bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Enligt propositionenmotverkas härigenom värdefallet på fastigheter med kommersiella lokaler, vilketbidrar till en ökad stabilitet i fastighetssektorn och kreditsystemet.Förändringen anges dessutom medföra en likabehandling inom skattesystemeteftersom exempelvis industri- och jordbruksfastigheter inte omfattas avfastighetsskatten.I partimotion Fi44 anförs att det är riktigt attfastighetsmarknaden har genomgått en svår kris, men att skattesystemet trotsdetta bör utformas efter principer som ligger fast över tiden. Eftersom ettvälfärdssamhälle av svensk typ kräver ett relativt högt skatteuttag är detenligt motionärernas mening mindre välbetänkt att helt eller delvis undantafastigheter från skattebasen. Motionärerna yrkar därför avslag på regeringensförslag i denna del -- yrkande 25. I ett avseende finns det dock enligtmotionärernas mening skäl att vidta en förändring av beskattningen avkommersiella lokaler. Det gäller den tillfälliga höjningen av fastighetsskattenför lokalhyreshus från till vid 1992 och taxeringar. Medavseende på att den överhettning på fastighetsmarknaden som motiveradehöjningen inte längre föreligger föreslås att fastighetsskatt skall utgå medden tidigare lägre skattesatsen -- yrkande 26.Enligt motion Fi65 (s) får en avskaffad fastighetsskatt för kommersiellalokaler inte så positiva effekter på fastighetsmarknaden som regeringen hävdar.Enligt motionärernas mening kan det ifrågasättas om staten genom att ge storasärskilt riktade skattelättnader skall rädda fastighetsägare och andraplacerare från konsekvenserna av de beslut som visat sig förlustbringande. Medhänvisning härtill avvisas regeringens förslag om sänkt fastighetsskatt pålokalhyreshus -- yrkande 22.Fastigheter som huvudsakligen utnyttjas som samlingslokaler är enligt motionFi65 (s) befriade från fastighetsskatt. Enligt motionärerna har dock upplåtelseav sådana lokaler till kommun i vissa fall i skatterättslig mening kommit attbetraktas som kommersiellt utnyttjande. Fastigheten har härigenom belastats medfastighetsskatt. Mot bakgrund härav föreslås att icke-kommersiellt utnyttjandeav samlingslokaler inte skall föranleda att fastighetsskatt utgår -- yrkande36.Enligt motion Fi81 (m) innebär dagens regler problem för vissahyresfastigheter som innehåller såväl lokaler som bostäder. Beroende påfördelningen mellan lokaler och bostäder ger dagens gränsdragningsregler enligtmotionärernas mening ett oacceptabelt utfall för vissa fastigheter. Medhänvisning härtill förordas att reglerna skall utformas så attfastighetsbeskattningen blir likartad för olikafastighetstyper.Fastighetsskatten på andra fastigheter än kommersiella börenligt motion Fi101 (nyd) yrkande 1 ses över. Dessutom bör åtgärder vidtas föratt sänka fastighetsskatten i dessa fall. Enligt förslaget bör det uppdras åtregeringen att återkomma med förslag i frågan under hösten 1992.Utskottet behandlar först frågan om slopande av fastighetsskatten förhyreshusenhet som huvudsakligen består av lokaler.Till grund för regeringsförslaget om att befria lokalhyreshus frånfastighetsskatt ligger främst behovet av att vidta åtgärder för att söka bromsaden senaste tidens utveckling på fastighetsmarknaden. Som framhålls ikompletteringspropositionen är syftet att motverka värdefallet på fastighetermed kommersiella lokaler och härigenom bidra till en ökad stabilitet ifastighetssektorn och kreditsystemet. Även enligt bostadsutskottets meningfinns det i rådande läge på fastighetsmarknaden anledning att vidta åtgärdersom bidrar till en ökad stabilitet. Regeringens förslag tillstyrks. Förslagen iVänsterpartiets partimotion Fi44 yrkande 25 samt i motion Fi65 (s) yrkande 22avstyrks.Utskottets ställningstagande ovan innebär att förslaget i Vänsterpartietspartimotion Fi44 yrkande 26 om en återgång till den tidigare gällandeskattesatsen för lokalhyreshus liksom förslaget i motion Fi65 (s) yrkande 36 omfastighetsskatten för samlingslokaler