bet · GG01KU9 · 1992-11-24 00:00:00 — I betänkandet behandlas 17 motioner från den allmännamotionstiden. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Utskottetuttalar sig dock för att valprövningsnämndens sammansättning sesöver av riksdagsutredningen. Till betänkandet har fogats tvåreservationer, fem särskilda yttranden och en meningsyttring.Framställningen har disponerats enligt följande:1. Ändrad placering av riksdagsledamöterna i kammaren3. Registrering av riksdagsledamöternas ekonomiska intressen4. Nya löner för riksdagsledmöterna7. Språkvård i riksdagen11. tillgänglighet för handikappade12. Om skolmat i riksdagsrestaurangen 1991/92:K301 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar utreda handikapptillgängligheten i riksdagenslokaler i enlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:K302 av och ()vari yrkas att som sin mening ger riksdagensförvaltningsstyrelse till känna vad i motionen anförts om ettprogram för språkvård i riksdagen.1991/92:K303 av () vari yrkas attriksdagen beslutar begära hos talmanskonferensen attRiksdagsutredningen får i uppdrag att utarbeta förslag till nytttidsschema och ändrade arbetsformer så att riksdagsledamöternafår mer tid för sitt arbete hemma i valkretsarna.1991/92:K304 av () vari yrkas attriksdagen uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att lägga framförslag om politisk sekreterare till riksdagsledamöter.1991/92:K305 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar tillskapa ett medicinalutskott i enlighet med vad som imotionen anförts.1991/92:K306 av och () variyrkas att beslutar att lämna uppdrag tilltalmanskonferensen att tillsätta en utredning med uppgift attlägga fram förslag om offentlig registrering avriksdagsledamöternas ekonomiska intressen i enlighet med vad somanförts i motionen.1991/92:K307 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar uppdra åt talmanskonferensen att på lämpligtsätt genomföra en översyn av riksdagsarbetet m.m. i enlighet medvad som i motionen anförts.1991/92:K308 av och (nyd)vari yrkas att beslutar om sådan ändring iriksdagsordningen att uddatalsmetoden i sin ojämkade formtillämpas vid fördelning av utskottsplatser i ienlighet med vad som anförts i motionen.1991/92:K309 av och (nyd)vari yrkas att utreder förutsättningarna förförbättrad information till allmänheten om arbete viaTV-sändningar.1991/92:K310 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att beslutar om ändring i lagen om ersättningm.m. till ledamöter i enlighet med vad i motionenanförts om riksdagsledamöternas lön,2. att beslutar att ändringarna i lagen omersättning m.m. till ledamöter skall börja gällaredan under 1992.1991/92:K312 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att till sitt öppnande bara inbjuda företrädare fördemokratiska stater.1991/92:K313 av () vari yrkas attriksdagen beslutar öppna 020-linjen in till riksdag.1991/92:K315 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen beslutar vad i motionen anförts om återinrättande avden ordning som gällde vid öppnande år 1974.1991/92:K316 av och () variyrkas att beslutar att platsfördelningen i riksdagensplenisal skall ske efter partitillhörighet och inte eftervalkrets.1991/92:K318 av () vari yrkas att riksdagenuttalar sig för att om möjligt samtliga riksdagspartier medminst av rösterna bör vara representerade ivalprövningsnämnden.1991/92:K321 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att beslutar att använda video- och TV-tekniken iriksdagsarbetet enligt de intentioner som anförts i motionen,2. att utreder förutsättningarna för en ökadsändning av riksdagsarbetet i TV och radio, eventuellt med egensändningsrätt,3. att utreder möjligheterna att påbörjaförsökssändningar från i lokala kabelnät,1991/92:Jo227 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att uppdrar åt förvaltningskontoret att verka föratt riksdagsrestaurangen får servera denmat som ges till eleverna i den verksamhet som skall bliEuropas bästa skola. öppnandeMotionernaI motion K315 av m.fl. (nyd) föreslås