bet · GF01UU30 · 1992-05-19 00:00:00 — Samarbete med länderna i (prop. 1991/92:150, bil. I:2 , anslagetG1, kompletteringspropositionen) Regeringen föreslår i proposition 1991/92:150, bil. I:2 atttill reservationsanslaget G1. Samarbete med länderna iCentral- och skall anvisas . utöver vadsom föreslagits i proposition l991/92:100. Därmed uppgåranslaget till 1 120 milj.kr. budgetåret l992/93 och ett utrymmeskapas som gör det möjligt att kompensera och Litauenför det i deponerade guld, vilket utlämnadestill Sovjetunionen.Den föreslagna ökningen av anslaget för /93kompenseras enligt regeringens förslag av en motsvarandeminskning av det planerade anslaget för /94,vilket kommer att föreslås till 869 milj.kr. 1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna nyahuvudprinciper för biståndspolitiken i enlighet med vad somanförts i motionen.1991/92:U12 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom återbördandet av guldet till och Litauen.1991/92:U13 av och () vari yrkasatt beslutar reglera skulderna till ochLitauen genom att till dessa länder föra över den mängd guld somen gång deponerades i Sverige.Sammanfattning av motionernaI motion U12 (v) samt i yrkande 7 i motion Fi42 (nyd) föreslåsatt ersättningen till och för det i Sverigedeponerade guld som l940 överlämnades till ejskall belasta G-anslaget som regeringen föreslår. Medlen börenligt motionärerna i Fi42 avsättas särskilt, och enligtmotionärerna i U12 bör statsskulden tillåtas öka genom attmedlen tas ur valutareserv.I motion U13 (fp) föreslås att den ersättning till ochLitauen som föreslås av regeringen bör utgå på det sätt somföreslagits från baltiskt håll, dvs. i form av guldtackor.Motionärerna anser att det aktuella guldet utan större olägenhetbör kunna tas ur det guld som ingår i reserver. beslöt att anmoda regeringen attlämna förslag till beträffande finansiering averforderliga medel för guldkompensation åt och Litauen.Utskottet uttalade därvid att det var mycket tillfredsställandeatt denna fråga, som hör till dem som utgjort en historiskbelastning i förbindelser med , nu kan få sinlösning när och återvunnit sin ställning somsjälvständiga stater (bet. 1991/92:UU16).Utskottet anser att regeringens förslag tillgodoser riksdagenstillkännagivande.Vad beträffar förslaget i motion U12 (v) samt i yrkande 7 imotion Fi42 (nyd) att den föreslagna ersättningen ej skallbelasta G-anslaget utan, enligt motionärerna i Fi42 belastastatsskulden genom att medlen tas ur valutareservvill utskottet erinra om det yttrande som utskottet vid tidigarebehandling av frågan inhämtat av finansutskottet.Finansutskottet uttalade då enhälligt attfinansiering av guldkompensationen i princip kan ske på tresätt, nämligen genom omdisponeringar inom befintligabudgetramar, genom ökning av budgetunderskottet eller genomutnyttjande av externa tillgångar i form av extra inleveranserfrån t.ex. riksbanken.Riksbanken levererar in betydande belopp tillstatsverket. har dessa inleveranser uppgått tillmellan 6 och . Inleveransernas storlekfastställs enligt principer som riksbanksfullmäktigefastställde och som anslöt sig till(1988/89:FiU27, rskr. 232).Eftersom tillgångar och skulder värderas tillmarknadsvärde, kan det inträffa att resultatet ett visst årpåverkas mycket kraftigt av stora ränte- ellervalutakursförändringar. För att uppnå stabilitet iinleveranserna fastställs dessa på grundval av de fem senasteårens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Avdetta belopp skall avrundat till närmaste 100-tal milj.kr.levereras in till staten och sättas av tilldispositionsfonden. Återstoden av årets resultat förebokslutsdispositioner skall sättas av till ettresultatutjämningskonto.Enligt utskottets mening bör dessa principer ligga fast. Detbör således inte komma i fråga att utgifter på statsbudgetenfinansieras