saknar aktualitet. Motionsyrkandenaavstyrks.När det gäller den i motion Fi81 (m) aktualiserade frågan omfastighetsskatten för vissa fastigheter som innehåller såväl lokaler sombostäder vill utskottet anföra följande. Som redovisas ikompletteringspropositionen har frågan aktualiserats dels av ien skrivelse till regeringen, dels av fastighetsskatteutredningen i betänkandetSOU 1992:11 Fastighetsskatt. I propositionen aviserar regeringen också sinavsikt att efter avslutad remissbehandling och sedvanlig beredning iregeringskansliet återkomma till med förslag i sådan tid atterforderliga ändringar kan gälla . Resultatet av det pågåendeutredningsarbetet bör avvaktas. Motionerna avstyrks.Mot bakgrund av det i motion Fi101 (nyd) yrkande 1 framlagda förslaget om enöversyn av fastighetsskatten vill bostadsutskottet erinra om att frågoravseende fastighetsskattens framtida utformning m.m. är föremål föröverväganden i bl.a. med utgångspunkt i de förslag som lagtsfram av fastighetsskatteutredningen. Utskottet är med hänvisning härtill inteberett förorda ytterligare utredningsinsatser med den allmänt utformadeinriktning som förs fram i motionen. Motionsyrkandet avstyrks.Vissa frågor om bostadsbeskattningen m.m.Bostadsutskottet behandlar i detta avsnitt ett antal motionsyrkanden medvissa förslag avseende beskattningen av bostäder m.m.Med hänvisning till att skattereformen bör återställas i dess huvuddragföreslås i motion Fi65 (s) yrkande 24 att skattesatsen för fysiska personersoch dödsbons kapitalinkomster skall vara . Även i motionFi73 (s) såvitt nu är i fråga förs motsvarande förslag fram. I denna motionsker detta bl.a. med hänvisning till den ökning av bostadskostnaderna förvillaägare med ränteavdrag som följer av den tidigare beslutade sänkningen avkapitalskattesatsen till 25%.I partimotion Fi44 anförs att de skattesänkningar somregeringen genomfört har medfört att såväl budgetunderskottet somarbetslösheten har ökat. Med hänvisning härtill föreslås i motionens yrkande 28såvitt nu är i fråga att kapitalskattesatsen skall uppgå till även efterår 1992.Vid sin behandling av förslaget om att sänka kapitalskattesatsenfrån till (1991/92:BoU3y) anförde utskottet att ändringen av kapitalinkomstskattenivån --såvitt rörde boendekostnaderna -- var acceptabel. I anslutning härtillredovisade också utskottet uppfattningen att sänkningen avkapitalinkomstbeskattningen torde innebära ett ökat sparande somboendekostnadsökningarna begränsades. Vad som i de nu aktuella motionernaanförts har inte givit utskottet anledning till annat ställningstagande.Motionerna avstyrks.I motion Fi65 (s) yrkande 26 hemställs att den takregel vidreavinstbeskattningen av bostadsrätter som gällde före beslut den 18december 1991 skall återinföras fr.o.m. den 1 juli 1992.På förslag av regeringen beslutade att de s.k.genomsynsreglerna skulle tas bort vid tillämpningen av såväl huvudregeln somtakreglerna när reavinstskatten beräknas vid försäljning av bostadsrätter. Motregeringsförslaget i denna del stod en motion (s) med förslag om att den s.k.genomsynen skulle tillämpas när takreglerna för reavinstbeskattningen vartillämpliga. Vid sin behandling av frågan (1991/92:BoU4y s. 2) anfördebostadsutskottet att genomsynen borde slopas vid tillämpningen av såvälhuvudregeln som takreglerna. Utskottet anslöt sig därmed till den kritik motreglerna om genomsyn som tidigare förts fram bl.a. i . Vad som i dennu aktuella motionen anförts har inte givit utskottet anledning ändra sitttidigare ställningstagande. Motionen avstyrks.För att erhålla större rörlighet och ett bättre resursutnyttjande bör dens.k. flyttskatten enligt motion Fi101 (nyd) yrkande 2 slopas fr.o.m. utgångenav år 1992.Bostadsutskottet delar den uppfattning som torde ligga till grund förförslaget i motion Fi101 (nyd) yrkande 2 -- att en god rörlighet påbostadsmarknaden förbättrar möjligheterna för den enskilde att finna en bostadsom svarar mot de egna behoven. måste detta mål