bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — Utskottetvidhåller sin grundläggande inställning på detta område.Regeringens beslut att tillsätta en parlamentariskalkoholpolitisk kommission är enligt utskottets mening ettviktigt led i det alkoholpolitiska arbetet, som måste bedrivaslångsiktigt och med beaktande av förändrade attityder ochumgängesmönster, närmandet till EG och annat som kan inverka påalkoholkonsumtionen i landet. Att en kommission tillsatts fårsjälvfallet inte innebära att de nuvarande ansträngningarna isamhället för att minska alkoholkonsumtionen och på alla sättbegänsa alkoholens skadeverkningar avtar i intensitet. Denaktiva alkoholpolitiken måste vara en pågående process, och inteminst kommer att få en betydelsefull rollsom initiativtagare och pådrivare i det fortsatta arbetet pådetta område. Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSo438 (s) yrkande 17 och So289 (s) yrkande 1.Alkoholpolitiken och EGI motion So235 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom EG och alkoholpolitiken. Enligt motionen måste den svenskaalkoholpolitiken upprätthållas under EG-förhandlingarna. Detgäller framför allt den svenska "högprislinjen",försäljningsmonopolet, den reglerade gränshandeln samt densociala dimensionen, dvs. hälsoaspekten vid alkoholkonsumtion.I motion So269 av och (bådas) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att Sverigei sitt agerande i medlemsförhandlingarna med EG slår vakt om dennordiska alkoholpolitiken (yrkande 1). Enligt motionärernabör som medlem i EG ha möjlighet att, med hänvisningtill folkhälsa och samhällsekonomi, föra en självständig ochrestriktiv alkoholpolitik.I motion So271 av m.fl. (v) begärs attalkoholkommissionen får tilläggsdirektiv om att utarbeta enberedskapsplan vid eventuellt inträde i EG (yrkande 1).Motionärerna menar att ett svenskt medlemskap i utgör ett hotmot den svenska alkoholpolitiken och att alkoholkommissionen börgöra upp en plan för hur skall kunna hålla stånd motEG-ländernas mindre restriktiva alkoholkultur.Redogörelser för vad ett svenskt närmande till EG kan få förkonsekvenser på alkoholområdet finns bl.a. i CAN:s rapportnr 14, , EG och alkoholpolitiken.Alkoholkommissionen bör enligt sina direktiv överväga omdet svenska regelsystemet på alkoholområdet behöver förändrasmed hänsyn till . Kommissionen bör vidarekartlägga och redovisa de ökade svårigheter att uppfylla dealkoholpolitiska målen som en svensk anpassning till EG kaninrymma. Kommissionen skall också presentera förslag tillinsatser som medför att de alkoholpolitiska målen kan uppnåsäven inom ramen för EG-integrationen.Frågan om den svenska alkoholpolitikens förhållande till behandlades i folkhälsopropositionen /91:175(s. 107 ff).I anledning härav uttalade utskottet i betänkandet1990/91:SoU23 (s. 45) att utskottet så sent som i april 1991understrukit att det europeiska integrationsarbetet från svensksida inte får bedrivas så att en effektiv svensk alkoholpolitikförsvåras (1990/91:SoU4y). Utskottet vidhöll denna inställningsom enligt utskottet måste anses vara ett förtydligande av vadsom uttalas i propositionen om att grunderna för den svenskaalkoholpolitiken skall hävdas inför de fortsattaöverläggningarna om ett svenskt närmande till de europeiskagemenskaperna. Vad utskottet sålunda anförde om alkoholpolitikenoch det europeiska integrationsarbetet gavs regeringen tillkänna. En motion (v) om att vid en EG-ansökanvillkorar den svenska alkoholpolitiken avstyrktes av utskottet.