bet · GF01UbU10 · 1992-03-26 00:00:00 — Den nya grundläggandevuxenutbildningen, som införs , innebär attkommunerna kan utnyttja resurserna bättre, anför föredragandestatsrådet.Även när det gäller gymnasial vuxenutbildning kan etteffektivare resursutnyttjande åstadkommas genom samverkan medgymnasieskolan när det gäller lokaler, personal, administrationoch utrustning. Efter hand som gemensamma kursplaner införs förgymnasieskolan och vuxenutbildningen skapas också nyamöjligheter till samläsning.Det kan också finnas betydande samordningsfördelar mellankommunal vuxenutbildning och yrkesutbildning som anordnas avAMU-gruppen, Statens skola för vuxna (SSV), Yrkestekniskahögskolan (YTH) och i vissa fall högskolan. En särskildutredning kommer enligt propositionen att tillsättas för attgöra en översyn av dessa frågor och av möjligheten att utnyttjaolika tekniker för distansutbildning.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att sektorsbidragetsberäkningsmodell för vuxenutbildning skall minska med350 milj.kr.I ett antal motioner avvisas regeringens förslag tillbesparingar inom vuxenutbildning (komvux). I motion1991/92:Ub232 (s) konstateras att gymnasiekurserna ochteknikerutbildningen inom komvux kommer att drabbas hårt genomden föreslagna besparingen, då kommunerna är skyldiga attanordna grundläggande vuxenutbildning. En annan konsekvens avbesparingen är att möjligheten till komplettering av betyg föratt vinna behörighet till studier i högskolan begränsas.Motionärerna anser att satsningar bör göras påkompetensutveckling i ett läge med hög arbetslöshet, lågtillväxt, minskande ungdomskullar och då internationaliseringenställer högre krav på språkkunskaper. Även i motionerna1991/92:Ub219, 1991/92:Ub311, 1991/92:A414 yrkande 4,1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis och 1991/92:Ub806 yrkande 1delvis (samtliga s) avvisas regeringens förslag tillbesparingar inom komvux med hänvisning till bl.a.konsekvenserna för näringslivets utveckling i vissa län ochkvinnors utbildningsmöjligheter. I motion 1991/92:Kr417 (s)yrkande 2 berörs även konsekvenserna av besparingen förhandikappade som studerar inom komvux. I motion 1991/92:Fi209(v) yrkande 18 delvis yrkas avslag på regeringens förslag ombesparingar inom utbildningsområdet.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Genom beslut om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen vid /91 (prop. 1990/91:85, bet.UbU16, rskr. 356) har det offentliga skolväsendet för vuxnafått en fast struktur. En ny utbildning på grundläggande nivåför vuxna benämnd grundläggande vuxenutbildning inrättasfr.o.m. Den ersätter grundvux och etapp 1 inuvarande komvux. Syftet med den nya grundläggandevuxenutbildningen är att ge vuxna en bred allmän kompetens förarbets- och samhällslivet. Vuxna som saknar sådana kunskaperoch färdigheter som normalt uppnås i skall ha rättatt delta i utbildningen. Gymnasial vuxenutbildning skallge vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande dem som ungdomarkan få i gymnasieskolan. Påbyggnadsutbildning skall gevuxna sådan utbildning som leder till en högre kompetens iyrket eller till ett nytt yrke. I det offentliga skolväsendetför vuxna ingår fr.o.m. även grundläggandeundervisning i svenska för invandrare (sfi) ochvuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda (särvux).Den ettåriga teknikerutbildningen kommer från den 1 juli 1992definitionsmässigt att höra under den nya beteckningenpåbyggnadsutbildning inom vuxenutbildning.I nyssnämnda betänkande om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen behandlade utskottet samverkan mellan olikautbildningsanordnare. Utskottet hänvisade till den s.k.samverkansgruppen (U 1989:D) som i sin rapport (Ds 1990:59)lämnat en rad förslag i syfte att underlätta samverkan mellan iförsta hand gymnasieskolan och vuxenutbildning menockså mellan dessa skolformer och högskolan samt