naturligtvis vägasmot andra angelägna samhällsmål. Utskottet är inte berett tillstyrka motionen idenna del. Motionsyrkandet avstyrks sålunda.Som en del i ett åtgärdspaket för att stärka fastighetsmarknaden förs imotion Fi73 (s) såvitt nu är i fråga fram förslag om att outhyrda lokaler skallbefrias från fastighetsskatt, att rullande fastighetstaxering skall införas,att ökade möjligheter till jämkning av taxeringsvärdet tillskapas och att starkåterhållsamhet skall visas med åtgärder som innebär ökade boendekostnader föråren 1993 och 1994.Utskottet är inte heller berett ställa sig bakom de nu aktuella förslagen imotion Fi73 (s) såvitt nu är i fråga. I den mån de inte kan anses tillgodoseddagenom utskottets ställningstaganden ovan avstyrks de av utskottet.Stockholm den 19 maj 1992På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), KnutBilling (m), (), (), (), UlfLönnqvist (s), (), (), i (nyd), (), (), (), IngaBerggren (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1.Stödet till allmänna samlingslokalerOskar , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken till allmänna samlingslokalerbörjar med "Utskottets ställningstagande" och slutar med "Motionerna avstyrks"bort ha följande lydelse:Samlingslokalprojekt är, som framhålls i den socialdemokratiska partimotionenFi41, mycket lämpliga att genomföra i tider med vikande byggkonjunktur. Genomatt det hos och dess samlingslokaldelegation redan finns ett stortantal ärenden som är väl förberedda och därigenom snabbt kan sättas i gång gerprojekten också snabbt effekt på sysselsättningen. finns det ettstort och eftersatt behov av investeringar i de allmänna samlingslokaler som äravsedda att bl.a. tillgodose föreningslivets lokalbehov. Det är mot dennabakgrund bra att regeringen nu för fram förslag om ökade satsningar på deallmänna samlingslokalerna. kan utskottet konstatera att denföreslagna tilldelningen av ytterligare medel inte är tillräcklig. Inte minstsysselsättningsläget är sådant att ytterligare insatser måste till föratt motverka den ökande arbetslösheten.Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anförda förslagen i densocialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 14 och motion Fi59 (s) yrkande 5om att öka ramen för bidrag till allmänna samlingslokaler med 50 milj.kr. /93.2.Stödet till icke-statliga kulturlokalerOskar , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken till icke-statliga kulturlokalerbörjar med "Förslaget i" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Det finns, som framhålls i den socialdemokratiska partimotionen Fi41, ettstort behov av stöd till investeringar på kulturområdet. Inte minst gäller detde icke-statliga kulturlokalerna. Utskottet kan mot bakgrund härav konstateraatt de förslag till ökade insatser på området som läggs fram ikompletteringspropositionen är helt otillräckliga. Ökningen kommer inte attmedge att mer än en bråkdel av planerade projekt kan genomföras.Förutom att den föreslagna ökningen av stödet till kulturinvesteringar intetäcker de behov som finns är det enligt utskottets mening otillfredsställandeatt regeringen inte på något sätt preciserar hur medlen skall fördelas på stödtill icke-statliga kulturlokaler och på övriga ändamål. Vid en sådan ordningges inte någon som helst möjlighet att göra erforderliga övergripandebedömningar av angelägenheten, inriktningen och fördelningen av stödet. mening bör därför regeringsförslaget i denna del avvisas i enlighetmed förslaget i motion Fi59 (s) yrkande 3. I stället bör ett till beloppetbestämt ökat anslag om 75 milj.kr. anvisas för stöd till icke-statligakulturlokaler i enlighet med förslagen i den socialdemokratiska partimotionenFi41 yrkande 21 samt motion Fi59 (s) yrkande 4.3.Slopande av fastighetsskatten för lokalhyreshusOskar , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Tillgrund" och slutar med "22 avstyrks" bort ha följande lydelse:Förslaget om att slopa fastighetsskatten på kommersiella