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet står fast vid sin uppfattning att det europeiskaintegrationsarbetet från svensk sida inte får bedrivas så att eneffektiv svensk alkoholpolitik försvåras. Denna inställning harriksdagen redan tidigare givit regeringen till känna.Alkoholkommissionen gör nu en bred översyn av den svenskaalkoholpolitiken med utgångspunkt i bl.a. det pågående närmandettill EG. Det saknas skäl för att nu ta något initiativi anledning av motionerna So235 (s), So269 (s) yrkande 1 ochSo271 (v) yrkande 1. Motionerna avstyrks i motsvarande delar.InformationAllmänt om information och upplysningI motion So226 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom åtgärder mot alkoholmissbruket (yrkande 2). Motionärernapekar bl.a. på hur viktigt det är med upplysning för att minskaalkoholmissbruket. Enligt motionärerna bör upplysningen särskiltriktas till ungdomar för att rekryteringen till missbruk skallminska och alkoholdebuten senareläggas.I motion So249 av m.fl. (nyd) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom att en massiv upplysningskampanj om alkoholens skador ochkostnader för samhället bör starta i skolor och media(yrkande 6). Genom att upplysa om vad alkoholen orsakarför skador och vad den kostar samhället går det enligtmotionärerna att göra alkoholen mer lättillgänglig och samtidigtfå en mindre och "mjukare" konsumtion.I motion So269 av och ()begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförts imotionen om att det anslås stora resurser till utbildning ochinformation för att upprätthålla och förbättra vårt folksmedvetande om alkoholens och andra drogers skadeverkningar(yrkande 3). Enligt motionen är det inför ett svensktmedlemskap i viktigt med utbildning och information omalkoholens skadeverkningar vid missbruk. Regering och riksdagbör därför ges stora resurser till informationsinsatser på lokaloch central nivå de närmaste åren.I motion So287 av m.fl. (kds) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom alkoholpolitikens inriktning i syfte att uppnå WHO:s mål(yrkandet delvis). Motionärerna pekar på behovet avinformation och fostran för att målsättningen att fram till år2000 minska alkoholkonsumtionen i förhållande till 1980års nivå skall kunna uppfyllas. Övriga delar av motionsyrkandetbehandlas nedan under rubrikerna Systembolagets försäljningsamt Kvinnor, barn och ungdom.I folkhälsopropositionen 1990/91:175 anförs attinformation, opinionsbildning och andra förebyggande åtgärder iframtiden bör ges en mer framträdande roll i den svenskaalkoholpolitiken (s. 110). I propositionen redogörs närmare förinriktning och innehåll för alkohol- ochnarkotikapreventiva program. När det gäller information ochopinionsbildning framhålls som angeläget att sprida kännedom omlagstiftningen om alkohol och narkotika och motiven bakom dennai syfte att skapa förståelse för de restriktioner som omgeralkohol och narkotika i vårt samhälle. Ytterligare ett viktigtområde för den allmänna upplysningsverksamheten är enligtpropositionen den s.k. riskinformationen. Denna bör intedomineras av ett ensidigt skadeperspektiv utan vara saklig ochge kunskap om alkoholens fysiologiska och psykologiskaverkningar. Ett viktigt mål för riskinformationen bör vara attförebygga beroende och olika former av skador. Vidare börinformationen betona vikten av att helt avhålla sig från alkoholunder uppväxtåren, under graviditet, i arbetslivet samt i vissasituationer såsom i trafik till lands och sjöss, anförs det ipropositionen.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 50 f.) i anledning av denovannämnda propositionen anförde utskottet att information ochupplysning om alkoholens skadeverkningar är en mycket viktig delav den svenska alkoholpolitiken och att utskottet vid upprepadetillfällen har understrukit värdet härav. Alkohol- ochdroginformation borde enligt utskottets uppfattning framför alltutgöra led i olika reguljära verksamheter, bl.a. iskolundervisningen och övrig utbildning. Med vissa mellanrum kandock behövas centrala kampanjer för att dra allmänhetensuppmärksamhet till alkoholfrågan eller för att lyfta framaktuella problem, anfördes i betänkandet. Vad utskottet anförtgav regeringen till känna (rskr. 376).Alkoholkommissionen bör enligt sina direktiv bl.a.