bet · GF01SfU8 · 1992-04-09 00:00:00 — Försäkring vid sjukdom,handikapp och ålderdom upptagna anslagen D 2. Förtidspensioner,D 3. Handikappersättningar, D 4. Vissa yrkesskadeersättningar,D 6. Ålderspensioner, D 8. Bidrag till kommunala bostadstilläggtill folkpension och D 9. Efterlevandepensioner till vuxna.Vidare behandlas det under littera D. upptagna anslaget D 7.Särskilt pensionstillägg med de i proposition 1991/92:106föreslagna förändringarna i anslaget och lagändringar vad avserrätten till särskilt pensionstillägg till folkpension förlångvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Utskottetbehandlar under detta avsnitt också ett antal väckta motioner med anknytning till anslagen.Allmänt om pensionerFolkpension utges i form av ålderspension, förtidspensioneller familjepension. Som särskild folkpensionsförmån finns ävenhandikappersättning, vårdbidrag, pensionstillskott, särskiltpensionstillägg, hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg.Folkpensionerna finansieras över budgeten genom en socialavgift,folkpensionsavgiften, och genom skatter.Utöver det generella grundskydd som ges genom folkpensionenger den allmänna tilläggspensionen (ATP) ett pensionsskydd somär knutet till den försäkrades tidigare förvärvsinkomster. ATPfinansieras i sin helhet utanför budgeten genom socialavgifteroch avkastning på fonderade medel.Den 1 januari 1990 ersattes den tidigare änkepensionen medomställningspension och särskild efterlevandepension som utgårefter samma regler för män och kvinnor. De nya reglerna ärförsedda med omfattande övergångsbestämmelser.Pensionerna, såväl från folk- som tilläggspensioneringen, ärliksom en del andra sociala förmåner knutna till basbeloppetinom den allmänna försäkringen. Bestämmelserna om basbeloppet,som fastställs av regeringen , återfinns i 1 kap. 6 §AFL.Basbeloppet utgör . multiplicerat med det tal(jämförelsetal) som anger förhållandet mellan det allmännaprisläget i oktober året före det som basbeloppet avser ochprisläget . Därvid skall bortses från deprisförändringar som följer av ändringar av den statligafastighetsskatten, av indirekta skatter och av räntebidrag inombostadsbidragssystemet, allt i den mån åtgärderna vidtagits föratt finansiera den sänkning av den statliga inkomstskatten somgenomförts . Basbeloppet uppgår för år 1992till 33700 kr.Folkpensionens grundbelopp och pensionstillskottFolkpension utges av basbeloppet till ogift pensionäroch till gift pensionär. Pensionstillskottet utgestill pensionär med låg eller ingen ATP av basbeloppettill ålderspensionär och av basbeloppet tillförtidspensionär. Pensionstillskottet avräknas mot utgående ATP.Vid sidan härav utges efter inkomstprövning kommunaltbostadstillägg (KBT). Pensionärer beskattas också enligtsärskilda skatteregler som innebär att skatt ej erläggs av enålderspensionär som endast uppbär folkpensionens grundbelopp ochpensionstillskott.Två motioner syftar till att samma folkpensionsbelopp skallutges oberoende av civilstånd. ()framhåller i motion Sf218 att det nuvarande förhållandet attgift pensionär erhåller lägre folkpension än annan pensionärinte längre är i överensstämmelse med moderna människors syn. Påsikt bör därför pensionerna jämnas ut inom samma totalram så attde utges med samma belopp oavsett civilstånd, och i yrkande 1 imotionen begärs ett tillkännagivande om detta till regeringen.Hans Stenberg m.fl. (s) anför i motion Sf224 att varje pensionärbör ses som en individ, utan hänsyn till civilstånd och attfolkpensionen därför bör utgå lika för alla. Motionärerna begärett tillkännagivande till regeringen om behovet av en förändringav reglerna för folkpensionsbeloppens storlek.Pensionsberedningen behandlade i sitt huvudbetänkande (SOU1990:76) bl.a. frågor om möjligheten att slå samman folk- ochtilläggspensioneringen. Beredningen arbetade med olikaalternativa modeller. En av modellerna (A:1) innebar att engrundpension skulle utges som är lika för alla. Beredningenkonstaterade emellertid att ett