AMU-gruppen.Utskottet pekade på bl.a. de möjligheter till ett bättreresursutnyttjande som beslut om dels det kommunalahuvudmannaskapet för lärare m.fl. på skolområdet, dels ansvaretför skolan med bl.a. ett nytt statsbidragssystem inneburit.Genom statsmakternas beslut kan kommunerna själva avgöradimensioneringen av såväl gymnasieskolan som den gymnasialavuxenutbildningen och påbyggnadsutbildningen och således skapaen utbildningsorganisation som på bästa sätt utnyttjar deresurser och den kompetens som finns tillgänglig i kommunen.När det gäller samverkan framhölls att ett bättreresursutnyttjande när det gäller lokaler och utrustning är avsärskilt stor betydelse . Grundidén är att så mångautbildningsanordnare som möjligt gemensamt skall användalokaler och utrustning.Enligt utskottets mening är den särskilda utredning om bl.a.samverkan mellan olika utbildningsanordnare, som aviseras ipropositionen, därför ytterst angelägen.Mot bakgrund av det arbetsmarknadspolitiska läget bör /93 förevarande anslag tillföras 200 milj.kr.utöver regeringens förslag genom en omfördelning av medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det får ankomma påarbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån dennamedelsökning bör påverka storleken av medelsanvisningen tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 1991/92:Ub219, 1991/92:Ub232, 1991/92:Ub311,1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis, 1991/92:Ub806 yrkande 1 delvis,1991/92:Fi209 yrkande 18 delvis, 1991/92:Kr417 yrkande 2 och1991/92:A414 yrkande 4.Utskottet vill till detta lägga följande.I likhet med motionärerna vill utskottet framhålla vikten avkomvux i rådande arbetsmarknadssituation. I en lågkonjunktur ärdet lämpligt att så många arbetssökande som möjligt gestillfälle att förbättra sin kompetens för att stå bättrerustade vid en kommande konjunkturuppgång.Mot bakgrund av det allvarliga läget på arbetsmarknaden harregeringen föreslagit en kraftig höjning av anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder (jfr anslaget B2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, bilaga 11). Självfallet ärdet viktigt att utnyttja komvux för utbildning medarbetsmarknadspolitisk inriktning. Utskottet vill särskiltuppmärksamma komvux möjligheter och förmåga att snabbt ochflexibelt anordna utbildning av skiftande utformning ochinnehåll. De resurser som sålunda finns bör kunna utnyttjas föratt erbjuda utbildning för dem som är eller riskerar att bliarbetslösa i syfte att förbättra deras situation påarbetsmarknaden.När det gäller regeringens förslag till besparingarbeträffande komvux inom sektorsbidraget erinras i motion1991/92:Ub803 (c) yrkande 2 om beslut om principernaför statsbidragssystemet för skolväsendet (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. Motionärerna pekar på att riksdagenställt sig bakom principen om ett generellt bidrag tillskolsektorn, ett sektorsbidrag. Enligt motionärerna börkommunerna även fortsättningsvis vara suveräna att organiserasitt skolväsende och avväga hur resurserna bör användas. Imotionen föreslås att som sin mening ger regeringendetta till känna.Utskottet hänvisar till vad som anförts i betänkande1990/91:UbU7 om principen för besparing beträffandehemspråksundervisning under anslaget Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet (s. 8 f.).Enligt beslut om ett nytt statsbidragssystem förskolväsendet (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) skall ettsamlat finansiellt stöd i form av ett sektorsbidrag utgå tillsamtliga kommuner. Sektorsbidraget skall således omfatta dettotala statliga finansiella stödet till skolsektorn, dvs.grundskola, gymnasieskola och utbildning för vuxna. Iberäkningsmodellen för bidraget tas hänsyn till bl.a. dekommuner som har ett relativt sett större behov av stöd tillinvandrarelever (specialresurs 2). Föredragande statsrådetframhöll (prop. s. 58) att ett generellt bidrag