överväga hur det opinionsbildande och attitydpåverkande arbetetpå alkoholområdet kan förstärkas.Systembolagets informationsskyldighetI motion So211 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom Systembolagets skyldighet att bedriva alkoholpolitiskupplysning (yrkande 3). Motionärerna menar att Systembolagetinte bör vara skyldigt att svara för alkoholpolitisk informationutan att detta bör vara en uppgift för folkhälsoinstitutet.I motion So271 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom Systembolagets ansvar för information kring alkohol(yrkande 6). Enligt motionärerna är det angeläget attSystembolaget också bedriver ett eget aktivtinformationsarbete om alkohol. Systembolaget skall därför haegna pengar till sådan verksamhet, menar motionärerna.Enligt 7 § lagen om handel med drycker, LHD, ärSystembolaget ålagt att sköta försäljningen av alkoholdrycker påett sådant sätt att skador i möjligaste mån förhindras. I 1977års alkoholpolitiska beslut underströks bl.a. attalkoholinformationen bör komma från flera olika håll med hänsyntill de olika informationsgivarnas olika bakgrund och roll isamhället. Vikten av samordning betonades.I proposition 1977/78:178 med förslag till lag ommarknadsföring av alkoholdrycker ansågs Systembolagetsriskinformation stå i god överensstämmelse med den av detallmänna förda alkoholpolitiken (s. 41).I folkhälsopropositionen 1990/91:175 (s. 111) föreslogsatt viss allmän information om alkoholpolitiken och dessregelsystem, liksom den riskinformation som folkhälsoinstitutetskall framställa, skall tillhandahållas i systembutikerna.Uppgiften att producera riskinformationen skulle dock enligtpropositionen uteslutande åvila folkhälsoinstitutet.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 37) ansåg utskottet detvara en stor fördel om alkoholinformationen kommer från flerahåll eftersom det ger större trovärdighet åt innehållet.Utskottet betonade vikten av att Systembolaget har möjlighet attsjälvt utforma en allsidig information om sina produkter. I ensådan allsidig information måste givetvis ingå saklig upplysningom alkoholens skadeverkningar. Utskottet delade därför fleramotionärers uppfattning att Systembolaget även i fortsättningenbör producera egen riskinformation. Detta gav riksdagenregeringen till känna (rskr. 376).Varningstexter på alkoholförpackningarI motion So243 av m.fl. (kds) begärs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts som motivför införande av varningstexter på vin- och spritflaskor(yrkande 1) och att ges i uppdrag attutarbeta sådana varningstexter (yrkande 2). Motionärernahänvisar till regeringsförklaringens formulering omalkoholmissbruket som vår tids största sociala problem. För attminska alkoholkonsumtionen och dess skadeverkningar bör enligtmotionärerna införas varningstexter på vin- och spritflaskor ilikhet med vad som redan gäller beträffande tobaksförpackningar.Socialstyrelsen bör få i uppdrag att utforma sådanavarningstexter.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 51) behandlades tvåmotioner (fp och mp) om varningstexter på alkoholförpackningar.Utskottet anförde att vin, sprit och maltdrycker räknas somlivsmedel enligt livsmedelslagen (1971:511) och att de därmed iprincip omfattas av de märkningsbestämmelser som gäller andralivsmedel (13§). har dock meddelat dispens frånflera av märkningsbestämmelserna. I fråga om vin ochspritdrycker deklareras därför endast alkoholhalten ivolymprocent. Uppgifter om färgämnen och konserveringsmedel ivissa viner och spritdrycker återfinns i Systembolagetsprislista. I den riskinformation som Systembolaget produceraringår information om alkoholens skadeverkningar. Mot bakgrund avdet anförda ansåg utskottet inte att varningstexter bordeinföras på alkoholförpackningar utan avstyrkte de aktuellamotionerna (res. mp).Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i flera motioner att informationoch opinionsbildning är en mycket viktig del av den svenskaalkoholpolitiken och av avgörande betydelse för attalkoholkonsumtionen skall kunna minskas. har ocksåredan tidigare gett regeringen detta till känna. En avfolkhälsoinstitutets huvuduppgifter kommer att bli fortsattainsatser på detta område. Vidare skall alkoholkommissionen bl.a.