fastigheter syftarenligt regeringsförslaget till att åstadkomma en höjning av värdet på deberörda fastigheterna genom att öka lönsamheten för fastighetsägarna. Det kanenligt bostadsutskottets mening starkt ifrågasättas om den föreslagna åtgärdenfår så positiva effekter på fastighetsmarknaden som regeringen hävdar. Somframhålls i motion Fi65 (s) betalar lokalhyresgästen i normalfalletfastighetsskatten vid sidan av själva lokalhyran. Det troliga är därför attfastighetens lönsamhet endast påverkas svagt och på . Det kandessutom ifrågasättas om staten genom att ge stora särskilt riktadeskattelättnader skall rädda fastighetsägare och andra placerare frånkonsekvenserna av de beslut som visat sig förlustbringande.Med hänvisning till det nu anförda bör regeringens förslag om slopadfastighetsskatt på lokalhyreshus avvisas i enlighet med förslagen i motion Fi65(s) yrkande 22 samt partimotion Fi44 yrkande 25.4.Fastighetsskatten för samlingslokalerOskar , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Utskottetsställningstagande" och slutar med "Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följandelydelse:Som huvudregel gäller att fastigheter som huvudsakligen utnyttjas somsamlingslokaler är befriade från fastighetsskatt. Med avseende på den betydelsedessa lokaler har för de enskilda människorna och för föreningslivet och därmedockså för samhället är detta naturligtvis riktigt. Trots detta kan det, somframhålls i motion Fi65 (s), förekomma att upplåtelse av sådana lokaler tillkommun i vissa fall i skatterättslig mening kommit att betraktas somkommersiellt utnyttjande. Fastigheten har härigenom belastats medfastighetsskatt. Detta är enligt bostadsutskottets mening inte rimligt.Utskottet delar sålunda vad som i motion Fi65 (s) yrkande 36 anförts om atticke-kommersiellt utnyttjande av samlingslokaler inte bör föranleda attfastighetsskatt utgår. Utskottets ställningstagande i denna del bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Förslaget i Vänsterpartietspartimotion Fi44 yrkande 26 om skattesatsen för lokalhyreshus avstyrks däremot.5.KapitalskattesatsenOskar , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken om bostadsbeskattningenm.m. börjar med "Vid sin" och slutar med "Motionerna avstyrks" bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet delar den i motion Fi65 (s) framförda uppfattningen attskattereformen bör återställas i dess huvuddrag. Även enligt utskottets meningbör sålunda skattesatsen för fysiska personers och dödsbons kapitalinkomstervara också efter utgången av . Den ökning av boendekostnaderna somföljer av den tidigare beslutade sänkningen av kapitalskattesatsen till ärenligt utskottets mening inte acceptabel. Det bör vidare framhållas att ensänkning av kapitalskatten rubbar balansen mellan arbete och kapital, en effektsom inte bara ger ett orättvist utfall utan också bidrar till en ineffektivresursanvändning. Dessutom ökar risken för skatteplanering.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Fi65 (s) yrkande 24 och Fi73 (s)såvitt nu är i fråga samt partimotion Fi44 yrkande 28 anfört omkapitalskattesatsen bör som sin mening ge regeringentill känna.6.Takreglerna vid reavinstbeskattningenOskar , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken om bostadsbeskattningenm.m. börjar med "På förslag" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse:Det finns enligt bostadsutskottets mening sådana praktiska administrativasvårigheter med att tillämpa reglerna om genomsynen att dessa inte börtillämpas vid huvudregeln. När det gäller genomsynsreglerna vid användande avtakreglerna föreligger däremot inte samma praktiska komplikationer. Vidtillämpningen av takreglerna handlar det endast om att bestämmanettoförmögenheten eller nettoskulden vid försäljningstillfället. En annanomständighet som enligt utskottets mening talar för att behålla genomsynen vidtillämpningen av takreglerna är att dessa annars skulle bli avsevärt merförmånliga än