bet · GF01BoU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Enligt förslaget börräntelånen införas fr.o.m. den 1 januari 1993.När det gäller frågan om införande av det s.k.räntelånesystemet vill utskottet anföra följande.Som redovisats ovan beslutade att detvåren beslutade räntelånesystemet inte skulle införas.Utskottet konstaterade härvid sammanfattningsvis (1991/92:BoU9s. 7) att systemet med dess omfördelning av kostnader över tidenhade sådana brister och svagheter både för de boende och församhället att det inte borde genomföras. Vad i de nu aktuellamotionerna anförts har inte givit utskottet anledning till annatställningstagande. De grundläggande svagheter som vidlåderräntelånesystemet är enligt utskottets mening fortsatt av sådanart att det inte bör införas. Utskottet avstyrker med hänvisningtill det nu anförda partimotionerna Bo232 (s) yrkande 2, Bo238(v) yrkande 1 och Fi209 (v) yrkande 15.Med utgångspunkt i situationen på byggarbetsmarknaden iGävleborgs län, resp. ställs imotionerna Bo211 (s) yrkande 3, Bo223 (s) yrkande 3 resp. Bo235(s) yrkande 3 krav på att finansieringsförutsättningarna förbostadsbyggandet skall klargöras. Enligtmotionärerna är ett sådant klargörande nödvändigt för att rådabot på den osäkerhet som råder och därigenom motverkanedgången i bostadsbyggandet.När det gäller frågan om bostadsfinansieringens utformningefter anför utskottet följande.Utskottet betonade i anslutning till sitt ställningstagandeavseende bostadsbyggandets finansiering för (1991/92:BoU9 s.7) vikten av att skyndsamt föreladesförslag om hur bostadsfinansieringen skulle utformas i ettlängre perspektiv. Utskottets ställningstagande i denna del stårfast. Som framgår av redovisningen ovan pågår också ettutredningsarbete med syfte att lägga fram förslag om statensstöd till bostadsfinansieringen . Förutsättningarfinns sålunda att såväl den av utskott som av motionärereftersträvade klarheten i finansieringsförutsättningarna förbostadsbyggandet på kommer att föreligga inom ennära framtid. Ett uttalande nu från sida om ettsådant klargörande skulle därmed inte fylla något reellt syfte.Det kommande regeringsförslaget bör avvaktas.Utskottet avstyrker med hänvisning till det ovan anfördamotionerna Bo211 (s) yrkande 3, Bo223 (s) yrkande 3 samt Bo235(s) yrkande 3.Bostadsfinansieringens utformning under år 1992Som redovisats ovan har fattat beslut ombostadsfinansieringen för -- detta i avvaktan på att ettnytt förenklat bostadsfinansieringssystem införs fr.o.m. år1993. Beslutet innebär bl.a. att parkeringsanläggningar får ingåi bidragsunderlaget under förutsättning av att byggnadsarbetenapåbörjas före utgången av april månad 1992.Det faktum att bl.a. parkeringsanläggningar får ingå ibidragsunderlaget endast om byggnadsarbetena sätts igång senast kommer enligt motion Bo207 (s)såvitt nu är i fråga att forcera igångsättningen av olikabostadsprojekt. En sådan utveckling stämmer enligt motionärernasmening dåligt med behovet av en mera balanserad situation påbyggarbetsmarknaden. Med hänvisning härtill förordas att de merförmånliga reglerna för det statliga bostadsstödet skall gällaunder hela 1992.Även i motionerna Bo211 (s) yrkande 2, Bo223 (s) yrkande 4,Bo235 (s) yrkande 2 samt Bo237 (s) yrkande 3 förs motsvarandekrav fram. I dessa motioner sker detta med utgångspunkt framförallt i de besvärande effekterna av förändringarna ibostadsstödet för byggarbetsmarknaden i ,, resp. Västsverige.Som ett andrahandsyrkande -- i det fall förslaget i sammamotion om att räntelånesystemet skall införasavstyrks -- förs i den socialdemokratiska partimotionen Bo232yrkande 4 fram krav på att nuvarande finansieringsregler skallgälla fram till dess beslut fattas om ny bostadsfinansiering.Enligt motionärernas mening är det nödvändigt att ge besked tillde i byggandet verksamma om vilka finansieringsregler somskall gälla för att därmed stimulera bostadsbyggandet.Parkeringsanläggningar får, som framgår ovan, under år1992 övergångsvis ingå i