överväga hur det opinionsbildande och attitydpåverkande arbetetkring alkohol kan förstärkas. Det behövs mot denna bakgrund intenågot initiativ av i anledning av motionerna So226 (m)yrkande 2, So249 (nyd) yrkande 6, So269 (s) yrkande 3 samt So287(kds) yrkandet delvis. Motionerna avstyrks i motsvarande delar.Utskottet vidhåller sin inställning att Systembolaget även iframtiden bör framställa egen riskinformation. Motion So211 (m)yrkande 3 avstyrks således. Även motion So271 (v) yrkande 6avstyrks.Utskottet står också fast vid att varningstexer påalkoholförpackningar inte bör införas och avstyrker därförmotion So243 (kds).Inköpsregistrering m.m.I motion So271 av m.fl. (v) förordas införandeav registrering vid inköp av alkohol (yrkande 3).Motionärerna menar att någon form av inköpsregistrering kan haen hämmande effekt på alkoholkonsumtionen.I motion So287 av m.fl. (kds) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom alkoholpolitikens inriktning i syfte att uppnå WHO:s mål(yrkandet delvis). Enligt motionärerna bör ett treårigtförsök med inköpsbegränsningar genomföras som ett led i arbetetmed att minska alkoholkonsumtionen.I betänkandet 1989/90:SoU2 om en aktiv alkoholpolitik (s.41) uttalade utskottet som sin uppfattning att alkoholpolitikenmåste ses som en gemensam strävan, grundad på en väl belagdmedicinsk och social erfarenhet, och att den inte får upplevassom krångel och onödig kontroll. är det därför iförsta hand andra åtgärder än inköpsrestriktioner som bör kommatill användning, anförde utskottet. Frågan ominköpsrestriktioner får dock prövas om utvecklingen merpåtagligt skulle försämras, särskilt vad gäller ungdomensalkoholvanor, ansåg utskottet. Det borde under sådanaförhållanden enligt utskottet finnas förutsättningar för attgenom en målmedveten opinionsbildning skapa förståelse försådana åtgärder.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 47) vidhöll utskottet sininställning och fann vidare att det inte, såsom hade begärts imotioner, fanns behov av någon utredning om inköpsregistrering.Utskottet gör följande bedömningUtskottet vill inte stödja förslag som skulle innebära enpåtaglig skärpning av den förda alkoholpolitiken. Utskottet hartidigare bl.a. uttalat att alkoholpolitiken måste ses som engemensam strävan, grundad på en väl belagd medicinsk erfarenhet,och att den inte får upplevas som krångel och onödig kontroll.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motionerna So271yrkande 3 och So287 yrkandet delvis.Systembolagets försäljningÅldersgränsen för inköpI flera motioner föreslås att åldersgränsen för inköp påSystembolaget sänks från 20 till . Sådana yrkanden framförsi motionerna So202 av och (båda s), So234 av i (m), So244 av PerStenmarck m.fl. (m) och So249 av m.fl. (nyd)yrkande 8. Motionärerna anser bl.a. att det är inkonsekventatt en person som är myndig inte har rätt att göra inköp avalkoholdrycker på Systembolaget.Forskningsresultat om inköpsålderns betydelse föralkoholkonsumtion och skador har sammanställts iCAN:s , Effekter av ändrad inköpsålder påalkoholkonsumtion och skador.I betänkandet 1990/91:SoU23 anförde utskottet (s. 62) attdet tidigare uttalat att en sänkt inköpsålder skulle motverka dealkoholpolitiska strävandena att begränsa ungdomars tillgångtill alkohol. Utskottet vidhöll denna inställning och avstyrktede då aktuella motionerna.Systembolagets öppettiderI motion So211 av m.fl. (m) begärs attriksdagen beslutar avskaffa de regleringar som begränsarSystembolagets öppettider (yrkande 1). I motion So214 avBertil () begärs att beslutar avskaffalördagsstängningen på Systembolaget. I motion So249 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) föreslås att Systembolaget återtillåts ha lördagsöppna butiker (yrkande 3).Gemensamt för motionärerna är att de anser att de nuvarandeöppettiderna onödigt försvårar inköpen för vanliga människor.Vidare påtalas att det begränsade öppethållandet leder tillsamhällsekonomiska förluster genom att inköpen ofta