genomförande härav skulle ledatill oacceptabla kostnadsökningar för pensionssystemet tillföljd av att alla pensionstagare skulle omfattas av den höjdagrundpensionen. Framför allt en del gifta pensionstagare skullefå väsentligt högre pension än enligt nuvarande system.Utskottet beräknar att kostnaderna för att inom nuvarandesystem höja folkpensionens grundbelopp för gifta pensionärertill den nivå som gäller för ensamstående rör sig istorleksordningen . Om man å andrasidan, såsom föreslagits i motion Sf218 yrkande 1, skulleutjämna pensionsbeloppen mellan ensamstående och giftapensionärer inom nuvarande totalram, skulle detta innebära enkännbar reduktion av folkpensionens grundbelopp förensamstående.En av regeringen tillkallad parlamentarisk arbetsgrupp (dir.1991:102) skall, mot bakgrund av pensionsberedningenshuvudbetänkande och de inkomna remissvaren över detta, utarbetaförslag till ändringar i systemet för den allmännapensioneringen.Enligt utskottets uppfattning bör i avvaktan påresultatet av det pågående utredningsarbetet inte göra någrauttalanden med anledning av motionerna Sf218 yrkande 1 ochSf224.En rad motioner tar upp frågor som rör pensionärernaslevnadsstandard och behovet av att införa en grundpension. Imotion Sf277 av m.fl. (v) begärs i yrkande 1 attpensionstillskotten skall höjas fr.o.m. frånnuvarande till av basbeloppet. Motionärerna vill geett bättre stöd till gruppen låginkomstpensionärer och anser attmålsättningen bör vara att man höjerpensionstillskottet till ett helt basbelopp. I yrkande 2 begärmotionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att på siktett system med grundpension skall införas, som inte behöverkompletteras med pensionstillskott och bostadsbidrag.Motsvarande yrkande framförs i motion Fi209 yrkande 14 i dennadel av m.fl.Lars m.fl. pekar i motion Sk351 yrkande 57 också på attdet finns problem med att många pensionärer har så låg pensionatt det krävs särskilda skatteregler för att de inte skall få enorimligt låg disponibel inkomst. Motionärerna anser att ävendetta problem kan lösas genom höjda grundpensioner och begär etttillkännagivande härom till regeringen.Karin och () vill i motion A805yrkande 15 i denna del att en grundpension införs i vilken ingårfolkpension, KBT, pensionstillskott och en lägsta ATP. Samtidigtskall skattereglerna förändras. Motionärerna begär etttillkännagivande härom.Ian m.fl. (nyd) begär i motion Sf242 yrkande 1förslag till sådan ändring av pensionsbeloppen att ingenpensionär tvingas leva under existensminimum. I yrkande 2 begärsatt den föreslagna ändringen skall gälla retroaktivt fr.o.m. den1 och i yrkande 3 att beslut härom skall fattas avriksdagen före mars månads utgång . I motion Sf243 begär IanWachtmeister m.fl. ett tillkännagivande till regeringen ompensionärernas levnadsstandard i jämförelse med standarden förintagna på fångvårdsanstalter.I regeringsförklaringen aviserades attsamtidigt med att en bred parlamentarisk arbetsgrupp tillsattesför att behandla ATP-systemets framtid och frågor i anslutningtill detta skulle en bred kartläggning ske avpensionärernas levnadsvillkor i syfte att ge underlag för attförbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna. I detsammanhanget skulle möjligheterna med en höjd grundpensionutredas liksom med riktade insatser till dem som har det sämstställt. Förslag skulle läggas fram i så god tid att de kan trädai kraft fr.o.m. 1993.Kartläggningen har påbörjats och baseras på ett material frånstatistiska centralbyrån som omfattar ca 150 000 pensionärer.I direktiven för den tillsatta arbetsgruppen med uppgift attutarbeta förslag till förändringar i systemet för den allmännapensioneringen erinras om den pågående utredningen om kommunalabostadsbidrag, den pågående kartläggningen och den särskildautredningen av möjligheten till en höjd grundpension liksomriktade åtgärder till dem som har det sämst ställt.Med hänvisning till pågående kartläggnings- ochutredningsarbete avstyrker utskottet bifall till