genom att från tillfälle till tillfälleändrar principerna för inleveranser till statsverket.Riksbankens inleveranser redovisas under en särskildinkomsttitel på statsbudgeten och innefattas i regeringensbudgetförslag. Skulle en del av ordinarie inleveransutnyttjas för att direkt finansiera kompensationen får dettasåledes till följd att statsbudgetens inkomster minskar, vilketautomatiskt leder till att budgetunderskottet ökar i motsvarandemån. Åtgärden får med andra ord samma effekt som om ett nyttofinansierat anslag förs upp på statsbudgeten. Finansutskottethar vid upprepade tillfällen tidigare slagit fast att inga nyautgiftsåtaganden får föras upp på statsbudgeten utan att varafinansierade. Något skäl att frångå denna princip föreliggerenligt utskottets mening inte i detta fall.Därmed återstår endast det alternativ som innebär attkompensationen för gulddepositionerna finansieras på annat sätt,i första hand genom omdisponeringar inom befintliga budgetramar.Det ankommer därvid närmast på utrikesutskottet att göra deavvägningar som erfordras. Av utrikesministerns tidigare nämndasvar framgår att denna fråga också prövas av regeringen.Mot bakgrund av ovanstående enhälliga yttrande frånfinansutskottet anser utskottet att den väg som regeringen ipropositionen valt för finansieringen av guldkompensationen ärden naturliga och tillstyrker propositionens förslag.Utskottet avstyrker därmed motion U12 (v) samt yrkande 7 imotion Fi42 (nyd).Vad gäller förslaget i motion U13 (fp) att återbetalningenskall ske i form av guldtackor anser utskottet att detta kanvara ett lämpligt alternativ men finner det naturligt attformerna för kompensationen diskuteras mellan den svenskaregeringen och de berörda baltiska regeringarna. Utskottet utgårifrån att kompensation sker så snart som möjligt.Därmed anser utskottet motion U13 (fp) besvarad. beträffande samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropaatt med bifall till proposition 1991/92:150 bil. I:2och med avslag på motionerna 1991/92:U12 och 1991/92:Fi42yrkande 7 till reservationsanslaget Samarbete med länderna iCentral- och för /93 under tredjehuvudtiteln anvisar . utöver vad riksdagentidigare beslutat (bet. 1991/92:UU16, rskr. 1991/92:233) för attdärmed skapa utrymme för guldkompensation åt ochLitauen,res. (nyd)men. (v)2. beträffande ersättning i form av guldtackoratt förklarar motion 1991/92:U13 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 19 maj 1992På utrikesutskottets vägnarPierre SchoriI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (nyd), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), HåkanHolmberg (fp), (), (), SoniaKarlsson (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Samarbete med länderna i (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 3 slutar med "som möjligt" bortha följande lydelse:Det är enligt utskottets mening angeläget att dennakompensation nu sker . Det borde enligtutskottets mening ha varit möjligt att finna utrymme för enfinansiering av det aktuella beloppet om 275 milj.kr. inom ramenför anslaget C. Internationellt utvecklingssamarbete (tredjehuvudtiteln). Med hänsyn till att redan fattat beslutom fördelningen av detta anslag för nästkommande budgetår anserutskottet att kompensationen i stället bör finansieras genom enextra inbetalning av motsvarande belopp till statskassan frånriksbanken. På så sätt kommer budgetunderskottet ej att påverkasnegativt.Utskottet instämmer helt i finansutskottets uttalande(l991/92:FiU5y) att principerna för inleveranserna frånriksbankens resultat till statskassan bör ligga fast och att detinte bör komma i fråga att utgifter på statsbudgeten finansierasgenom att från tillfälle till tillfälle ändrarprinciperna för inleveranser till statsverket.Utskottet anser emellertid att en sådan särskild