motsvarande regler för egnahem.Vad utskottet nu med anledning av motion Fi65 (s) yrkande 26 anfört om des.k. genomsynsreglerna vid tillämpning av takreglerna när reavinstskattenberäknas vid försäljning av bostadsrätter bör som sin mening geregeringen till känna.7.Den s.k. flyttskattenDan i (nyd) anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken om bostadsbeskattningen m.m. börjar med"delar" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följandelydelse:En förutsättning för en väl fungerande bostadsmarknad är att de boendesprioriteringar styrs av de behov som finns och inte av administrativaregleringar, byråkratiska hinder eller styrande skatteregler. Den s.k.flyttskatten utgör enligt utskottets mening ett exempel på en regel som gerupphov till inlåsningseffekter som måste tas bort. För att erhålla störrerörlighet och ett bättre resursutnyttjande bör därför den s.k. flyttskattenslopas fr.o.m. utgången av i enlighet med förslaget i motion Fi101(nyd) yrkande 2.8.Åtgärdspaket för att stärka fastighetsmarknadenOskar , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken om bostadsbeskattningenm.m. börjar med "Utskottet är" och slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse:Fastighetsmarknadens utveckling är av stor strategisk betydelse för hurfinanssektorn kommer att klara . Ett av de allvarligaste hotenutgör härvid risken för prisfall på villa- och bostadsrättsmarknaden så att denhittillsvarande krisen sprids till hushållssektorn i större omfattning änhittills. De sociala och ekonomiska effekterna skulle då kunna bli mycketsvåra. Bostadsutsottet delar mot bakgrund härav uppfattningen i motion Fi73 (s)om att åtgärder måste vidtas för att stärka fastighetsmarknaden. Även enligtutskottets mening bör sålunda outhyrda lokaler befrias från fastighetsskatt,rullande fastighetstaxering införas, ökade möjligheter till jämkning avtaxeringsvärdet tillskapas och stark återhållsamhet visas med åtgärder sominnebär ökade boendekostnader för åren 1993 och 1994.Vad utskottet nu med anledning av motion Fi73 (s) såvitt nu är i fråga anförtom ett åtgärdspaket för fastighetsmarknaden bör som sin mening geregeringen till känna.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Eva () anför:Jag ansluter mig till följande avvikande meningar (s):1.Stödet till allmänna samlingslokaler2.Stödet till icke-statliga kulturlokaler5.KapitalskattesatsenJag vill dessutom anföra följande vad gäller:Skattesatsen för lokalhyreshusDet är naturligtvis riktigt att fastighetsmarknaden genomgår en svår kris.Samtidigt måste skattesystemet utformas efter principer som ligger fast övertiden. Eftersom ett välfärdssamhälle av svensk typ kräver ett relativt högtskatteuttag är det mindre välbetänkt att helt eller delvis undanta fastigheterfrån skattebasen. I enlighet med förslaget i partimotion Fi44yrkande 26 kan det dock finnas skäl att vidta en förändring av beskattningen avkommersiella lokaler. Även enligt min mening bör sålunda den tillfälligahöjningen av fastighetsskatten för lokalhyreshus från till vid 1992och taxeringar tas bort. Den överhettning påfastighetsmarknaden som motiverade höjningen föreligger inte längre varför dentidigare lägre skattesatsen fortsättningsvis bör tillämpas.InnehållSammanfattning1Inledning4Remittering av proposition 150 jämte motioner4Finansutskottets behandling6Propositionernas förslag9Proposition 1009Proposition 1129Proposition 150 del I9Motionsyrkandena13Proposition 150 del I26Motionerna29Socialdemokraternas partimotion Fi4029Ny demokratis partimotioner Fi42 och Fi4332Vänsterpartiets partimotion Fi4434Utskottet36Den ekonomiska politiken36Den internationella utvecklingen36Utvecklingen i Sverige39Försörjningsbalansprognosen i den reviderade nationalbudgeten39Jämförelse mellan prognoserna i den reviderade och den preliminäranationalbudgeten42Utvecklingen på arbetsmarknaden43Partimotionerna. Kommentarer till prognoserna43De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken43Den