motionernaSf277 yrkandena 1 och 2, Sk351 yrkande 57, A805 yrkande 15 idenna del, Sf242 och Sf243.Ulla () anför i motion Sf281 att det finns en litengrupp människor som lever på folkpensionens grundbelopp ävenefter det att problemen för de s.k. undantagandepensionärernalösts. Denna grupp bör enligt motionären vara berättigade tillpensionstillskott, och motionären begär ett tillkännagivandehärom till regeringen.Tidigare gällande regler om att undantagande från ATPpåverkade storleken av pensionstillskott och KBT upphördefr.o.m. Den grupp som motionären synes åsyftaär personer som debiterats ATP-avgifter, men som inte betaltdessa.ATP finansieras genom avgifter från arbetsgivare ochegenavgifter från försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbeteän anställning. Egenavgiften i form av tilläggspensionsavgiftgrundas på den försäkrades taxering. I den mån denpensionsgrundande inkomsten härrör från inkomst av annatförvärvsarbete får pensionspoäng tillgodoräknas den försäkradeendast om tilläggspensionsavgift för året erlagts inomföreskriven tid. Vid bestämmande av rätten tillpensionstillskott skall, om pensionspoäng inte tillgodoräknatsden försäkrade på grund av utebliven avgiftsbetalning, hänsyntas till den tilläggspension som skulle ha utgivits om avgifterlagts. Detta förhållande påverkar även rätten till KBT.Utskottet behandlade en motion om denna fråga i betänkande.1990/91:SfU11 och konstaterade att en rätt att behållapensionstillskott vid underlåten avgiftsinbetalning skulleberöra även dagens och framtidens förvärvsverksamma. Möjlighetenatt få KBT för den grupp som här avses har behandlats avKBT-utredningen i betänkande (SOU 1992:21), Bostadsstöd tillpensionärer.Utskottet utgår från att situationen för de pensionärer somnämns i motion Sf281 även kommer att belysas i det pågåendekartläggningsarbetet rörande de sämst ställda pensionärerna.Med hänsyn härtill anser utskottet att något uttalande frånriksdagen med anledning av motion Sf281 inte är påkallat.Översyn av pensionssystemet m.m.ATP är ett s.k. fördelningssystem som i principinnebär att utgående förmåner betalas av de inflytandeavgifterna. Inom ATP finns dock en betydande fond.Rätten till ATP grundas på inkomst av förvärvsarbete.Pensionsgrundande är den del av inkomsten som överstiger det vidårets ingång gällande basbeloppet men understiger 7,5 basbelopp(ATP-taket).Pensionsgrundande inkomst fastställs från det ården försäkrade fyller t.o.m. det år han fyller . Förde år under vilka den försäkrade under helaåret uppburit hel ålderspension fastställs ingenpensionsgrundande inkomst.För varje år pensionsgrundande inkomst fastställts omräknasdenna till pensionspoäng som tillgodoräknas den försäkrade.För att den försäkrade skall ha rätt till full pension från ATPkrävs 30 poängår, och pensionen beräknas utifrån dengenomsnittliga pensionspoängen under de under vilkapoängen var högst.Den som under större delen av vårdat ett barn som intefyllt och inte för året kan tillgodoräknas pensionspoängkan tillgodoräkna sig detta år som ett vårdår. Vårdåretjämställs med år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats.Finansieringen av ATP sker kollektivt med socialavgifter.Sambandet mellan den försäkrades förmåner från ATP och deavgifter som betalats in till systemet på grundval avarbetsinkomsterna är svagt. Detta sammanhänger med en radförhållanden av vilka kan nämnas: avgiftsunderlaget omfattar inkomster såväl under ettbasbelopp som över ATP-taket sominte ger rätt till pension för rätt till full pension krävs endast pensionspoäng under30 av de som är möjliga medelpoängen beräknas för de 15 åren med högst poäng vissa ersättningar inom det sociala trygghetssystemet räknassom inkomst av arbete utan attbelastas med avgift vårdår räknas som intjänandeår utgående ATP reducerar pensionstillskott och kommunaltbostadstilläggDessa förhållanden ger upphov till omfördelningar inompensionärskollektivet.I ett system med krav på fler poängår än för rätt tillfull pension