bet · GF01AU11 · 1992-04-28 00:00:00 — Av ungdomarna bör åtgärden uppfattas som ettvettigt sätt att utnyttja den tid, då de står utan reguljärt arbete, förutbildning och praktik, när inte andra alternativ står till buds.Ungdomspraktiken skall ses som något som kan vara till nytta för framtiden.Samtidigt får den inte framstå som så lockande att den unge inte anstränger sigatt finna andra vägar ut ur arbetslösheten.Sett från dessa utgångspunkter har regeringens förslag många förtjänster. Denföreslagna ungdomspraktiken är ett helt nytt sätt att angripaungdomsarbetslösheten som bör kunna få stort genomslag.Utskottet vill liksom regeringen understryka att det är fråga om en åtgärd isista hand när det verkligen står klart att utbildning inte är ett merrealistiskt alternativ för att förbättra den unges förutsättningar påarbetsmarknaden.Även om utskottet ansluter sig till de principiella tankegångar som liggerbakom regeringsförslaget finns anledning att i vissa hänseenden göra en deljusteringar.Utskottet antar att den unge -- åtminstone på arbetsplatsen-- i utbildningssyfte kommer att få utföra arbetsuppgifter. Det är nämligen attmärka att åtgärden är tänkt att få en förhållandevis lång varaktighet på sexmånader. Man måste också beakta att en mycket stor del av de ungdomar somkommer att omfattas redan har viss, ibland t.o.m. ganska omfattande,arbetslivserfarenhet. Även om propositionens utgångspunkt är att det är frågaom arbetsmarknadsutbildning, kan man inte komma från att den utbildning som denunge bestås med i inte ringa omfattning kommer att innebära arbete i någonform.Så länge som syftet med åtgärden är uppfyllt, dvs. att ge den unge praktiskarbetslivs- och yrkeslivserfarenhet, är det arbetsgivaren som får bestämma överden unges vistelse på arbetsplatsen. Av detta skäl anser utskottet att det ärviktigt att understryka att arbetsgivaren också har vissa förpliktelser. Medrätten att bestämma över vilka arbetsuppgifter som skall utföras, att geanvisningar om arbetets utförande osv. följer också ett ansvar. Arbetsgivarenmåste ta hänsyn till den unges särskilda förutsättningar. Han eller hon måstefå god kännedom om arbetsförhållandena, och arbetsuppgifter som kan innebärafara för den unge i något hänseende måste undvikas. Det vilar över huvud tagetett stort ansvar på arbetsgivaren inte bara att välja lämpliga arbetsuppgifterutan också att se till att tiden på arbetsplatsen verkligen blir meningsfullför den unge.När det sedan gäller ersättningen till den unge anser utskottet liksomregeringen att ett system med utbildningsbidrag har klara fördelar. Utskottetansluter sig till de nivåer som anges i propositionen. Den som har rätt tillarbetslöshetsersättning skall, såsom föreslås av regeringen, ha rätt tillutbildningsbidrag på motsvarande nivå.Utskottet utgår som nämnts tidigare från att praktikanten i utbildningssyftekommer att få utföra vissa arbetsuppgifter. Detta innebär dock inte att det ärråder ett anställningsförhållande mellan praktikanten och den arbetsgivare somupplåter praktikplatsen. För det första är det staten som helt och hållet stårför ersättningen till den unge. För det andra skall praktikanten stå till arbetsförmedlingens förfogande för att i denomfattning som anges i propositionen delta i sådan verksamhet som förmedlingenbestämmer. För det tredje omfattas den unge av detförsäkringsskydd som gäller vid arbetsmarknadsutbildning. Till det skall läggas-- utskottet återkommer till detta i det följande -- att syftet medungdomspraktiken inte är att fylla ett produktionsbehov hos arbetsgivaren.I klargörande syfte vill utskottet betona att något anställningsförhållandeinte heller råder mellan staten och praktikanten.Utskottet anser att det genom en särskild lag bör fastställas att den somanvisats ungdomspraktik inte är anställd hos den som upplåter sådanpraktikplats. Förslag om detta läggs fram i utskottets hemställan.Med anledning av den kritik som framförts om att arbetsgivare får gratisarbetskraft vill utskottet anföra följande.Grundtanken med åtgärden är