tillskolsektorn ger de bästa möjligheterna för huvudmännen attplanera verksamheten och organisatoriskt utforma skolan medbeaktande av lokala förutsättningar och behov. Ett sådantbidrag ger också den vidaste ramen och därmed ett stort utrymmeför decentralisering och möjligheter för personalen i skolan,eleverna och föräldrarna att utöva ett reellt inflytande och taansvar. Det samhällsekonomiska läget, fortsatte föredragandestatsrådet, gör det nödvändigt att skapa förutsättningar förett effektivt utnyttjande av de samlade statliga och kommunalaresurserna för skolan. ställde sig bakom principernaom ett generellt finansiellt stöd till skolsektorn ikommunerna.Det nya statsbidragssystemet innebär vidare att det direktasambandet mellan statsbidraget till en viss verksamhet ochverksamhetens volym försvinner. Motivet för en förändring avstatsbidragssystemen har varit bl.a. att de nuvarandestatsbidragen med sin kostnadsrelatering och nära koppling tillbefintlig skolorganisation styr verksamheten på ett sådant sättatt det inte går att förena med ett decentraliseratverksamhetsansvar. De nuvarande statsbidragens funktion somstatligt styrmedel är således inte i samklang med en mål- ochresultatorienterad styrning av skolan.Riksdagen uttalade vid förra i samband med dendåvarande regeringens förslag om besparingar beträffandehemspråksundervisningen och grundvux att metoden för attreducera statsbidraget bör vara generell.Utskottet anser att principerna om ett generellt finansielltstöd till skolsektorn fortfarande skall gälla. Detta börriksdagen, i likhet med föregående år, med bifall till motion1991/92:Ub803 yrkande 2 som sin mening ge regeringen tillkänna.I motionerna 1991/92:Ub304 (c) och 1991/92:Ub306 (m) betonasvikten av att utnyttja komvux i ett läge med storarbetslöshet och med strukturförändringar inom näringslivet.Utskottet erinrar om vad som sagts i det föregående ombetydelsen av komvux i den rådande arbetsmarknadssituationen.Det ankommmer på kommunerna att utforma sitt skolväsende efterde behov som föreligger och göra erforderliga prioriteringar.Riksdagen bör således inte göra något särskilt uttalande idenna fråga, varför motionerna 1991/92:Ub304 och 1991/92:Ub306avstyrks.Sektorsbidragets användningEnligt motion 1991/92:Ub290 (nyd) bör hemspråksundervisningenavskaffas. Motionärerna föreslår därför att inga medel böranslås till hemspråksundervisningen för /93.Utskottet hänvisar till sitt betänkande 1990/91:UbU7beträffande hemspråksundervisningen och principerna om ettgenerellt finansiellt stöd till skolsektorn i kommunerna. Idetta sammanhang underströk utskottet vikten av attinvandrareleverna ges en kvalitativt god hemspråksundervisning.Det är en tillgång för vårt land om många av landets invånarehar en naturlig tvåspråkighet. Bl.a. med hänvisning härtill börmotionen avslås.I motion 1991/92:Kr272 (nyd) yrkande 11 om kulturpolitikenföreslås ökade bidrag till kultur och historia iskolundervisningen.Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningstagande(s.13) till principen om ett generellt sektorsbidrag och vadsom anförs i betänkande 1991/92:UbU9 om särskildautvecklingsinsatser när det gäller kultur i skolan. Kommunernasjälva bör avgöra hur befintliga resurser för skolverksamhetenskall disponeras.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1991/92:Kr272yrkande 11.I motion 1991/92:Ub293 (nyd) konstateras att det är väl sörjtför s.k. svaga eller utsatta elever i skolan. Enligtmotionärerna är det lika självklart att det finnsspecialresurser till toppresterande elever (yrkande 1).Minst lika stort belopp bör avsättas som specialresurs för stödtill elitelever som till svaga elever. Regeringen bör läggafram ett förslag till närmare utformning av ett sådantstödsystem (yrkande 2).Regeringen har fattat beslut om nyadirektiv till läroplanskommittén (dir. 1991:117). Underrubriken skolformer gemensamma utgångspunkter anförsföljande: "Vid all utbildning måste hänsyn tas till varje elevssärskilda förutsättningar och behov. Varje elev har rätt likvärdig utbildning. Därav följer att vissa elever harbehov av mera stöd än andra. "Utskottet ställer sig bakom den i läroplansdirektivenframförda uppfattningen och föreslår därmed att riksdagenavslår motion 1991/92:Ub293.Enligt motion 1991/92:Ub425 (m) yrkande 2 bör elever meddyslexi prioriteras då skolan fördelar sina resurser.Enligt motionärerna är en tidig upptäckt av dyslexi av storbetydelse.Utskottet har i sitt betänkande 1991/92:UbU9 bl.a. behandlatfrågan om elever med dyslexi och därvid hänvisat till vad somanförs i budgetpropositionen (s.29f.) beträffande elevermed läs- och skrivsvårigheter. Under anslaget B1. har utskottet tillstyrkt regeringens förslag attstödet till Skrivknuten bör öka med . till totaltnära 1,6 milj.kr. för /93. Utskottet har därviderinrat om att både har ansvaret för att forskningstimuleras på för skolområdet aktuella områden och disponerarmedel för särskilda fortbildningsinsatser och stöd förutveckling inom skolväsendet. Utskottet utgår från attskolverket beaktar behov av särskilda insatser inom områdetläs- och skrivsvårigheter. När det gäller fördelningen avresurser på det lokala planet bör elever med grava läs- ochskrivsvårigheter ges nödvändigt stöd.Utskottet anser att syftet med förevarande motionsyrkande ärtillgodosett utan särskilt uttalande av i dettasammanhang. Utskottet avstyrker därmed motion 1991/92:Ub425.I motion 1991/92:Ub310 (fp) framförs förslag att införaförberedande dansarutbildning i i kommun.Kostnaderna för en sådan utbildning beräknas till 2 milj.kr.per år i driftskostnader och 12 milj.kr. i investeringar.Enligt förordningen (SKOLFS 1991:15) om försöksverksamhet medförberedande dansundervisning i fårifrågavarande verksamhet anordnas på mellan- ochhögstadier i , och . Den får anordnasmed början i årskurserna fyra och sju och byggas ut med enårskurs för varje därpå följande läsår och kan i var och en avdessa kommuner omfatta en klass i varje årskurs. Det ankommerpå att bestrida kostnaderna för den i motionenföreslagna utbildningen.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1991/92:Ub310.Anslagsbeloppet, m.m.Regeringen beräknar det samlade medelsbehovet till Bidragtill driften av det kommunala offentliga skolväsendet /93 till , varavsektorsbidraget utgör 29168500000kr. Kostnaden försänkt undervisningsskyldighet per förgrundskolans lärare har därvid beaktats (+1948100000kr.). För kostnadskompensation för budgetåret1992/93 skall regeringen fastställa ett skolindex under våren1992 enligt förordningen (1991:1123) om statsbidrag till detoffentliga skolväsendet m.m.Till sektorsbidraget har förts medel förinackorderingstillägg från anslaget F2. Studiestöd m.m.(+249100000kr.) och för fristående skolor pågrundskolenivå från anslaget B16. Bidrag till driften avfristående skolor (+76700000kr. ).Från sektorsbidraget har förts medel till anslaget D8.Utbildning för tekniska yrken för fortsatt uppbyggnad av dentvååriga ingenjörsutbildningen (-11600000kr. ), tillanslaget D13. Lokala och individuella linjer samt friståendekurser för utbildningen vid i (-1045000kr. ), till anslaget D14.Bidrag tillkommunal högskoleutbildning m.m. för kompletteringskurser tillhälso- och sjukvårdslinjen (- .) och medel för enpropedeutisk kurs för agronomie studerande tilljordbruksdepartementets huvudtitel (-2920000kr. ).Genom besparingar och omprioriteringar har enligt förslaget ibudgetpropositionen sektorsbidraget tillförts 46 milj.kr. Därmed har det genomsnittliga bidraget förelever i fristående skolor på grundskolenivå förts upp till dengenomsnittliga nivån för elever i . Slutligenföreslår regeringen, vilket har framgått av det föregående, attsektorsbidragets beräkningsmodell för vuxenutbildningminskas med 350 milj.kr.När det gäller övriga anslagsposter under detta anslag harmedel förts