och medelpoäng beräknad utifrån ett högre antalpoängår än skulle omfördelningseffekterna bli lägre ochett mera direkt samband mellan avgifter och förmåner skulleuppkomma. Om pensionen beror på den totala arbetsinkomsten underden yrkesverksamma tiden skulle ett sådant system kunna sägasvara fördelningsmässigt neutralt.Försäkringssystem, antingen de är fördelningsmässigt neutralaeller ej, kan vara i olika grad fonderade. I ett system somutformas som ett premiereservsystem används premierna för attbygga upp en fond, som -- med hänsyn till ränteavkastningen påfonderade medel och till de försäkrades dödlighet -- skall räckatill för att täcka de framtida kostnaderna. Standardsäkringen avpensionerna beror i ett renodlat premiereservsystem påtillgängliga medel för återbäring. Hur stora dessa medel blirberor på möjligheterna att få avkastning av fonderade medel ochdärmed ytterst på den allmänna ekonomiska utvecklingen.Ekonomisk omfördelning mellan olika grupper försäkrade kanäven ske i ett premiereservsystem genom att premierna för vissagrupper eller i vissa situationer betalas med skattemedel.Flertalet av de ovan berörda förhållandena finns utförligtbehandlade i pensionsberedningens slutbetänkande.I flera motioner behandlas behovet av ett nytt pensionssystem.Charlotte () framhåller i motion Sf218 attATP-systemet inte långsiktigt kommer att kunna tillgodose deekonomiska behoven för de äldre om inte kommer attuppleva en tillväxtexplosion. Det gäller därför , anförmotionären, att förbereda övergången till ett mera hållbartsystem. Motionären anser att skattesystemet gör att bådaföräldrarna måste förvärvsarbeta och att detta kräverbarntillsyn. Med hänsyn till bl.a. den beräknade platsbristen pådaghemmen är det enligt motionären nödvändigt att behålla 15-och 30-årsreglerna inom ATP-systemet. I motionen anförs vidareatt enskilt pensionssparande i premiereservsystem skall gynnaseftersom möjligheten att ta svenskarna ur ett från börjanfelaktigt system då underlättas. Motionären anser vidare att detär orimligt att bibehålla ett system som inte ens ger möjlighetför de familjer som så vill att rättvist fördela sittpensionssparande. Mot bl.a. denna bakgrund begär motionären iyrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om att 15- och30-årsreglerna inom ATP-systemet bör bibehållas, i yrkande 7ett tillkännagivande om behovet av kompletterandepremiereserverande sparsystem, i yrkande 8 ett tillkännagivandeom behovet av starka sparstimulerande inslag i ettpremiereservsystem och i yrkande 9 ett tillkännagivande om attett kompletterande pensionssparsystem bör ha inslag som främjaransvarstagande inom familjen.Karin och () begär i motion A805yrkande 15 i denna del ett tillkännagivande om att man vidutformningen av ett nytt pensionssystem beaktar kvinnorsmöjlighet till ett godtagbart pensionsskydd. Motionärerna villbehålla nuvarande intjänanderegler med en utökning avmöjligheten att räkna vårdår inom ATP.I motion Fi208 begär m.fl. (nyd) i yrkande 11ett tillkännagivande till regeringen om att ett nyttpensionssystemav försäkringskaraktär bör utredas och genomföras.Som framgår av den tidigare beskrivningen kan exempelvisönskemål om försäkringsmässiga system, somleder tanken till de på marknaden existerande privataförsäkringarna, och önskemål om ett förmånligt pensionsskyddför ekonomiskt svagare grupper stå i motsatsställning tillvarandra. Dessa skilda önskemål kan troligtvis uppfyllas inomramen för ett flerdelat system med grundskydd och kollektiva ochindividuella inkomst- och/eller behovsrelateradekompletteringsordningar.I direktiven till den av regeringen tillsatta arbetsgruppenmed uppgift att utarbeta förslag till förändring i systemet förden allmänna pensioneringen anförs bl.a. följande:De utgångspunkter om ett reformerat pensionssystem somåterfinns finansplaner och i regeringens proposition1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken bör varavägledande för gruppens arbete. Enligt dessa riktlinjer är