bidragsunderlaget -- detta främst medhänsyn till den pågående bostadsproduktionen. Reglerna i dennadel är sålunda avsedda att i initialskedet underlätta övergångentill ett nytt finansieringssystem samt att stimuleraigångsättningen av nya bostadsprojekt. Däremot har avsikten intevarit att permanenta denna övergångslösning. Utskottet vill ianslutning härtill också erinra om att de regler förfinansieringen av bostadsbyggandet som gäller för i sinhelhet är temporära i avvaktan på att ett nytt varaktigtbostadsfinansieringssystem kan införas fr.o.m. år 1993.Vad i den socialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 4samt motionerna Bo207 såvitt nu är i fråga, Bo211 (s) yrkande 2,Bo223 (s) yrkande 4, Bo235 (s) yrkande 2 och Bo237 (s) yrkande 3föreslagits avstyrks med hänvisning till det nu anförda.Allmännyttiga bostadsföretagDe allmännyttiga bostadsföretagens ställning påbostadsmarknaden diskuteras i flera motioner. Allmännyttigabostadsföretag är den officiella benämningen på bostadsföretagöver vilka kommunerna har ett avgörande inflytande. I sambandmed de beslut om efterkrigstidens bostadspolitik som fattades avriksdagen togs också ställning till de ramar inom vilkade allmännyttiga bostadsföretagen har att verka. Dessa reglerhar därefter modifierats vid skilda tillfällen.För att ett företag som bildats skall ha kunnatgodkännas som allmännyttigt har det krävts att kommunen hartillskjutit och utsett samtliga ledamöter iföretagens styrelser. För bostadsföretag som bildades före år1975 krävdes inte motsvarande ägarinflytande från kommunerna.Även andra bolag och stiftelser som arbetade utan vinstsyftekunde godkännas som allmännyttiga under förutsättning attkommunen utsåg mer än hälften av företagets styrelse.Det finns ca 400 allmännyttiga bostadsföretag i ,varav flertalet är ganska små. Av företagen är stiftelser,medan är aktiebolag -- i allmänhet de större och medelstoraföretagen.Godkännandet som allmännyttigt bostadsföretag har haftbetydelse i bl.a. skatte- och bostadsfinansieringssammanhang. Deallmännyttiga bostadsföretagen är schablonbeskattade tillskillnad från övriga bostadsföretag som har en s.k.konventionell beskattning. I bostadsfinansieringssammanhang harde allmännyttiga företagen tidigare haft särskilda villkor förstatliga bostadslån och även kunnat erhålla vissa former av stödsom inte kunnat utgå till andra typer av företag. De flesta avdessa särvillkor är nu borttagna.I motion Bo220 (s) framhålls den unika ställning som densvenska s.k. allmännyttan har i förhållande till motsvarandeföretag i andra länder. I är allmännyttan öppen för allamedborgare medan samhällsägda bostäder i andra länder ärdetsamma som socialbostäder. Motionärerna hävdar att regeringentagit en rad initiativ för att underlätta och stimulera enutförsäljning av allmännyttiga bostadsföretag. Detta anses kunnaleda till oönskade effekter. Mot denna bakgrund ansermotionärerna att i ett tillkännagivande bör framhållade allmännyttiga företagens viktiga bostadspolitiska funktionoch att allmännyttan måste bibehållas i betydande omfattning somett instrument för att upprätthålla jämlikhet och rättvisa.En annan uppfattning om de allmännyttiga bostadsföretagen försfram i motion Bo224 (nyd). Utgångspunkten för förslagen i dennamotion är att allmännyttan har spelat ut sin roll eftersom maninte har lyckats uppnå bostadspolitiska mål som lågahyresnivåer, integrerade bostadsområden, hyresutjämning m.m. Föratt få både en effektivare bostadsförvaltning och en bättreekonomi i kommunerna bör enligt motionären utförsäljningar avallmännyttiga bostadsföretag underlättas. De förslag som läggsfram i motionen i detta syfte är:att de regler som gör det svårt för kommunerna atttillgodogöra sig medel från de kommunala bostadsföretagen börändras (yrkande 1),att upphäver lex (yrkande 2),att de kommunala bolagens särställning och allmännyttan sombegrepp avskaffas (yrkande 3),att smidiga förutsättningar för utförsäljningar avallmännyttans bostadsbestånd bör skapas (yrkande 6),att aktieköp för de boende möjliggörs (yrkande 7).Yrkandena 4 och 5 i denna motion som också tar upp frågor omde allmännyttiga bostadsföretagen behandlas på annan plats idetta betänkande.