inbetalning idetta fall bör ske som en engångsföreteelse med hänsyn till attdet gäller ett helt unikt fall av reglering av en nationellhedersskuld, i vilken själv varit en av aktörerna.Någon prejudicerande verkan i något annat avseende kan enligtutskottet ej uppstå.Företrädare för och har framhållit att manönskar att återbetalningen görs i form av guldtackor. Attåterbetala vår hedersskuld till balterna genom en sådansymbolhandling är en självklarhet.Utskottet anser därför med tillstyrkan till yrkande 7 i motionFi42 (nyd) och med avslag på motion U12 (v) att riksdagenbeslutar att till statsverket inlevererar 275milj.kr. utöver det enligt gällande principer fastställdabeloppet för att därigenom göra en finansiering avguldkompensationen möjlig.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa att med bifall till motion 1991/92:Fi42yrkande 7 och med avslag på proposition 1991/92:150 bil. I:2samt motion 1991/92:U12 beslutar att till statsverketför nästkommande budgetår skall inleverera ett extra belopp om275 milj.kr. för guldkompensation åt och ,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför:Jag delar utskottets uppfattning att det är myckettillfredsställande att frågan om det s.k. baltguldet nu skalllösas, så att denna historiska belastning i Sverigesförbindelser med undanröjs. Det sker emellertid inte omdetta guld i stället skall belasta länderna i Central- ochÖsteuropa, vilket blir resultatet om följer utskottetshemställan att återbetalningen skall ske frånÖsteuropabiståndet. princip att inga nyautgiftsåtaganden får göras utan att vara finansierade måstefrångås i detta speciella fall. Här föreligger uppenbarligenalldeles speciella skäl.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet borde hahemställt:1. beträffande samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropaatt med bifall till motion 1991/92:U12 och medavslag på proposition 1991/92:150 bil. I:2 samt motion1991/92:Fi42 yrkande 7 beslutar att ur sin reservskall ställa guld till regeringens förfogande för återbetalningav och i deponerade guld,Särskilt yttrandePierre , , , , , och (allas) anför:Hanteringen av det guld som och under krigetdeponerade i utgör en historisk belastning i Sverigesrelationer med dessa båda länder. I betänkande 1991/92:UU16 harfrågan behandlats, och har uttalat att dennaguldreserv skall kompenseras.Regeringen tog inte upp frågan i sin budgetproposition1991/92:100. utfäste i början av åretatt guldet skulle kompenseras. Hon kunde först inte allsredovisa hur kompensationen skulle se ut. kom det iuttalanden fram att regeringens avsikt var att finansieraguldets motvärde, ca 275 milj.kr., ur de i budgetpropositionenutfästa miljardramarna för östsamarbete.Något samråd med oppositionen förekom inte.Vi har deklarerat att vi inte ansett detta vara kompensation.Östmiljarderna har redan utfästs för nya konkreta insatser. Flerländer har också skäl att förvänta sig att få ta del av Sverigesöstsamarbete.I en reservation till tidigare betänkande om samarbete medBaltikum, (UU16), har vi socialdemokraterfördelat den miljard som budgeterats för /93 påsätt som vi funnit förenligt med behov.Estland och har uttryckt önskemål att få guldetkompenserat utanför östsamarbetet. Man önskar vidare fåkompensation i form av guld. besitter erforderligamöjligheter att tillgodose det senare önskemålet.På Socialdemokraternas förslag återremitterades därför dennafråga till regeringen med begäran att återkomma med förslag tillfinansiering. Regeringen återkom i kompletteringspropositionen1991/92:150. Där redovisar regeringen ingen annan finansieringän att använda östbiståndet.Vi socialdemokrater tvingas konstatera att regeringen, somvalt att lösa denna historiskt belastande fråga genom attutfästa kompensation, inte förmått leva upp till de löften somutfästs.