måste ske påarbetstid och föregås av långvarigt köande.I motion So291 av m.fl. (c, s, fp, kds)begärs ett tillkännagivande till regeringen om att Systembolagetäven fortsättningsvis skall vara lördagsstängt (yrkande 3).Lördagsstängda systembutiker har enligt motionen varit till stornytta för många familjer. Det har bl.a. också lett till attandelen misshandelsfall minskat och-nätter.I sitt alkoholpolitiska beslut (SkU 1976/77:40, rskr.231) uttalade att det bör anförtros åt Systembolagetatt självt bestämma när butikerna skall vara öppna. Därvidförutsattes att några påtagliga förändringar av då gällandeöppethållandetider inte skulle inträffa.Lördagsstängningar av systembutikerna ansågs innebära en såpåtaglig förändring att hördes i frågan, bådebeträffande den permanenta lördagsstängningen och försöken medsådan (prop. 1980/81:179 och 1981/82:143). Att hållasystembutikerna kvällsöppna och öppna tidiga morgnar anses dockSystembolaget självt kunna besluta om.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 47 f) uttalade utskottetmed anledning av en motion (m) att, om lördagsöppet skulleåterinföras, det måste anses innebära en så påtaglig förändringav öppettiderna att bör besluta i frågan. Utskottetansåg inte att det är lämpligt att återinföra lördagsöppnasystembutiker. Utskottet konstaterade vidare att Systembolaget iövrigt har stor frihet att självt bestämma vilka öppettider sombäst tillgodoser konsumenternas servicebehov. Med hänvisningtill det anförda avstyrkte utskottet den aktuella motionen.Nya butiker och försäljningsformerI motion So211 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom Systembolagets affärsetableringar och försäljningsformer(yrkande 2). Motionärerna föreslår att Systembolaget skallfå rätt att etablera nya butiker och att utforma dessa efterkonsumenternas behov, exempelvis genom att utöka antaletsjälvbetjäningsbutiker.Genom det s.k. tilläggsavtalet mellan staten ochSystembolaget regleras bolagets etablering avnya butiker. Enligt avtalet skall Systembolagets beslut om attetablera nya butiker grundas på en samlad bedömning avföretagsekonomiska, servicemässiga och alkoholpolitiskaförhållanden. Avstånd till närmaste butik, befolkningsunderlagoch möjligheten att skapa god arbetsmiljö bör enligt avtaletockså ingå i bedömningen. Systembutik bör enligt avtaletförläggas centralt i så nära anslutning som möjligt till annanhandel på orten. Därvid skall iakttagas att etableringengenomförs på ett sådant sätt att såväl alkoholpolitiska somsociala olägenheter i möjligaste mån undviks. Avtalet åläggervidare Systembolaget att inför ett beslut om nyetableringinhämta yttranden från olika myndigheter.Systembolaget har tolkat avtalet med staten så, attnyetablering bör ske med 3--5 butiker per år.Systembolaget bestämmer självt om försäljningen i butikernaskall ske över disk eller på annat sätt. Utskottet har erfaritatt vid ett sammanträde år fattat beslut om att fler självbetjäningsbutiker skallöppnas.Systembolagets detaljhandelsmonopol m.m.I tre motioner förespråkas försäljning av vin m.m. ilivsmedelsbutiker.I motion So215 av () föreslås enförsöksverksamhet med möjlighet för livsmedelshandlarna iStockholmsområdet att saluföra lättviner och motsvarandealkoholsvaga drycker. Motionären menar att man sannolikt intemotarbetar spritmissbruk genom att försvåra inköp av alkohol fördem som har en mer normal konsumtion. Det behövs ett mernaturligt förhållningssätt till alkohol, och missbruket måstemotarbetas med andra metoder än genom restriktiv försäljning viamonopol, anför motionären.I motion So249 av m.fl. (nyd) begärs attriksdagen beslutar att det blir lagligt att sälja vinoch starköl i livsmedelsbutiker (yrkande 1) och attregeringen ges till känna att det statliga försäljningsmonopoletupphör (yrkande 2). Motionärerna anser attSystembolagets monopol innebär ett förmynderi som inte äranpassat till verkligheten och kommande tider med EG-medlemskapoch öppna gränser m.m. Det bör därför upphöra.I motion So263 av