Även i Ny demokratis partimotion Bo236 hävdas att de kommunalabostadsföretagens särställning har lett till att de har blivitett dyrt alternativ i fråga om nyproduktion och förvaltning. Imotionens yrkande 7 föreslås mot denna bakgrund att en översynav lagstiftningen genomförs i syfte att de kommunalabostadsföretagen inte skall favoriseras i något hänseende.Utskottet behandlar inledningsvis förslaget i motion Bo220 (s)om ett tillkännagivande från om de allmännyttigabostadsföretagens roll på bostadsmarknaden. Dessa företag, somförvaltar av landets permanentbostäder, hargivetvis en stor betydelse för att tillgodose efterfrågan på densvenska bostadsmarknaden. Utskottet har självfallet inte hellernågon annan inställning än motionärerna när det gäller vikten avatt ett s.k. kategoriboende kan undvikas. De allmännyttigaföretagen bör verka på bostadsmarknaden på samma villkor somövriga bostadsföretag. Vad gäller frågan om de allmännyttigabostadsföretagens köp eller försäljningar av fastigheter ärdetta i första hand en fråga för kommunerna i deras egenskap avfastighetsägare samt för de boende att ta ställning till. Någotuttalande från sida angående de allmännyttigabostadsföretagens roll i enlighet med den aktuella motionensförslag finner utskottet inte erforderligt. Motion Bo220 (s)avstyrks således.Vad gäller de ovan refererade yrkandena i motion Bo224 (nyd)och i Ny demokratis partimotion Bo236 om slopad särställningför allmännyttiga bostadsföretag och en ökad utförsäljning avdetta bostadsbestånd vill utskottet anföra följande. I detbostadspolitiska reformarbete som den nya regeringen redaninlett ingår som en viktig del att skapa enhetliga och rättvisaförutsättningar för olika fastighetsägare och övriga berörda påbostadsmarknaden. I bostadsfinansieringssammanhang fattadesålunda flera beslut som innebär att desärregler som gällt för de allmännyttiga bostadsföretagen nu ihuvudsak är utmönstrade ur lagstiftningen. Exempelvis upphävdesvid den i motion Bo224 (nyd) omnämnda s.k. lex ,dvs. möjligheten att dra in räntebidragen vid försäljningar avde allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter. Av direktivenför utredningen om statens stöd för bostadsfinansieringenframgår att utredaren bör utgå från att konventionellbeskattning skall tillämpas för alla ägare av hyresrättshus.Vidare kommer att föreläggas förslag somberör de särregler i samband med fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt som gäller för fastigheter som ägsav allmännyttiga bostadsföretag.Av det ovan anförda framgår att de särregler som tidigaregällt för de allmännyttiga bostadsföretagen antingen redantagits bort eller att förslag kan väntas inom en snar framtid.Ny demokratis partimotion Bo236 yrkande 7 samt motion Bo224(nyd) yrkandena 1--3 samt 6 och 7 avstyrks mot denna bakgrund.I den socialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 16 begärsett tillkännagivande från om värdet av atthyresgästerna i det allmännyttiga bostadsbeståndet ges möjlighettill ett bosparande. Principen skulle vara att varje hyresgästfår möjlighet att sätta in pengar på ett eget lägenhetskonto.Avkastningen skulle sedan användas till att sänka hyran ellerförbättra lägenheten. En sådan modell skulle enligt motionärernage bostadsföretagen tillgång till billigt kapital och bidra tillatt de boende ges ökad delaktighet i förvaltning och skötsel avfastigheten.Förslaget i motionen är endast inriktat mot ett bosparandeinom allmännyttan. Enligt utskottets mening är ett utökatbosparande önskvärt men bör, i den mån statliga initiativ skalltas i frågan, inte gälla endast en begränsad del avbostadsbeståndet. I direktiven för den utredare som skall läggafram förslag om den framtida bostadsfinansieringen sägs attsärskild uppmärksamhet bör ägnas frågan om