attriksdagen bör besluta om att återgå till de högtidliga formernaför öppnande som gällde . Motionärernaanser att svenska folket genom omläggningen förlorat en mycketuppskattad traditionell fest- och högtidsstund. Det skulle,framhålls i motionen, inte hota ställning att återlåta öppnandet ske i Rikssalen med begagnande av den gamlaordningen.I motion K312 av () yrkas att riksdagenbeslutar att till öppnande bara inbjuda företrädareför demokratiska stater. Motionären anser det mindre lämpligtatt till öppnandet inbjuder företrädare för stater sominte respekterar demokratin och de mänskliga fri- ochrättigheterna. Motionären anför också synpunkter rörandestatschefens anförande inför vid öppningsceremonin.Gällande ordning, m.m.Enligt 1 kap. 6 § riksdagsordningen öppnas lagtima riksmötevid ett särskilt sammanträde med kammaren senast på riksmötetstredje dag. Statschefen förklarar därvid på talmannenshemställan öppnat. Talmannen fastställer efter samrådmed vice talmännen ordningen för detta sammanträde. Dennuvarande ordningen infördes sedan den nyaregeringsformen trätt i kraft.Motioner med förslag om att återgå till den gamla ordningenmed öppnandet förlagt till Rikssalen i Kungl. harbehandlats och avslagits vid ett antal tillfällen, senast våren1985 (KU 1984/85:31). Då hänvisade utskottet till tidigareställningstagande i frågan varvid uttalats (KU 1982/83:14) attriksdagsöppnandet bör äga rum i plenisal samt att detenligt gällande ordning ankommer på talmannen att efter samrådmed de vice talmännen fastställa ordningen vidöppningssammanträdet. Det är också talmannen som svarar förriksdagens inbjudningar till företrädare för främmande staterm.fl. till öppningssammanträde.Utskottets bedömningUtskottet vill under hänvisning till tidigareställningstaganden i fråga om öppnandet ånyo uttala attriksdagsöppnandet bör äga rum i plenisal. Det ärenligt gällande ordning talmannen som fastställer formerna förriksdagens öppnande. Utskottet avstyrker motionerna K312 ochK315.2. Ändrad placering av riksdagsledamöterna i kammarenMotionenI motion 1991/92:K316 av och (båda m) föreslås att beslutar att platsfördelningen iriksdagens plenisal skall ske efter partitillhörighet och inteefter valkrets. Det nuvarande sättet att ordna platsfördelningenfår enligt motionen närmast ses som en historisk kvarleva frånden tid då riksdagsledamöterna främst uppfattades somföreträdare för sina valkretsar. är ledamöternaspartitillhörighet en viktigare indelningsgrund än derasgeografiska ursprung.Enligt motionen skulle en platsfördelning efterpartitillhörighet skänka debatten större livfullhet ochåskådlighet. Det skulle också bli lättare att hålla kontakteninom en riksdagsgrupp och att där fördela uppgiften att ta tillorda. Likaså skulle partiernas uppträdande i voteringar blilättare att överblicka.Tidigare behandlingUtskottet avstyrkte (1987/88:KU43) ettmotionsyrkande av samma innebörd som det nu aktuella. skulle en partivis placering av ledamöterna vara enmarkering av den framträdande roll som de politiska partiernanumera spelar i . Den skulle troligen också ha vissaandra fördelar från kontakt- och debattsynpunkt. Utskottet ansågemellertid inte att någon tillräckligt stark opinion fanns blandledamöterna för att bryta den svenska tradition.Samma förslag framfördes i en motion från allmännamotionstiden . Utskottet (1989/90:KU10) avstyrkte motionenmed samma motivering som tidigare.Utskottets bedömningI motionen föreslås en ändrad placering av ledamöterna iplenisalen så att ledamöterna kommer att sitta partivis istället för som valkretsvis. Härigenom skulle enligtmotionen debattatmosfären i kammaren stimuleras och kontakternamellan ledamöter från samma partier öka.Utskottet har förståelse för motionärernas synpunkter. Menenligt utskottets mening blir inte effekterna de avsedda med denutformning som plenisalen har. Vill man skapa entätare atmosfär vid debatterna måste en omdisposition ske avplenisalen. Motion K316 avstyrks.3. Registrering av riksdagsledamöternas ekonomiska intressenMotionenI