att den unge skall förbättra sina möjligheterinför framtiden genom att få arbetslivs- och yrkeslivserfarenhet. Det är alltsåinte fråga om att tillgodose ett produktionsbehov hos arbetsgivaren. På denneställs kravet att efter företagets förutsättningar ge den unge inskolning,handledning och den utbildning som kan behövas. Den fördel för arbetsgivarensom ligger i att kunna få vissa arbetsuppgifter utförda inom ramen för åtgärdenuppvägs enligt utskottets mening väl av de krav som i gengäld ställs på honom.Av angivna skäl bör antalet anvisningar till en och samma arbetsplatsstå i rimlig relation till arbetsplatsens storlek och möjligheter i dettahänseende. De allra minsta företagen bör i normala fall inte tillåtas att taemot mer än en ungdomspraktikant åt gången.Utskottet kan naturligtvis inte helt bortse från risken att någonarbetsgivare kan se åtgärden som en möjlighet att få gratis arbetskraft.Utskottet anser det angeläget att arbetsförmedlingen på olika sätt äruppmärksam på eventuellt missbruk. Om en anvisning i praktiken avviker från deförutsättningar som gäller skall, om inte rättelse sker, anvisningensjälvfallet hävas. Utskottet återkommer senare med förslag om en referensgruppmed uppgift att se till att den nya åtgärden fungerar enligt angivnariktlinjer.De jobbsökaraktiviteter som skall förekomma i anslutning till åtgärden kanfylla en viktig funktion även i detta sammanhang. Vid det erfarenhetsutbyte somdå sker lär -- om inte förr -- eventuella missförhållanden komma i dagen.Vad som förordats av utskottet innebär att de förslag om villkor somenligt motion A9 (nyd) bör ställas upp för att en arbetsgivare skall få ta emoten praktikant i viss mån får anses tillgodosedda, eftersom de av utskottet nyssangivna restriktionerna också har till syfte att förhindra missbruk.Med utskottets redovisade syn på ungdomspraktiken kan utskottet inteansluta sig till kravet i motionen om regler för att garantera den unge "fullsysselsättning med överenskomna arbetsuppgifter".När det däremot gäller yrkandet i samma motion att den som deltar iungdomspraktik skall ges möjlighet till utbildning och handledning liksomtillfälle att fortlöpande delta i jobbsökar-, väglednings- ochyrkesvalsaktiviteter mellan fyra och kan det konstaterasatt detta sammanfaller med propositionens förslag, som utskottet ställer sigbakom. Även om motionsyrkandet i viss mån får antas ha andra utgångspunkter närdet gäller karaktären av ungdomspraktiken får yrkandet anses tillgodosett medutskottets ställningstagande.Utskottet övergår nu till den fråga som aktualiserats i motion A8 av LarzJohansson m.fl. (c, m, fp, kds) rörande villkoren för ungdomspraktik för18--19-åringar. Det är motionärernas uppfattning att det skall föreliggasynnerliga skäl för att ungdomar i denna åldersgrupp som inte har minst tvååriggymnasieutbildning skall få delta i ungdomspraktik.Utbildningsutskottet har i UbU3y yttrat sig över bl.a. denna motion.Utbildningsutskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att stat ochkommun även i fortsättningen, i första hand via skola och arbetsförmedling, påalla sätt måste försöka hjälpa ungdomarna in på den utbildning och yrkesväg somde önskar. Eftersom det finns en risk att betald praktik m.m. under viss tidkan framstå som ett mer lockande alternativ för somliga än reguljär utbildningi gymnasieskolan, bör det enligt utbildningsutskottet föreligga synnerliga skälför att ungdomar i åldern 18--utan minst en tvåårig utbildning igymnasieskolan skall kunna anvisas ungdomspraktikplats. Utbildningsutskottetanser vidare i likhet med motionärerna att arbetsförmedlingen bör åläggas attalltid samråda med berörd hemkommun före en anvisning till ungdomspraktik.Med hänvisning till det anförda anser utbildningsutskottet att motion A8 börtillstyrkas när det gäller villkoren för ungdomspraktik för ungdomar i ålden18--19 år.Arbetsmarknadsutskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck iyttrandet. Över huvud taget är det angeläget att förhindra att ungdomar pågrund av utformningen av de ekonomiska