sparande avfastigheternas ägare eller de boende. Med hänvisning till detpågående utredningsarbetet avstyrker utskottet yrkande 16 i densocialdemokratiska partimotionen Bo232.Vissa bostadspolitiska åtgärder i övrigtBostadsutskottet har kunnat notera attett byggande och boende med en ekologisk inriktning har ägnatsallt större uppmärksamhet. Också under årets allmänna motionstidhar ett antal motioner väckts med denna inriktning. Vissa avdessa motioner har utskottet redan behandlat i betänkandet1991/92:BoU14 där bl.a. frågor om byggnadsforskningen tas upp. Idetta betänkande behandlas motionsförslag om insatser från bl.a.boverkets sida.I motion Bo513 (v) framhålls att det har utförts många godainsatser för ett ekologiskt boende genom byggande av mindreekobyar. Motionärerna menar dock att dessa insatser inte räcker,utan att samhällets myndigheter på olika nivåer nu måste ta ettansvar för att driva på utvecklingen. Mot denna bakgrundföreslås att ges i uppdrag att samla alla berörda inombygg- och bostadssektorn för att gemensamt utarbeta en plan fören anpassning till ett bärkraftigt samhälle.Samma motionärer framhåller i motion Bo514 (v) att deekologiskt inriktade projekt som genomförts gälltmindre ekobyar med högst 30--40 hushåll. Därför föreslåsboverket ges i uppdrag att ta fram förslag till byggande av ettekologiskt anpassat flerfamiljshusområde bestående av åtminstoneett hundratal hushåll. Motionärerna föreslår vidare -- i motionBo225 (v) -- att ett bilfritt flerfamiljshusområde byggs som ettpilotprojekt för att utröna hur ett sådant kan fungera ipraktiken. Även i denna fråga föreslås ges i uppdragatt lämna förslag om hur staten kan bidra.De ovanstående förslagen om olika uppdrag till boverketangående ekologiskt byggande m.m. föranleder utskottet atterinra om det ansvar som verket enligt sin instruktion redan harför att följa utvecklingen och förmedla kunskaper inom sittverksamhetsområde samt vid behov ta initiativ till förändringar.I detta ansvar får även anses ingå att svara för att kunskaperom en ekologiskt riktig utformning av bostadsmiljöer samlas inoch sprids. Enligt vad utskottet i olika sammanhang erfarit harockså tagit en rad initiativ på detta område. kunskapsöversikter, seminarie- och kursverksamhet samtdeltagande i samarbetsprojekt har engagerat sig för attutveckla och föra ut olika frågor kring ekologi i byggande ochplanering. Även andra myndigheter och organ har givetvis ettansvar på detta område. Framför allt inom byggnadsforskningenhar stora resurser satsats på projekt inom det ekologiskaområdet.Vad gäller förslagen om att samhällets insatser även skallomfatta flerbostadshusområden har utskottet erfarit att frågorom en ekologiskt bärkraftig stadsutveckling har engageratboverket . En kunskapsöversikt med dennatitel togs också fram av . är engagerat i frågor om en ekologisk utformningav tätortsmiljöer. Ett flertal projekt med ekologisk inriktninghar genomförts i flerbostadshusbebyggelse. Projekt med dennainriktning planeras även att finnas med i årets bostadsmässa,anser sammanfattningsvis att det är angelägetatt arbetet med att utveckla kunskapen om ett ekologisktbyggande och boende fortgår. Riksdagsuttalanden om inriktningenpå detta arbete i enlighet med de aktuella motionerna kan dockinte anses vara erforderliga. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionerna Bo225 (v), Bo513 (v) och Bo514 (v).Möjligheten till djurhållning i bostadsområden i närheten avtätorter diskuteras i motion Bo522 (kds). I motionen konstaterasatt möjligheterna numera förbättrats att bilda fastigheter pålandsbygden som möjliggör djurhållning som fritidsintresse.Motionären anser att det borde föreligga ett intresse för attäven i omedelbar närhet till staden bygga byar med vissdjurhållning. Staten föreslås bidra med medel frånomställningsstödet och från vissa medel för beredskapsarbeten,för tillkomsten av ett par försöksbyar.Enligt utskottets mening bör det vara möjligt att inom ramenför exempelvis pågående