till anslaget B7.Särskilda insatser påskolområdet för bidrag till vissa utbildningar för elever medhandikapp i gymnasieskolan (-66100000kr. ), tillanslaget B16.Bidrag till driften av fristående skolor förgymnasiala utbildningar planerade att överföras till annanutbildningform (-7868000kr.) och till anslagetB3.Utveckling och produktion av läromedel medel förproduktionsstöd för läromedel för gymnasieskolan inom detyrkesinriktade området (-1000000kr. ).I motion 1991/92:Ub227 (s) avvisas regeringens förslag tillbesparingar inom utbildningsområdet. När det gälleranslagsbeloppet bör enligt motionärerna anvisa350 milj.kr. utöver regeringens förslag för kommunalvuxenutbildning (yrkande 1). Vidare bör sektorsbidragettillföras 320 milj.kr. för att klara genomförandet avgymnasieskolans reformering (yrkande 2).Den totala anslagsökningen beräknas således till 670 milj.kr.för /93. I motion 1991/92:Ub275 (s) framförsförslag att detta anslag bör tillföras 350 milj.kr. för denkommunala vuxenutbildningen. I då arbetsmarknaden kräverfler välutbildade människor bör den kommunala vuxenutbildningenutvecklas i stället för att avvecklas, anser motionärerna. Äveni motion 1991/92:Ub810 (v) yrkande 14 avvisas regeringensförslag till besparingar inom skolområdet. Motionärernaföreslår att förevarande anslag tillförs 350 milj.kr. för denkommunala vuxenutbildningen och 583 milj.kr. bör således enligtsistnämnda motion under förevarande anslag anvisa totalt32483906000 kr., dvs. utöver vad regeringenföreslagit.Utskottet har i det föregående förordat en minskning avregeringens besparingsförslag med 200 milj.kr. Med hänvisninghärtill och sina ställningstaganden i övrigt föreslår utskottetatt med anledning av proposition 1991/92:100 och medavslag på motionerna 1991/92:Ub227, 1991/92:Ub275 och1991/92:Ub810 yrkande 14 till Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet för /93anvisar ett förslagsanslag på 31750906000kr., vilket är200 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit ibudgetpropositionen.När det gäller antalet elever i avser uppgifternaförhållandena föregående bidragsår. För attåstadkomma en så korrekt bidragsgivning som möjligt när detgäller sektorsbidraget och beräkningsmodellen för grundskolanavser regeringen att under innevarande budgetår föranstalta omatt mätningar av antalet elever i görs vid fleratillfällen. I det underlag som utgör grund för statsbidragingår även asylsökande elever i grundskoleåldern som vistas påsluss eller förläggning och får undervisning i kommunens skola.Enligt vad som uppgetts kan elevantalet i sådana fall fluktuerarelativt mycket, varför det finns anledning att göraelevmätningar vid flera tillfällen.Utskottet föreslår att godkänner vad som anförts iproposition 1991/92:100 beträffande bidragsgivningen tillkommuner som anordnar undervisning för asylsökande elever somvistas på sluss eller förläggning. beträffande inledningsavsnittetatt lägger proposition 1991/92:100 i denna del tillhandlingarna,2. beträffande lag om ändring i skollagenatt antar det i proposition 1991/92:100 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100),3. beträffande avgifter i gymnasieskolan och kommunalvuxenutbildningatt avslår motionerna 1991/92:Ub203, 1991/92:Ub205,1991/92:Ub213 och 1991/92:Ub264 yrkande 1,res. 1 (s)res. 2 (nyd)4. beträffande lagfäst rätt till kostnadsfria skolmåltideroch läromedelatt avslår motion 1991/92:Ub810 yrkande 2,men. (v) - delvis5. beträffande stöd till vissa elevgrupper igymnasieskolanatt avslår motion 1991/92:Ub216 yrkande 1,6. beträffande det kommunala ansvaret förinackorderingsstödetatt avslår motion 1991/92:Ub216 yrkande 2,7. beträffande gymnasiereformens finansieringatt bifaller proposition 1991/92:100 och avslårmotionerna 1991/92:Ub212, 1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis,1991/92:Ub806 yrkande 1 delvis samt 1991/92:Fi209 yrkande 18delvis,res. 3 (s)men. (v) - delvis8. beträffande