villkoren styrs in motarbetsmarknadspolitiska åtgärder när utbildning i det reguljärautbildningsväsendet med studiebidrag i vanlig ordning är det mest adekvata. Ilinje med detta ligger förslaget i propositionen om att slopa det förhöjdautbildningsbidraget för 18--19-åringar. Utskottets uppfattning är således attdet bör föreligga synnerliga skäl för att ungdomar i denna åldersgrupp utanminst tvåårig gymnasieutbildning anvisas ungdomspraktikplats. Motion A8ligger således i linje med såväl propositionens som utskottets uppfattningUtskottet vill avslutningsvis framföra följande rörande den nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärden.Statsmakterna måste i den utomordentligt allvarliga situation som förnärvarande råder på arbetsmarknaden kunna tillgripa mer okonventionella medelför att förhindra en socialt oacceptabel utslagning av stora grupper ungdomar.Den åtgärd som här har beskrivits skall ses mot denna bakgrund. Utskottet villunderstryka att det är fråga om en försöksverksamhet under en begränsad period.Det är ytterst angeläget att åtgärden följs upp, så att inte oönskade effekteruppstår. Av det skälet bör regeringen tillkalla en referensgrupp medrepresentanter för arbetsmarknadens parter och AMS med uppgift attkontinuerligt följa hur systemet verkar i praktiken och om så är erforderligtkomma med förslag till förändringar eller förbättringar.Med vad nu har anförts ansluter sig utskottet i övrigt till propositionensåvitt gäller förslaget om en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd (punkt 2).Ställningstagandet innebär att motionerna A9, A10 och A11 avstyrks imotsvarande delar.Andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomarEn grundtanke i propositionen är som nämnts att det nya åtgärdssystemet förarbetslösa under skall vara enkelt och enhetligt. Av detta skäl börenligt propositionen antalet andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder till vilkaungdomarna kan anvisas begränsas. Departementschefen anser det mycket viktigtatt ungdomarna inte styrs in mot den offentliga sektorn genom åtgärdssystemetsutformning. De särskilda inskolningsplatserna bör därför upphöra. Statsbidragettill dessa upphör liksom statsbidraget till beredskapsarbeten för ungdomarunder . De enskilda beredskapsarbeten som är förlagda till näringslivetbör ersättas av utbildningsvikariat, arbete med rekryteringsstöd eller i sistahand ungdomspraktik.Socialdemokraterna anser enligt motion A10, som nämnts tidigare, att desärskilda inskolningsplatserna bör finnas kvar som en garanti för18--19-åringarna och de unga arbetshandikappade. I motsats tillregeringsförslaget förordar de däremot att statsbidraget till de avtaladeinskolningsplatserna bör slopas liksom rekryteringsstödet för ungdomar under 25år.Vänsterpartiet menar å sin sida enligt den motion A11 som väckts medanledning av propositionen att huvudregeln bör vara att de ungdomar under 25 årsom kvalificerat sig för ersättning från arbetslöshetskassan i första hand börerbjudas beredskapsarbete.I detta sammanhang tar utskottet även upp två v-motioner väckta under denallmänna motionstiden, A259 och So270, med likartat innehåll. I motionernaförordas en utvidgning av ungdomsgarantin till 20--24-åringar. De som haryrkesutbildning eller annars genomgått utbildning utan att ha fått arbete påden öppna arbetsmarknaden bör erbjudas en särskild praktikplats i privat elleroffentlig sektor med full ersättning från samhället.Utskottet ansluter sig till vad som anförts i propositionen om önskvärdhetenav förenkling och begränsning av åtgärdssystemet liksom till intresset av attstyra bort åtgärderna från den offentliga sektorn. Detta uppnås på det sätt somregeringen föreslagit. När det särskilt gäller den s.k. ungdomsgarantin villutskottet erinra om de ändringar i skollagen som genomförs fr.o.m. iår. Kommunerna är enligt de nya reglerna skyldiga att erbjuda alla16--19-åringar som lämnat en gymnasieutbildning. Kommunernasåtgärdsansvar vad avser utbildningsinsatser har därmed höjts från 18 till 20år. Skolans