och planerade ekobyprojekt ävenuppmärksamma möjligheten till viss djurhållning när ett sådantintresse föreligger från dem som engagerat sig i projekten.Någon medelstilldelning i särskild ordning för att stödjatillkomsten av byar med djurhållning är utskottet dock inteberett att förorda. Motion Bo522 (kds) avstyrks således.Ett flergenerationsboende bör enligt motion Bo234 (fp)främjas. Detta anses kunna ge fördelar på flera områden, bl.a. iform av minskade kostnader för barnomsorg och äldreomsorg. Föratt stödja byggandet av bostäder där minst tre generationersamtidigt kan fungera föreslås staten i dessa fall bevilja stödsom är förmånligare än övrigt stöd för byggande. De förmånligarevillkoren föreslås dras in om tregenerationsboendet upphör.Även utskottet anser att flergenerationsboendet, närförutsättningarna för detta föreligger, kan vara en boendeformsom ger flera fördelar. Det väsentliga är att ett sådant boendeockså kan erhålla stöd enligt bostadsfinansieringsreglerna. Detstatliga stödet till bostadsbyggandet bör vara neutralt vadgäller hushållets sammansättning och liknande förhållanden. Detfinns i de statliga bostadsfinansieringsreglerna inte hellernågra hinder för stöd till den typ av boende som tas upp imotionen. Utskottet avstyrker motion Bo234 (fp).Det befintliga bostadsbeståndet kan enligt vad som anförs iVänsterpartiets partimotion Bo238 utnyttjas väsentligt bättre.Främst i egnahem anses det finnas en överstandard vad gällerbostadsutrymmen. Det är enligt motionärerna önskvärt att de sombor för stort kan få hjälp med en avspjälkning av en mindrelägenhet. I motionens yrkande 7 föreslås därför att gesi uppdrag att lämna förslag om hur ett sådant stöd kan utformas.Bostadsutskottet behandlade och avstyrkte motsvarande yrkandeom uppdelning av stora lägenheter föregående år(1990/91:BoU12 s. 45). Utskottet står fast vid sin uppfattningatt något statligt stöd med den förordade inriktningen inte börinföras. partimotion Bo238 yrkande 7 avstyrkssåledes.I motion Bo219 (m) framhålls att det på många håll råder bristpå studentbostäder, bl.a. till följd av standardkraven ochbesittningsskyddet. Dessa problem föreslås ses över.Den brist på studentbostäder som lokalt råder på vissastudieorter har flera olika orsaker. I vissa fall kan sannoliktbesittningsskyddet i hyresvillkoren medföra att dessa bostäderäven utnyttjas av andra än studerande. Gällande lagstiftninghindrar emellertid inte att det som hyresvillkor ställs krav påpågående studier. Det får närmast anses vara en angelägenhet förresp. hyresvärd att ta initiativ i denna fråga. Vad gällerstandardkraven har de olika specialkrav som tidigare fanns ibostadsfinansieringssammanhang nu utmönstrats ur förordningarna.Regeringen har i olika sammanhang aviserat att förenklingar ävenskall genomföras vad gäller de krav som ställs med stöd avbyggnadslagstiftningen. Ett sådant arbete pågår också inomboverket. Motion Bo219 (m) kan mot denna bakgrund avstyrkas.I den socialdemokratiska partimotionen So224 omhandikappolitiken anförs att det råder en osäkerhet påbostadsmarknaden orsakad av den borgerliga regeringens politik.Detta anses ha lett till speciellt allvarliga konsekvenser förde handikappade eftersom både nyproduktion och renovering aväldre otillgängliga bostäder har avstannat. I motionens yrkande3 föreslås ett tillkännagivande i denna fråga.Vad gäller påståendena i motionen angående bostadspolitikenoch de handikappade vill utskottet anföra följande. Tillgångenpå nyproducerade lägenheter är bättre än . Iett stort antal kommuner kan nyproducerade lägenheter anvisasför i princip omedelbar inflyttning. Omfattningen avrenoveringar och ombyggnader av bostäder tilltog i slutet av år1991. gör i sina prognoser bedömningen attombyggnadstakten ytterligare kraftigt ökar (se s.12). Vad i övrigt gäller den statliga handikappolitiken har dennuvarande regeringen klart deklarerat att dessa frågor skall geshög prioritet. Någon saklig grund för ett tillkännagivande ienlighet med