enutgångspunkt för beslut rörande pensionssystemet att dessa ärlångsiktiga och präglas av stabilitet. En annan viktigutgångspunkt inför det fortsatta reformarbetet påpensionsområdet är behovet av ett högre långsiktigt sparande.Förändringarna skall också stimulera till ökat arbete. Därmedökar den ekonomiska tillväxt som är nödvändig bl.a. för attfinansiera pensionerna. De förändringar som vidtas bör slutligenbidra till ett starkare samband mellan avgifter och förmåner såatt det faktiska skattetrycket sänks och arbetsutbudet ökar.Med hänsyn till arbetsgruppens mycket breda direktiv anserutskottet att resultatet av det pågående utredningsarbetet böravvaktas och att det inte finns anledning till någottillkännagivande med anledning av motionerna Sf218 yrkandena 2och 7--9, Fi208 yrkande 11 och A805 yrkande 15 i denna del.Registrering av vårdårFör att tillgodoräknas ett vårdår skall föräldern hos denallmänna försäkringskassa han tillhör göra en skriftlig ansökansenast efter utgången av det år som skall tillgodoräknas.Bestämmelserna om vårdår återfinns i 11 kap. 6 § AFL.I två motioner, Sf254 av () och Sf289av m.fl. (c, m, fp, kds, v) i denna del, begärs atttillgodoräknande av vårdår skall kunna ske automatiskt utan denförsäkrades egen anmälan. I den förstnämnda motionen begärs ettförslag från regeringen härom och i den senare motionen att denparlamentariska arbetsgruppen som har till uppgift att utarbetaförslag till förändringar i systemet för den allmännapensioneringen skall få tilläggsdirektiv i frågan.Motionsyrkande om en automatisk registrering av vårdåravstyrktes senast av utskottet i det av godkändabetänkandet /91:SfU11. Utskottet pekade därvid på attriksförsäkringsverket föreslagit regeringen vissa ändringar ireglerna om vårdår (RFV anser 1989:8). Riksförsäkringsverketansåg att informationen om vårdår borde förbättras och attansökningstiden borde förlängas till efter utgången avdet år som skall tillgodoräknas. Däremot hade verket funnit attdet inte var lämpligt att automatiskt tillgodoräkna någon ettvårdår.Utskottet anser att den sittande pensionsarbetsgruppensöverväganden om vårdår och beredningen av riksförsäkringsverketsförslag bör avvaktas och avstyrker bifall till motionerna Sf254och Sf289 i denna del.Delning av pensionsrättigheterI motion Sf218 yrkande 3 framhåller ()att kvinnorna generellt sett har ett sämre pensionsläge änmännen, trots att de har en längre total arbetstid. Eftersomsamhället är helt beroende av den arbetsinsats kvinnorna läggerner på de nya uppväxande pensionsbetalarna bör kvinnorna ha rätttill delaktighet i familjens samlade pension. Motionären anseratt en faktasammanställning som visar de möjligheter som finns iBelgien, och att rättvist fördela sittpensionssparande bör tas fram för att kunna utgöra ett underlagi diskussionen härom, och motionären begär ett tillkännagivandei frågan.Margareta () anför i motion Sf230 yrkande 1 att detär ett rättvisekrav att makar skall kunna dela de ATP-poäng somintjänats under äktenskapet. Mannens i regel högre intjänadepensionspoäng är enligt motionären ofta en följd av enarbetsfördelning som man kommit överens om inom familjen. Vid eneventuell skilsmässa drabbas kvinnan som stått för familjensservice och omvårdnad hårt, eftersom hon inte kan tillgodoräknasig mannens intjänade ATP-poäng. Motionären begär etttillkännagivande om att makar skall kunna dela ATP-poängintjänade under äktenskapet.Charlotte och () anför i motion Sf233att kommer en av makarna -- idet helt dominerande antalet fall kvinnan -- att ha kortarearbetstid då barnen är små. Motionärerna anser attdet då ter sig naturligt att konsekvenserna för detta ipensionssammanhang bärs av makarna gemensamt. I avvaktan på enslutlig lösning på denna fråga bör därför makar frivilligt kunnaavtala att de samlade pensionsrättigheterna som tjänats in underäktenskapet skall kunna delas. Motionärerna begär etttillkännagivande härom.Lars () anför i motion Sf275 att gifta personer ochpersoner som lever i