huvudansvar bryts alltså inte automatiskt i och medmyndighetsåldern.Utskottet ställer sig ockå bakom regeringens förslag att slopa det förhöjdautbildningsbidraget till ungdomar som deltar iarbetsmarknadsutbildning.Motionerna A10, A11, A259 och So270 avstyrks i motsvarande delar. I den delsom motion A10 sammanfaller med utskottets ställningstagande får den ansestillgodosedd med det anförda.Ställningstagandet till det nya åtgärdssystemet för ungdomar innebär attutskottet inte heller kan ställa sig bakom kravet i s-motionen A225 omytterligare 250 milj.kr. för att bekämpa ungdomsarbetslösheten.Utnyttjande av medel som beräknats i budgetpropositionenNär det gäller kostnaderna för det nya åtgärdssystemet ansluter sig utskottettill förslaget i propositionen om att de medel som i årets budgetpropositionberäknats för inskolningsplatser, vissa beredskapsarbeten, bidrag tillhandledare för ungdomar och vissa utbildningsbidrag får utnyttjas för det nyaåtgärdssystemet. Utskottet noterar i sammanhanget vad som i propositionen sagtsom svårigheten att förutsäga vilken omfattning det nya åtgärdssystemet kommeratt få under nästa budgetår. Det kan således -- såsom framhålls i propositionen-- finnas anledning att återkomma senare, då en ny bedömning kan göras avutvecklingen på arbetsmarknaden.Skolans uppföljningsansvarDen förut redovisade motionen A12 av () gäller tillgångenpå ungdomsplatser. I motionen uttrycks farhågor för att 16--17-åringarna inomramen för skolans uppföljningsansvar kommer att få svårt att erhållaungdomsplats i konkurrens med ungdomar som efterfrågar ungdomspraktik.Utbildningsutskottet har avgett yttrande även över denna motion. I yttrandethänvisas till vad som framhölls i propositionen om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen (prop. 1990/91:85 s. 90) om att ungdomsplatserna varit ettviktigt pedagogiskt redskap för att motivera ungdomarna till fortsatta studiergenom att stärka deras självkänsla och att ge dem en introduktion i yrkeslivet.Utbildningsutskottet säger sig dela motionärens farhågor och instämmer i attdet krävs ett intimt samarbete mellan ansvariga inom skolansuppföljningsverksamhet och arbetsförmedlingen för att lösa detta problem.Enligt vad utskottet erfarit finns det ett väl etablerat samarbetemellan skolan och arbetsförmedlingen samt andra berörda i detta avseende.Utbildningsutskottet utgår från att behovet av praktikplatser för ungdomar iskolans uppföljningsverksamhet kommer att beaktas även i fortsättningen ochanser därför inte att något uttalande av är erforderligt.Även arbetsmarknadsutskottet vill betona vikten av ett fungerande samarbetemellan skola och arbetsförmedling när det gäller ungdomsplatserna för16--17-åringarna, så att konsekvenser av det slag motionären pekar påförhindras. Något särskilt uttalande av kan emellertid, såsom anförtsi yttrandet, inte anses påkallat, varför motionen avstyrks.UtbildningsfrågorUtbildningsutskottet har yttrat sig även med anledning av de avSocialdemokraterna i motion A10 väckta frågorna om ytterligare platser igymnasie- och högskolan. När det gäller gymnasieutbildningen erinrarutbildningsutskottet om sin uppfattning att utbildningsinsatser där bör varaförstahandsalternativet för arbetslösa ungdomar . Mot bakgrund avatt endast ett fåtal kommuner kommer att påbörja genomförandet av den nyatreåriga gymnasieskolan nästa läsår är det angeläget att så många elever sommöjligt på de tvååriga linjerna i gymnasieskolan kan erbjudas ett tredjeutbildningsår. hänvisar till vad som erfarits om attregeringen kommer att lägga fram förslag om en utökning avutbildningskapaciteten i gymnasieskolan för /93. Med hänvisningtill detta avstyrks s-motionen i denna del. Även i frågahögskoleutbildningen har utbildningsutskottet erfarit att regeringen kommeratt föreslå utökningar, varför utskottet föreslår att motionen avstyrks också idenna del.Med konstaterandet att det i den nu framlagda kompletteringspropositionenföreslås utökningar av utbildningskapaciteten får motionen i denna del ansestillgodosedd. På grund härav anser arbetsmarknadsutskottet liksomutbildningsutskottet att motionsyrkandena i fråga bör avstyrkas.