förda ekonomiska politiken43Oppositionspartiernas alternativa riktlinjer för den ekonomiska politiken46Utvecklingen på de finansiella marknaderna51Konsekvenser av ett medlemskap i ekonomiska och monetära union (EMU)53Bemyndigande för statens upplåning54Socialförsäkringsfrågor m.m.55Sjukförsäkringssystemet55Sänkt pensionsålder56Ekonomiskt stöd till barnfamiljer56Barnbidragets storlek56Inkomsprövat barnbidrag m.m.56Vårdnadsbidrag57Arbetsmarknadspolitiken57Arbetsmarknadspolitikens inriktning57Kompetenshöjande åtgärder59Arbetslöshetsförsäkringen59Kvinnors situation på arbetsmarknaden60Finansiering av vissa sysselsättningsskapande åtgärder60Finansiering av arbetslöshetsersättning61Finansiering av den statliga lönegarantin62Programförmedling62Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader62Starta-eget-bidraget63Bidrag till lönekostnader vid utbildning i företag64Bidrag till handikappade ungdomar i ungdomspraktik64Arbetsmarknadspolitiska åtgärder64Räntebidrag för ny- och ombyggnader67Tiomiljardersprogram för sysselsättning67Behovet av regionala sysselsättningsåtgärder68Särskilda åtgärder för arbetshandikappade68Regionala utvecklingsinsatser69Regionalpolitiska infrastrukturåtgärder69Bidrag till skogsvård m.m.69Utbildningsfrågor70Ökat antal platser i gymnasieskolan70Kommunal vuxenutbildning72Breddad språkutbildning73Gymnasieskolans utbyggnad73Statens skolor för vuxna74Grundläggande högskoleutbildning74Vuxenstudiestöd76Kulturverksamhet77Utvecklingsverksamhet inom kulturområdet77Moderna museets lokaler78Naturhistoriska spritlagda samlingar79Vissa kulturanslag79Vapenfritjänst som museivakt80Infrastrukturinvesteringar80Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt80Tidigareläggning av trafikinvesteringar81Riktlinjer för investeringsplaneringen82Arlandabanan83Övriga infrastrukturfrågor83Investeringar och underhåll av offentliga lokaler85Statlig lokalförsörjning85Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m.86Upprustning av skolor88Stöd till trossamfund88Skattepolitiken88Omläggning av energibeskattningen88Naturgas91Växthusnäringen92Reglerna för återbetalning eller kompensation av energiskatt ochkoldioxidskatt94Kraft- och fjärrvärmeleveranser till industrin94Biobränslen95Kolbränslen för metallurgiska processer97Vägtrafikskatt98Slopat schablonavdrag och sänkt mervärdesskatt98Ändring i uppbördslagen100Differentiering av mervärdesskatten100Omprövning av skattepolitiken101Slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus m.m.103Budgetpolitiken106Budgetutvecklingen /90--1992/93106Den förda budgetpolitiken108Oppositionspartiernas alternativ till riktlinjer för budgetpolitiken109Utskottets sammanfattande syn på budgetpolitiken112Särskilda frågor112Täckning av merkostnader för löner och pensioner112Den särskilda vinstskatten och investeringsskatten på byggnadsarbeten113Finansfullmakten113Årsbokslut för staten114Statliga pensionsåtaganden114Redovisning av statens samlade pensionsåtaganden115Vissa riktlinjer för den statliga budgetprocessen115Personalkonsekvenser vid strukturförändringar115Anslag till EFTA:s fond116Miljöräkenskaper116Hemställan117Reservationer1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom.1) (s)1322. Utvecklingen på de finansiella marknaderna (mom.2) (s)1373. Sjukförsäkringssystemet m.m. (mom. 5) (s)1394. Sjukförsäkringssystemet m.m. (mom. 5) (nyd)1405. Barnbidragets storlek (mom. 7) (s)1416. Inkomstprövat barnbidrag (mom. 8) (nyd)1417. Vårdnadsbidrag (mom. 9) (s)1428. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 10) (s)1429. Kompetenshöjande åtgärder (mom. 11) (s)14310. Översyn av arbetslöshetsförsäkringen (mom.12) (s)14511. Kvinnors situation på arbetsmarknaden (mom. 13) (s)14512. Finansiering av vissa sysselsättningsskapande åtgärder (mom.14)(s)14613. Anslaget förvaltningskostnader (mom.18) (s)14714. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (mom. 22) (s) 14715. Räntebidrag för ny- och ombyggnader (mom. 23) (s)14816.