motion 1991/92:K306 av och ()yrkas att beslutar att lämna uppdrag tilltalmanskonferensen att tillsätta en utredning med uppgift attlägga fram förslag om vägledande regler om offentligregistrering av riksdagsledamöternas ekonomiska intressen.Styrelseuppdrag i privata bolag, olika typer av arvoderadeuppdrag, ersättningar från organisationer eller föreningar,innehav av aktier och avtal om ersättning från tidigarearbetsgivare är, enligt motionärerna, exempel på företeelser somkan påverka riksdagsledamöternas oberoende. Det är därförangeläget att allmänheten ges möjlighet till insyn i de slag avekonomiska intressen och relationer som kan tänkas påverka enledamot i sådana avseenden. I motionen nämns vidare hur detnorska löst problemet genom att stortingetspresidentskap antagit vägledande regler om offentligregistrering av ledamöternas ekonomiska intressen.BakgrundTidigare behandlingUtskottet avstyrkte (1990/91:KU1) motioner ominsyn i politikers privata ekonomiska förhållanden samtetikregler för politiker. Utskottet erinrade därvid om vadutskottet tidigare (1989/90:KU12) anfört om de möjlighetertill insyn som svensk lagstiftning ger i en personsprivatekonomiska förhållanden genom att bl.a. inkomst- ochförmögenhetsuppgifter är offentliga. Några särregler förpolitiker var således enligt utskottet inte motiverade. Detborde i stället ankomma på de politiska partierna att försäkrasig om att de kandidater som de nominerar för politiska uppdraginte -- till följd av exempelvis privata ekonomiska förhållanden-- är mindre väl skickade att sköta uppdragen på ettförtroendefullt sätt.Under senhösten 1990 beslutade (prop. 1990/91:42,NU15) om nya regler om s.k. insiderhandel. För att bl.a. stärkaförtroendet för befattningshavare och myndigheter skall enligt11 § insiderlagen (1990:1342) en anmälningsskyldighetbeträffande fondpappersinnehav kunna föreskrivas för offentligafunktionärer. Regeringen beslutade attsådana förteckningar som avses i lagen skulle föras avStatsrådsberedningen, departementen och vissa myndigheter.Reglerna om anmälningsskyldighet för offentliga funktionäreromfattar emellertid inte och dess myndigheter. FörRiksbankens fullmäktige, personal och uppdragstagare finns docksådana regler i riksbankslagen.Med hänvisning till regeringens beslut beslutade utskottet den5 att inhämta yttrande från näringsutskottet om enskyldighet att anmäla innehav av fondpapper borde införas förbl.a. riksdagsledamöter samt att Beredningsdelegationen skullebereda ärendet. majoritet förordade(1990/91:NU6y) att systemet med registrering av vissa offentligafunktionärers fondpappersinnehav gjordes tillämpligt även inomriksdagen.Näringsutskottet ansåg visserligen att det inte annat änundantagsvis torde vara så att en riksdagsledamot i denna sinegenskap får kännedom om kurspåverkande omständigheter som rörett enskilt företag. Beträffande omständigheter som påverkarmarknadsläget i stort kan förhållandena emellertid te sigannorlunda. pekade därvid på att det inomutskotten eller vid förhandlingar mellan partierna i annanordning ibland träffas uppgörelser som kan väsentligt påverkavillkoren för en bransch eller enskilda företag. Vidare kan frånregeringens sida, innan en proposition beslutas eller dessinnehåll slutligen fastställs, kontakter tas med ledamöterna iden partigrupp eller de partigrupper som utgör regeringsunderlagför att utnyttja dessa som referensgrupp. Näringsutskottetsmajoritet föreslog därför att skulle tainitiativ till den lagstiftning som erfordrades för att görasystemet med registrering av fondpappersinnehav tillämpligt äveninom riksdagen.Den borgerliga minoriteten i näringsutskottet ansåg i enavvikande mening att den primära grunden för enanmälningsskyldighet, nämligen att det kan anses attriksdagsledamöter mera regelmässigt har tillgång tillkurspåverkande information i den mening som avses i 11 §insiderlagen, saknades. Minoriteten framhöll vidare att detargument som ofta framfördes till stöd för enanmälningsskyldighet om att allmänhetens förtroende