Övriga frågorFrågor som behandlas i detta avsnitt har väckts antingen eller i anslutning till propositionen 124.I den förutnämnda motionen A9 (nyd) yrkas att provanställningstiden förlängstill 18 månader samt att arbetsmarknadens parter stimuleras till att införaungdomslöner.En annan motion av och (nyd), N225, förordarlärlingslöner inom teko-branschen tills ungdomarna fått samma kapacitet somerfarna arbetare.I sammanhanget tar utskottet även upp motion A261 av ochBengt Dalström (nyd), i vilken förespråkas en utredning om former för speciellaungdomslöner.Anställningsskyddslagens regler om provanställning, däribland möjligheten attförlänga prövotiden, ingår i den översyn (A 1991:05) av den den arbetsrättsligalagstiftningen som regeringen beslutade om . Uppdraget idenna del bör enligt direktiven (dir. 1991:118) redovisas . Medhänsyn till detta bör motionen i denna del inte påkalla någon åtgärd enligtutskottets mening.Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom kraven på ungdoms- ellerlärlingslöner. Som framhålls av arbetsmarknadsministern i den nu behandladepropositionen nr 124 (s. 15) ankommer det på arbetsmarknadens parter att avtalaom lönerna för ungdomar på den reguljära arbetsmarknaden. Utskottet avstyrkersåledes motionerna A9, A261 och N225 i nu berörda delar.Med anledning av det i Socialdemokraternas partimotion A225 framfördaförslaget om 75 milj.kr. på ett nytt anslag för sommaraktiviteter villutskottet påminna om att sommarmånaderna är den period då ungdomarnahar störst möjlighet att få vikariatsanställning som ersättare försemesterledig ordinarie personal. Detta är skälet till att anvisning avungdomspraktikplats normalt inte bör ske enligtregeringsförslaget. De flesta ungdomar har också några veckorsfritidsaktiviteter tillsammans med familjen eller med kamrater, t.ex. påtågluffning. Satsningen på att motverka ungdomsarbetslöshet bör enligtutskottets mening i stället sättas in med stor kraft efter semesterperiodensslut. Med det anförda avstyrks motion A225 i berörd del.När det gäller motionsförslagen om förstärkta resurser tilllänsarbetsnämnden i (A277, s) resp. (A212, s) föråtgärder mot ungdomsarbetslöshet hänvisar utskottet till vad som anförtstidigare i detta betänkande. Det ankommer på arbetsmarknadsverket att bedömavar behovet av insatser är störst och att därefter besluta om tillgängligaresurser. Med hänsyn härtill avstyrks motionerna.Slutligen tar utskottet i detta avsnitt upp frågan om skall anslutasig till konvention om au pair-arbete, vilket föreslagits i motionA702 (fp). Enligt vad utskottet erfarit under hand är skälet till att Sverigeinte ratificerat konventionen de svårigheter som skulle föreligga att ipraktiken leva upp till konventionens krav på tillsyn över au pair-arbetet,vilket ju vanligtvis utförs utomlands. Utskottet anser inte att motionen gerunderlag för något ställningstagande i frågan om godkännande av konventionen.Motionen avstyrks därför.ArbetslöshetsförsäkringInledningsvis vill utskottet nämna att regeringen tillsatt en utredning meduppdrag att föreslå utformningen av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring (A1992:03). Utredningen bör enligt direktiven (dir. 1992:24) vara avslutad senastden 31 mars 1993.Statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen ochpermitteringslöneersättningen samt kostnaderna för det kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS) betalas inte av anslagsmedel utan medarbetsgivaravgifter och finansieringsavgifter från arbetslöshetskassorna.I propositionen redovisas att kostnaderna för arbetslöshetsunderstödet pågrund av arbetsmarknadsläget stigit kraftigt under /92 ochväntas stiga ytterligare under innevarande budgetår.Den högsta dagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen har av regeringenfastställts till . KAS lämnas med högst 198kr. Kostnaderna för statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen bestämshuvudsakligen