktiv till regeringen i dessa hänseenden inteerfordras. I sammanhanget vill skatteutskottet erinra om den utvärdering avskattereformen som pågår inom en särskild kommitté (Fi 1990:08). Beträffandefrågan om skatterna i ett internationellt perspektiv vill skatteutskottetendast erinra om den redovisning av dessa frågor som regeringen lämnat.Med det anförda avstyrker skatteutskottet motionerna i dessa delar.Socialdemokraterna i skatteutskottet tillstyrker i en avvikande meningförslagen i motion Fi65 (s).Bostadsutskottet behandlar i sitt yttrande (1991/92:BoU6y) tillfinansutskottet ett antal motionsyrkanden med vissa förslag avseendebeskattningen av bostäder m.m.Vid sin behandling av förslaget om att sänka kapitalskattesatsenfrån till (1991/92:BoU3y) anförde bostadsutskottet att ändringen avkapitalinkomstskattenivån -- såvitt rörde boendekostnaderna -- var acceptabel.I anslutning härtill redovisade också utskottet uppfattningen att sänkningen avkapitalinkomstbeskattningen torde innebära ett ökat sparande somboendekostnadsökningarna begränsades. Vad som i de nu aktuella motionernaanförts har inte givit bostadsutskottet anledning till annat ställningstagande.Motionerna avstyrks.På förslag av regeringen beslutade att de s.k.genomsynsreglerna skulle tas bort vid tillämpningen av såväl huvudregeln somtakreglerna när reavinstskatten beräknas vid försäljning av bostadsrätter. Motregeringsförslaget i denna del stod en motion (s) med förslag om att den s.k.genomsynen skulle tillämpas när takreglerna för reavinstbeskattningen vartillämpliga. Vid sin behandling av frågan (1991/92:BoU4y s. 2) anfördebostadsutskottet att genomsynen borde slopas vid tillämpningen av såvälhuvudregeln som takreglerna. Utskottet anslöt sig därmed till den kritik motreglerna om genomsyn som tidigare förts fram bl.a. i . Vad som i dennu aktuella motionen anförts har inte givit utskottet anledning ändra sitttidigare ställningstagande. Motion Fi65 (s) yrkande 26 avstyrks.Bostadsutskottet delar den uppfattning som torde ligga till grund förförslaget i motion Fi101 (nyd) yrkande 2 -- att en god rörlighet påbostadsmarknaden förbättrar möjligheterna för den enskilde att finna en bostadsom svarar mot de egna behoven. måste detta mål naturligtvis vägasmot andra angelägna samhällsmål. är inte berett tillstyrkamotionen i denna del. Motionsyrkandet avstyrks sålunda.Socialdemokraterna i bostadsutskottet tillstyrker motion Fi65 i berördadelar. Företrädaren för Ny demokrati tillstyrker i en avvikande mening motionFi101 yrkande 2.Finansutskottet delar de uppfattningar som skatte- och bostadsutskottenframför i sina yttranden. Utskottet ser mot denna bakgrund inte anledning förriksdagen att nu ompröva sitt ställningstagande till dessa motionsyrkanden.Motionerna Fi44 (v) yrkandena 27--29, Fi65 (s) yrkandena 1--3 och 23--35 samtFi101 (nyd) yrkande 2 avstyrks därmed av utskottet.Slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m.Fastighetsskatten infördes och tillämpades första gången vid 1986 årstaxering. Den ersatte härvid den infördahyreshusavgiften. Fastighetsskatten förändrades grundligt genom 1991 årsskattereform. Bl.a. innebär förändringarna att skatten för småhusen ersatteschablonintäkten som den för hyreshusen gjordes mer likformig ochenhetlig. Fastighetsskatten omfattar småhusenheter, hyreshusenheter samtbostadshus med tomtmark på lantbruksenhet. Det övriga fastighetsbeståndetbeläggs däremot inte med fastighetsskatt, dvs. andra delar avjordbruksfastigheter eller industrienheter. Skatten beräknas på grundval avfastighetens taxeringsvärde.I kompletteringspropositionen anförs att fastighetsskatten på lokalhyreshusmåste anses som en ren objektsskatt. Enligt förslaget vore det därför riktigareatt skattemässigt behandla lokalhyreshusen på samma sätt somindustrifastigheter, dvs. att undanta också lokalhyreshusen frånfastighetsskatt. Vidare anförs att regeringen inte tidigare velat prioritera ensänkning av fastighetsskatten på lokalhyreshus framför vissa andra angelägnaskattesänkningar. Den situation som uppstått på fastighetsmarknaden kräverdock enligt förslaget åtgärder av alldeles speciell natur. Mot denna bakgrundföreslås att fastighetsskatten på kommersiella lokaler avskaffas fr.o.m. den 1januari 1993. Enligt propositionen motverkas härigenom värdefallet påfastigheter med kommersiella lokaler, vilket bidrar till en ökad stabilitet ifastighetssektorn och kreditsystemet. Förändringen anges dessutom medföra enlikabehandling inom skattesystemet eftersom exempelvis industri- ochjordbruksfastigheter inte omfattas av fastighetsskatten.I partimotion Fi44 anförs att det är riktigt attfastighetsmarknaden har genomgått en svår kris, men att skattesystemet trotsdetta bör utformas efter principer som ligger fast över tiden. Eftersom ettvälfärdssamhälle av svensk typ kräver ett relativt högt skatteuttag är detenligt motionärernas mening mindre välbetänkt att helt eller delvis undantafastigheter från skattebasen. Motionärerna yrkar därför avslag på regeringensförslag i denna del -- yrkande 25. I ett avseende finns det dock, enligtmotionärernas mening, skäl att vidta en förändring av beskattningen avkommersiella lokaler. Det gäller den tillfälliga höjningen av fastighetsskattenför lokalhyreshus från till vid 1992 och taxeringar.