gymnasiereformens fortsatta finansieringatt avslår motion 1991/92:Ub803 yrkande 1,9. beträffande regeringens förslag till besparingar inomkommunal vuxenutbildningatt avslår motionerna 1991/92:Ub219, 1991/92:Ub232,1991/92:Ub311, 1991/92:Ub801 yrkande 1 delvis, 1991/92:Ub806yrkande 1 delvis, 1991/92:Fi209 yrkande 18 delvis,1991/92:Kr417 yrkande 2 och 1991/92:A414 yrkande 4,res. 4 (s) - delvis10. beträffande principen om ett generellt sektorsbidragatt med bifall till motion 1991/92:Ub803 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 4 (s) - delvis11. beträffande utnyttjande av komvuxatt avslår motionerna 1991/92:Ub304 och1991/92:Ub306,12. beträffande slopande av medel tillhemspråksundervisningatt avslår motion 1991/92:Ub290,res. 5 (nyd)13. beträffande ökade bidrag till kultur och historia iundervisningenatt avslår motion 1991/92:Kr272 yrkande 11,14. beträffande specialresurser till toppresterandeeleveratt avslår motion 1991/92:Ub293,res. 6 (nyd)15. beträffande prioritering av resurser till dyslektikeratt avslår motion 1991/92:Ub425 yrkande 2,16. beträffande förberedande dansundervisning i grundskolani kommunatt avslår motion 1991/92:Ub310,17. beträffande anslagsbeloppetatt med anledning av proposition 1991/92:100 ochmed avslag på motionerna 1991/92:Ub227, 1991/92:Ub275 och1991/92:Ub810 yrkande 14 till Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet för /93anvisar ett förslagsanslag på 31 ,res. 7 (s) - villk. 3 och 4men. (v) - delvis18. beträffande bidragsgivning till kommun som anordnarundervisning för asylsökande elever som vistas på sluss ellerförläggningatt bifaller proposition 1991/92:100.Stockholm den 26 mars 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(), (), (), BoArvidson (m), (), (),(nyd), (), (),(), och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Avgifter i gymnasieskolan och vuxenutbildning(mom. 3), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Enligt vad" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Utskottet finner det oroande att förslag om avgifter inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen allt oftareförs fram i kommunerna och i riksdagsmotioner. Införande avsådana avgifter skulle skapa nya ekonomiska hinder för mångaatt delta i önskad utbildning.I likhet med vad som framförs i motion 1991/92:Ub203 anserutskottet att gymnasieskolan skall erbjuda alla ungdomarstudieplats. Det är därför viktigt att gymnasieskolan i likhetmed är öppen för alla, oavsett vilkaförutsättningar och vilken bakgrund eleverna har. Utskottetfinner därför inte skäl att ompröva skollagens nuvarandelydelse.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion1991/92:Ub203 och med avslag på motionerna 1991/92:Ub205,1991/92:Ub213 samt 1991/92:Ub264 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande avgifter i gymnasieskolan och kommunalvuxenutbildningatt med anledning av motion 1991/92:Ub203 och medavslag på motionerna 1991/92:Ub205, 1991/92:Ub213 samt1991/92:Ub264 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Avgifter i gymnasieskolan och vuxenutbildning(mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Enligt vad" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion1991/92:Ub205 att bestämmelserna i 5kap. 21§ skollagen börupphöra med hänvisning till kommunernas ökade ansvar förskolan. Som motionärerna framhåller kan kommunerna i dagbesluta om att ta ut avgifter på skolmåltider men inteavgiftsbelägga läromedlen. Detta leder till att eleverna intesällan får hålla till godo med nedslitna läromedel. Enavreglering av gällande bestämmelser i skollagen skulleinnebära att varje kommun fick söka sig fram till det systemför hantering av läromedelsfrågor m.m. som passar kommunenbäst.Utskottet anser vidare att det bör vara möjligt förkommunerna att avgiftsbelägga vissa kvällskurser inom kommunalvuxenutbildning i enlighet med vad som förordas i motion1991/92:Ub264.