av nivån på arbetslösheten bland kassornas medlemmar ochstorleken på den genomsnittliga dagpenningen. Arbetsmarknadsministern bedömeratt arbetslösheten bland medlemmarna i kassorna kommer att motsvara 11,4 dagarper medlem under nästa budgetår. Med denna arbetslöshet och en genomsnittligtutbetalad dagpenning på ca . samt ca 3,6 miljoner medlemmar i kassornaberäknas kostnaderna för statsbidragen till 17 075 milj.kr. efteravdrag för finansieringsavgifter.Antalet stöddagar inom KAS beräknas till 4,1 milj.kr. Det genomsnittligastödbeloppet uppskattas då till ca . Den totala kostnaden för KAS blirdärigenom 730 milj.kr.Statsbidragen till permitteringslöneersättningarna betalas helt medarbetsgivaravgifter. Kostnaderna för statsbidrag beräknas till 200 milj.kr.motsvarande 600 000 statsbidragsberättigade permitteringsdagar. Statsbidragetper dag blir oförändrat, dvs. per dag i normalfallet och . perdag vid väderpermittering.I propositionen meddelar arbetsmarknadsministern att han senare kommer attåterkomma med förslag om höjning av finansieringsavgiften iarbetslöshetsförsäkringen.I två motioner yrkas avslag på höjningen av finansieringsavgiften. Det gällermotion Fi209 av m.fl. (v) och motion A246 av m.fl.(v).D e t föreligger inte något regeringsförslag i denna fråga. Utskottet anseratt motionerna inte bör påkalla någon åtgärd. De bör alltså avslås iaktuella delar.I motion A246 tar motionärerna även upp frågan om en allmänarbetslöshetsförsäkring. Motionärerna vill ha förslag om en allmän, ihuvudsak skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring med bibehållen koppling tillde fackliga organisationerna.M e d anledning av dessa yrkanden och yrkanden i andra motioner sombehandlas i det följande vill utskottet något närmare redogöra för de direktivsom lämnats till den ovan nämnda, tillsatta enmansutredningen.I utredningsuppdraget ingår att närmare analysera nuvarande systemsfunktionssätt och effekter. Utifrån den analys som utredaren gör skall förslaglämnas till utformningen av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Utredarenkan också redovisa alternativa lösningar. Reglerna för en obligatoriskförsäkring skall vara så utformade att den s.k. arbetslinjen kan vidmakthållasoch understödjas, heter det i direktiven.En obligatorisk försäkring skall i princip omfatta all arbetskraft medundantag för personer med mycket svag anknytning till arbetsmarknaden. Detinnebär att de som får KAS bör omfattas av försäkringen. Utredaren skallföreslå vilka kategorier som skall omfattas av försäkringen och vilkakvalifikationsvillkor som skall gälla för rätt till ersättning. "I dettasammanhang bör utredaren särskilt uppmärksamma enskilda företagares behov avett försäkringsskydd som fungerar på ett konkurrensneutralt sätt", anförs detvidare i direktiven.Utredaren skall föreslå hur ersättningssystemet skall utformas, bl.a.storleken på ersättningsnivån och ersättningsperiodens längd samt möjlighetenatt bygga på försäkringen med en tilläggsavgift.En central uppgift för utredaren blir att föreslå hur finansieringsordningenskall vara utformad. En möjlighet är att knyta arbetsgivarens ocharbetstagarens finansiering av försäkringen till lönebildningen. Skulle ensådan finansieringsordning inte vara möjlig bör utredaren överväga andraalternativ. Finansieringssystemet bör dock utformas så att det sker en godfördelning mellan grupper som löper stor resp. liten risk att bli arbetslösa,sägs det i direktiven.Slutligen skall utredaren föreslå utformningen av administrationsordningenför en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Administrationen bör organiseraspå ett sådant sätt att handläggningen av enskilda ärenden sker snabbt,objektivt och likformigt samt att administrationskostnaderna är låga.KAS-administrationen bör med denna utgångspunkt läggas ihop med den förarbetslöshetsförsäkringen.Mot bakgrund av att regeringen har tillsatt en utredning om en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring anser utskottet att motion A246 (v) är tillgodosedd idenna del.