socialdemokraternas partimotion So224 yrkande 3 kansåledes inte anses föreligga. Motionsförslaget avstyrks.Bostadsministern i den tidigare socialdemokratiska regeringen"utmanade" byggbranschen att visa sin förmåga attåstadkomma bra bostadsområden till låga priser. Utmaningen togform av en tävling, kallad Byggutmaningen, där de tävlande gavsstor frihet att utforma sina förslag till bostadsområden sålänge kraven på tillgänglighet, säkerhet, god inomhusmiljö ochtrevnad tillgodosågs. Tävlingen avgjordes , ochmarkområden är anvisade i fyra kommuner för produktion av devinnande förslagen. Produktionskostnaderna för tävlingsbidragenberäknas bli lägre än vad som varit normalt för nyproduceradebostäder i de aktuella kommunerna. harlägenhetslösningarna i de vinnande tävlingsförslagen ansettsvara yteffektiva och kvalitetsmässigt bra. I densocialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 12 föreslås attboverket ges i uppdrag att arbeta vidare med byggutmaningen isamråd med kommunerna.Bostadsutskottet anser att resultatet av Byggutmaningenvisar att byggandet av billiga och bra bostäder underlättas omdet inte styrs av detaljerade statliga regler. Som utskottetredan framhållit pågår ett förenklingsarbete såväl vad gällerbostadsfinansieringen som plan- och bygglagens nybyggnadsregler.Det är nödvändigt att den kreativitet som Byggutmaningen visatfinns inom byggbranschen kan få komma till uttryck även i detnormala projekteringsarbetet. Det är därför angeläget attpåskynda förenklingsarbetet snarare än att utlysa fler tävlingarmed undantagsregler. är givetvis oförhindrat att, somföreslås i den aktuella motionen, arbeta vidare med resultatenfrån Byggutmaningen i samråd med kommunerna. Något särskilttillkännagivande från sida i denna fråga kan dockinte anses vara erforderligt. Med hänvisning till det anfördaavstyrks den socialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 12.I Ny demokratis partimotion Bo236 yrkande 8 föreslås attåtgärder vidtas för att förbättra den utländska konkurrensen påden svenska byggmarknaden. Motionärerna anser att dagensbristande konkurrens till stor del beror på ett krångligtregelsystem.Som utskottet redan framhållit pågår ettförenklingsarbete vad gäller de regler som styr byggverksamheteni . På byggmaterialsidan har deninternationella konkurrensen i viss mån stimulerats av deregler i PBL som underlättat import av nordiska byggprodukter.Giltighetstiden för dessa regler har förlängts (se1991/92:BoU6) fram i avvaktan på attförhandlingarna om en anslutning till den europeiska inremarknaden skall slutföras. Ett kommer sannolikt attunderlätta en fri varucirkulation, bl.a. när det gällerbyggvaror. Ett arbete pågår således på flera områden som kanförbättra förutsättningarna för utländska byggföretag att verkai , liksom för svenska byggföretag att verka på deneuropeiska marknaden. Ett tillkännagivande enligt förslaget i Nydemokratis partimotion Bo236 yrkande 8 kan inte anseserforderligt.Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, , bör enligt ettförslag i motion Fi604 (m) yrkande 5 successivt privatiseras.Bostadsutskottet är inte berett att nu ta ställning tillägarförhållandena i . Frågan om privatisering av vissstatlig verksamhet är föremål för diskussioner och bedömningarinom regeringen. Resultatet av detta arbete bör avvaktas. MotionFi604 (m) yrkande 5 avstyrks sålunda.Med stöd av lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd kanregeringen besluta om att särskilda tillstånd skall krävas föratt vissa typer av byggnadsarbeten skall få påbörjas. Lagen haranvänts för att undvika överhettning på byggarbetsmarknaden ochför att utjämna sysselsättningen inom byggnadsindustrin underolika delar av året. I motion T219 (m) yrkande 6 föreslås attriksdagen upphäver denna lag.Lagen om byggnadstillstånd tillämpas inte.Enligt utskottets mening får det förutsättas att regeringen isin översyn av de regler som finns inom byggnadssektorn ävenprövar behovet av den aktuella lagen.