förriksdagen därigenom skulle stärkas var helt obestyrkt. Någonanledning för införande av en ordning med registrering avfondpappersinnehav för ledamöter förelåg därför inteenligt minoriteten.Vid sammanträde beslutadeBeredningsdelegationen efter diskussion att föreslåkonstitutionsutskottet att inte förorda anmälningsskyldighet ochregistrering av aktieinnehav för ledamöter ochtjänstemän. Utskottet beslutade därefter (meningsyttring från v-suppleanten ), i enlighetmed Beredningsdelegationens förslag, att inte föreslå någonsådan anmälnings- och registreringsplikt.De norska stortingsreglernaDet norska presidentskap antog i maj 1990vägledande regler för representanter om frivilligregistrering av ekonomiska intressen. Reglerna trädde i kraftden . Registrerade uppgifter är offentliga.Enligt reglerna skall registrering ske av aktier i bolag därledamoten själv tillsammans med make och hemmavarande barn ägeraktier som överskrider en procent av aktiekapitalet.Registreringsskyldigheten omfattar även bl.a. styrelseuppdrag,anställningar och uppdrag utöver ledamotskapet, intäktsbringandeverksamhet, uppgifter om ekonomisk ersättning från företag ochorganisationer jämte bidrag från utlandet och gåvor, avtal avekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare (inkl. fortsattalöneutbetalningar och fortsatt rätt till sociala förmåner ochpensionsrättigheter som ledamot i ) ochavtal om framtida anställning och engagemang.Utskottets bedömningUtskottet har behandlat frågor om insyn i och registrering avpolitikers ekonomiska intressen undersenare år. Utskottet har därvid avstyrkt motionsyrkanden medhänvisning till att uppgifter om ekonomiska förhållanden i storomfattning ändå är offentliga och att några särregler förpolitiker i dessa avseenden inte varit motiverade.De uppgifter som skulle vara aktuella att anmäla till ettoffentligt register av det slag som åsyftas av motionärerna är iflera fall offentliga. Detta gäller bl.a.inkomstuppgifter, fastighetsinnehav och innehav av mer än 500aktier i ett hos Värdepapperscentralen registrerat bolag. Vidarekan uppgifter om vilka som är ledamöter av ett visst bolagsstyrelse erhållas genom de olika bolagsregistren.Som utskottet tidigare framhållit bör det i första handankomma på de politiska partierna att försäkra sig om att deraskandidater på ett förtroendefullt sätt kan sköta de uppdrag somde nominerats för. Utskottet finner inte heller nu anledning attgöra annan bedömning. Motion 1991/92:K306 avstyrks.4. till utskottMotionenI motion 1991/92:K308 av och (båda nyd) föreslås att beslutar att uddatalsmetoden idess ojämkade form skall tillämpas vid fördelning avutskottsplatser. Härigenom kan man garantera att samtligapartier som passerat fyraprocentsspärren i riksdagsvalet ocksåblir representerade i utskott redan vid minimiantalet15 utskottsledamöter. En annan sida av saken är enligt motionenatt ett stort parti inte som tenderar att bli gynnat på ettlitet partis bekostnad. Om metoden tillämpats vid utskottsvalenefter val hade Socialdemokraterna fått släppa ifrån sigsin sjunde utskottsplats till Vänsterpartiet.Gällande reglerVid val till utskott tillämpas bestämmelserna i 7 kap.riksdagsordningen (RO). I RO 7:4 finns regler om proportionelltval. Enligt första stycket i denna paragraf fördelas platsernaproportionellt mellan partier, om två eller flera personer skallutses genom val med slutna sedlar. Med parti avses här varjegrupp av riksdagsledamöter som vid valet uppträder undersärskild beteckning.Platserna skall enligt andra stycket fördelas mellan partiergenom att de en efter en tilldelas det parti som för varje gångvisar det största jämförelsetalet. Jämförelsetalet är lika medpartiets röstetal, så länge ingen plats har tilldelats partietoch erhålls därefter genom att partiets röstetal delas med dettal som motsvarar antalet platser som redan har tilldelatspartiet, ökat med ett. Vid lika jämförelsetal skiljs genomlottning.Den metod som beskrivs i RO 7:4 är den som går underbenämningen heltalsmetoden eller d'Hondts metod (utankartellförbud).Av förarbetena framgår att Grundlagberedningen (SOU 1972:15 s.291) ingående övervägde huruvida någon annan metod än d'Hondtsmetod utan kartellförbud borde gälla för mandatfördelningen vidproportionella val inom . Detta skedde särskilt medutskottsvalen för ögonen. Beredningen prövade därvidförslag att direkt i författning ange platsernas fördelningmellan partier, att förbjuda att två eller flera partier gårfram under en beteckning på valsedlarna (faktisktkartellförbud), att låta den proportionella fördelningen avsedet sammanlagda antalet utskottsplatser och att övergå till enannan mandatfördelningsmetod (t.ex. uddatalsmetoden). Närberedningen stannade för att föreslå d'Hondts metod utankartellförbud, fäste den avgörande vikt vid att de politisktrelevanta styrkeförhållandena i kammaren så nära som möjligtskulle avspeglas i varje utskott. Beredningen fann då att dennametod var den enda som garanterade att såväl ett parti medabsolut majoritet i kammaren som två eller flera samverkandepartier med kammarmajoritet kan tillvinna sig majoriteten ivarje utskott.Utskottets bedömningI motionen föreslås att uddatalsmetoden skall användas vidproportionella val av utskott. Härigenom skulle allapartier som passerat fyraprocentsspärren vid val till riksdagenbli representerade i utskott med 15 eller fler medlemmar.Utskottet vill hänvisa till den noggranna genomgång av olikaproportionella valmetoder som gjordes av Grundlagberedningen.Beredningen fann då att bl.a. uddatalsmetoden till skillnad frånheltalsmetoden inte kunde garantera att en majoritet i kammarenfick en majoritet i varje utskott. Utskottet anser liksomberedningen att detta förhållande är av så stort värde attheltalsmetoden bör föredras. Motion K308 avstyrks.5. sammansättningMotionenI motion 1991/92:K318 av () föreslås attriksdagen skall uttala sig för att om möjligt samtligariksdagspartier med av rösterna bör vararepresenterade i valprövningsnämnden. I motiveringen anförs attvalprövningsnämnden är en domstolsliknande nämnd som väljs avriksdagen. Dess uppgifter är att pröva överklaganden som gällerval till riksdag, landsting, kyrkofullmäktige, kyrkomöte m.fl.organ. Motionären anför att det för organ som bereder ärenden åtkammaren naturligtvis är viktigt att styrkeförhållandena så närasom möjligt svarar mot kammarens sammansättning. Så är dock ickefallet med en domstolsliknande nämnd. I den senast valda nämndenhar fyra riksdagspartier ingen ordinarie plats, nämligen c, kds,nyd och v. Genom att s och m avstått från suppleantplats har coch v erhållit sådan. Motionären anser att det kan vara svårtatt formulera lagregler som innebär att alla partier får ingå inämnden varför ett uttalande från sida bör kunna varavägledande för valberedningen i framtiden.Gällande ordning, m.m.Valprövningsnämnden inrättades i samband med 1974 årsgrundlagsreform. Ledamöter och ersättare valdes av riksdagenförsta gången . Nämnden övertog frånRegeringsrätten uppgifter att pröva besvär över allmänna valm.m. De grundläggande bestämmelserna om nämnden finns iregeringsformen (RF), riksdagsordningen (RO) och vallagen.Enligt RF 3:11 får riksdagsval överklagas hos en av riksdagenutsedd valprövningsnämnd. Nämnden består av ordförande, somskall vara eller har varit ordinarie domare och som ej fårtillhöra , och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljsefter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft,för tiden till dess att nytt val till nämnden har ägt rum.Ordföranden väljs särskilt. Nämndens beslut får ej överklagas.Val av valprövningsnämnden sker enligt den ordning som ges i 7kap. RO med gemensamma bestämmelser om val inom . Detinnebär bl.a. att valet bereds av valberedningen. Val avordförande och ersättare för denne väljs särskilt. Val av de sexledamöterna har skett med gemensam lista som normalt bygger påproportionell fördelning i enlighet med aktuell mandatfördelningvid de olika valtillfällena.Tidigare behandlingRiksdagen har /riksmötebehandlat och avslagit motioner med motsvarande syfte som