samboförhållande har ett gemensamt sparandesom vid en eventuell skilsmässa delas lika. Undantag kan görasgenom en civilrättslig överenskommelse, t.ex. äktenskapsförordeller bodelning. Motionären pekar på att det pensionssparandesom finns inom ATP är individuellt och sålunda utgör ettundantag från regeln om gemensamt sparande. Motionären anser attdet borde vara möjligt att få ett snabbare genomslag för enändring i pensionsreglerna baserad på frivilligaöverenskommelser om delning av pensionspoäng mellan parterna ochbegär ett tillkännagivande om att denna fråga skall utredas.Utskottet behandlade vid föregående i sitt avriksdagen godkända betänkande 1990/91:SfU11 motioner med sammasyften som de ovan återgivna och hänvisade då till attpensionsberedningen prövat möjligheterna att dela pensionsrättmellan makar och redogjort för regler härom i andra länder.Utskottet erinrade också om att beredningen ansåg att det finnssåväl principiella som tekniska och ekonomiska aspekter somtalar mot ett system med obligatorisk delning av pensionsrätt.Bl.a. skulle det innebära en markant brytning med principen omATP såsom ett pensionssystem med pensioner relaterade tilltidigare arbetsinkomster. Vidare skulle en poängdelning, som iett obligatoriskt system endast kunde omfatta de personer somingått äktenskap efter det att de nya reglerna trätt i kraft,bli utan verkan för de kvinnor som är äldre ochmedelålders och som skulle ha störst utbyte av förändringen.Utskottet hänvisade vidare till att pensionsberedningen äventagit upp frågan om möjligheterna till en frivillig delning avpensionsrättigheter mellan makar. En framkomlig väg skulle,enligt beredningen, kunna vara en utvidgning av jämkningsregelni 10 kap. 3 § tredje stycket . Enligt denna kanrätt till vissa former av pensionsförsäkring helt eller delvisingå i en bodelning om det med hänsyn till äktenskapets längd,makarnas ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigtskulle vara oskäligt att undanta pensionsrätten frånbodelningen. Beredningen ansåg att denna regel i modifierad formskulle kunna utsträckas till att gälla även pensionsrätt inomATP och avtalsreglerade tjänstepensionsordningar. Regeln kundedå begränsas så till vida att hänsyn kunde tas till sådanatillgångar som en make kan ha i form av intjänadepensionsrättigheter vid fördelning mellan makarna av sådanegendom som ingår i bodelningen. Beredningen framhöll vikten avatt det skisserade alternativet prövas i något härför merlämpligt sammanhang än inom ramen för en utredning på denallmänna försäkringens område.Utskottet ansåg att beredningen inom avpensionsberedningens betänkande och kommande förslag tillförändringar i ATP-systemet borde avvaktas innan utskottetgjorde några uttalanden i de frågor som tagits upp i motionerna.Utskottet anser med hänsyn till det arbete om ATP-frågor sompågår i den parlamentariska pensionsarbetsgruppen även i dennafråga att bör vidhålla sitt tidigare ställningstagandeoch avslå motionerna Sf218 yrkande 3, Sf230 yrkande 1, Sf233 ochSf275.SabbatsårDen allmänna pensionsåldern är och ålderspensionutbetalas fr.o.m. den månad den försäkrade fyller . Denförsäkrade har emellertid möjlighet att ta ut sin pension iförtid eller att uppskjuta uttaget. Förtida uttag kan sketidigast fr.o.m. den månad då den försäkrade fyller 60 år.Pensionsbeloppet reduceras då livsvarigt för varjemånad pensionen tas ut före den månad den försäkrade fyller 65år. På motsvarande sätt höjs pensionsbeloppet förvarje månad som den försäkrade skjuter upp sitt uttag avålderspension. Hänsyn tas dock inte till tid efter ingången avden månad under vilken den försäkrade fyller 70 år.I motion Sf239 anför m.fl. (kds) att det finnsbehov av en ökad flexibilitet inom pensionssystemet på så sättatt den försäkrade skulle kunna ta ett sabbatsår iåldersintervallet 45--med ett uttag av pensionunder detta år. På samma sätt som vid nu gällande förtida uttagskulle därvid den framtida ålderspensionen reduceras livsvarigtefter aktuariella grunder.