m.fl. (m) föreslås enförsöksverksamhet med försäljning av vin och öl ilivsmedelsbutiker. Motionärerna ifrågasätter Systembolagetsförsäljningsmonopol, som enligt dem upplevs som kränkande avallt fler, och menar att det är möjligt att luckra upp monopoleti då umgängesmönster förändras och kopplingen mellanalkoholintag och berusning har blivit svagare. Motionärernahänvisar bl.a. till ett försök med friare försäljningsregler iQuebec i som enligt dem har slagit väl ut.I två motioner försvaras den nuvarande ordningen med ettstatligt försäljningsmonopol.I motion So288 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionenom monopolet (yrkande 2). Enligt motionärerna ärmonopolsystemet för hantering av alkoholdrycker en hörnsten iden svenska alkoholpolitiken och en garanti för att konkurrensoch privata vinstintressen hålls tillbaka. Motionärerna menaremellertid att haft för starkakommersiella intressen och att det vore bäst om monopolfrågornahanterades i ett bolag.Även i motion So289 av m.fl. (s)förespråkas att alkoholmonopolet skall bevaras (yrkande 4).Enligt motionärerna skulle alkoholkonsumtionen ofelbart stiga ommarknadskrafterna fick härja fritt på detta område.Handeln med rusdrycker i är uppdelad på två statligamonopolföretag. svarar för partihandel av vin,sprit och utländskt starköl och har även tillverkningsmonopolför spritdrycker. Det andra företaget, , harmonopol på detaljhandeln. Bolaget sköter också partihandeln avvin, sprit och utländskt starköl till restaurangerna. Svensktstarköl säljs direkt till restaurangerna från de svenskabryggerierna.Flera undersökningar av vad som händer när antaletförsäljningsställen ökar har gjorts i och i iövrigt. Alkoholpolitiska utredningen initierade bl.a. försök medstarkölsförsäljning i bl.a. livsmedelsbutiker i län och i Värmland.I ökade försäljningen från 1,8 till15,per innevånare och i från 0,7 till 10,6liter. Försöket avbröts på grund av rapporter om"överdriven och olämplig starkölskonsumtion inom försökslänen,inte minst bland ungdom" (SOU 1971:77).Mellanölet introducerades och fick då säljas ilivsmedelsbutikerna. Alkoholpolitiska utredningen konstaterade isitt s.k. mellanölsbetänkande (SOU 1971:66) att den totalaalkoholkonsumtionen räknat per innevånare hade stigitkraftigt till följd av ökad ölförsäljning. Man konstateradeockså att det förelåg ett stort antal rapporter omstorkonsumtion och missbruk av mellanöl bland ungdomar i landetoch att utvecklingen gått mot en tidigare debut och tidigareetablering av regelbundna alkoholvanor. Tillverkning ochförsäljning av mellanöl förbjöds av med verkan frånden 1 juli 1977.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 70) konstaterade utskottetatt försök med försäljning av starköl och mellanöl ilivsmedelsbutiker har gjorts i med nedslående resultat.Det hindrar emellertid inte att internationella erfarenheter aven förändrad alkoholpolitik bör studeras, anförde utskottet ochmenade att detta är en uppgift för i dessarbete med att följa och utvärdera aktuell forskning. Utskottetfann vidare (s. 59) att det mot bakgrund av erfarenheterna frånmellanölsförsäljningen saknas anledning att införa enförsöksverksamhet med vin- och starkölsförsäljning ilivsmedelsbutiker såsom hade begärts i en motion (m).Frågan om en sammanslagning av behandlades senast av skatteutskottet i betänkandet SkU1987/88:5 (s. 14) med anledning av en motion (s) med en liknandemotivering som i den nu aktuella. Utskottet fann inte deinvändningar som då riktades mot Vin & Sprits verksamhetbärande. Om vill ändra Vin & Sprits tillverknings- ochförsäljningspolitik är möjligheterna härtill lika stora ävenutan en sammanslagning med , anförde utskottet. Medhänsyn bl.a. härtill avstyrktes den då föreliggande motionen.Utskottets bedömningI ett flertal motioner föreslås åtgärder för att göraalkoholdrycker mera lättillgängliga i detaljhandeln. Motionernagäller åldersgränsen för inköp på Systembolaget, bolagetsöppettider samt möjligheten att köpa alkoholdrycker ilivsmedelsbutiker.