den nuaktuella. Motionerna tog då sikte på behov av lagändring.Utskottet (1987/88:KU15 och 32) avstyrkte motionerna underhänvisning till att nämnden vid sin tillkomst förutsattes bliutsedd med tillämpning av reglerna om proportionalitet. Om allariksdagspartier skulle bli representerade ansåg utskottet attnämnden skulle bli otympligt stor. Vid båda tillfällena avgavsreservation (fp och v) till förmån för översyn av reglerna.Riksdagen följde utskottet.Utskottets bedömningI den nu aktuella motionen K318 av ()föreslås att skall uttala sig för att samtligariksdagspartier med av rösterna bör vararepresenterade i valprövningsnämnden. Motionären anför attvalprövningsnämnden är en domstolsliknande nämnd. Dess uppgifterär att pröva överklaganden som gäller val till riksdag,landsting, kommunfullmäktige, kyrkofullmäktige m.fl. Då nämndeninte handlägger ärenden som skall behandlas av riksdagenföreligger enligt motionären inte det i sådana sammanhangnaturliga kravet på proportionell sammansättning. Motionären,som framhåller att det kan vara svårt att formulera lagreglersom styr en önskad fördelning, föreslår därför att görett för valberedningen vägledande uttalande.Utskottet kan inte utan ytterligare utredning ställa sig bakommotionens krav om uttalande om valprövningsnämndenssammansättning. Utskottet förordar därför att frågan överlämnastill för vidare överväganden. Detta bör gestalmanskonferensen till känna. Motion K318 avstyrks.6. Nya löner för riksdagsledamöternaMotionenEnligt motion 1991/92:K310 av m.fl. (nyd) äringen riksdagsledamot sysselsatt med riksdagsarbete -- ej attförväxla med inre och yttre partiarbete -- under årets allamånader. Därför bör riksdagslön endast utgå för tiden 15september till . Ledamotens lön skall utbetalas enligtprincipen att endast en lön kan utgå från en och sammaarbetsgivare, i detta fall staten. Vad gäller resor till ochfrån arbetet skall enligt motionen samma skatteregler gälla somför övriga medborgare. Detta gäller även vad beträffar utgifterför inkomstens förvärvande, tjänsteresor, traktamenten ochdylikt. I dagens marknadsläge vore en månadslön istorleksordningen skälig.Förslagen leder till ändringar i lagen om ersättning m.m. tillriksdagens ledamöter (yrkande 1). Ändringarna bör börja gällaredan under 1992 (yrkande 2).Nuvarande förhållandenSedan 1983/utgår ledamotsarvodet undersamtliga månader (Förs. 1983/84:9, KU 15). I samband härmedunderströk utskottet starkt att arbetet som riksdagsledamot intebara utförs i samband med verksamhet i formell meningutan också utanför -- i den egna valkretsen, ipartiorganisationen m.m. Denna riksdagsledamotens dubbla rollsom beslutsfattare och representant ledde enligt utskottet omfattande arbetsbörda. Arbetsbelastningen under pågåenderiksmöte var av den omfattningen att många viktiga uppgiftermåste fullgöras när icke sammanträder. Utskottet villedärför framhålla att riksdagsledamotskapet måste betraktassom en helårsuppgift.Arvodet uppgår till /månad. Detjusteras normalt med hänsyn tilllöneutvecklingen för rådmän, hovrättsråd och kammarrättsråd. Såhar emellertid inte skett vare sig 1990 eller 1991.Utskottets bedömningEnligt motionen skulle arvode till riksdagsledamöterna endastutgå --. Detta förslag byggerenligt utskottet på uppfattningen att något arbete som direkteller indirekt har samband med riksdagsuppdraget inte äger rumunder . Utskottet delar inte den uppfattningen.Utskottet ansluter sig tvärtom till den mening som riksdagentidigare uttalat, nämligen att riksdagsledamotskapet är enhelårsuppgift. Av den anledningen bör enligt utskottet arvodeockså utgå . Motion K310 avstyrks.7. arbetsformerMotionernaEnligt motion 1991/92:K303 av ()innebär tidsschema och arbetsformer svårigheter förledamöterna att få tid för sitt arbete hemma i valkretsen.Arbetet i utskott och kammare borde planeras så att det utifrånledamöternas perspektiv blir mer intensivt vissa veckor och attdet andra veckor, förslagsvis varannan eller var tredje,tillåter ledamöterna att vistas i valkretsen eller på annathåll.