bet · GF01UbU17 · 1992-04-23 00:00:00 — Anslag till , m.m. Proposition 1991/92:100 bil. I detta betänkande behandlas den del av budgetpropositionensom avser anslag till utbildning och forskning vidlantbruksuniversitetet, m.m. jämte motioner. Utskottettillstyrker samtliga regeringens förslag, bl.a. en besparing på30milj.kr. (s) anser i en reservation att besparingen skall begränsas till15milj.kr. I en meningsyttring av (v) tillbakavisasbesparingen i sin helhet.I övrigt behandlas ett antal motioner om forskning ochutbildning inom område. De flesta tarsikte på den skogliga utbildningen. Samtliga motioner avstyrks,de flesta med hänvisning till pågående beredningsarbete. (s)begär i en reservation att regeringen i nästa årsforskningsproposition skall återkomma med förslag om forskningm.m. om alternativ odling.NIONDE HUVUDTITELN Proposition 1991/92:100 bil. lantbruksuniversitetRegeringen har under anslaget I1 (s. 86--88) föreslagit attriksdagen till för budgetåret1992/93 anvisar ett reservationsanslag på 627275000 kr.2. Lokalkostnader m.m. vid lantbruksuniversitetRegeringen har under anslaget I 2 (s. 88) föreslagit attriksdagen till Lokalkostnader m.m. vid Sverigeslantbruksuniversitet för /93 anvisar ettförslagsanslag på 295336000 kr.3. Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m.Regeringen har under anslaget I 3 (s. 89--90) föreslagit1. att bemyndigar regeringen att besluta omanskaffning av inredning och utrustning för lokaler vidSveriges m.m. inom de kostnadsramar som ipropositionen förordats,2. att till Inredning och utrustning av lokalervid m.m. för /93anvisar ett reservationsanslag på 33700000 kr.4. Skogs- och jordbrukets forskningsrådRegeringen har under anslaget I 4 (s. 90--91) föreslagit attriksdagen till Skogs- och jordbrukets forskningsråd /93 anvisar ett reservationsanslag på169680000 kr.5. Stöd till kollektiv forskningRegeringen har under anslaget I 5 (s. 91--93) föreslagit1. att godkänner vad i propositionen förordats ,2. att till Stöd till kollektiv forskning /93 anvisar ett reservationsanslag på101200000 kr.6. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademienRegeringen har under anslaget I 6 (s. 93) föreslagit attriksdagen till Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien /93 anvisar ett förslagsanslag på . 1991/92:Ub437 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett helhetsgrepp på denskogliga FoU-verksamheten,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering till av densydsvenska skogsforskningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avskogsteknikerutbildning till ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av del avjägmästarutbildningen till ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av skogligt FoU-centrumtill Växjö.1991/92:Ub442 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sydsvensk skoglig utbildning ochforskning knuten till /92:Ub701 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsmästarutbildningens betydelse.1991/92:Ub702 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Dalälvsdelegationens fortsattaarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om breddning av verksamheten vid SLU iGarpenberg.1991/92:Ub703 av m.fl. (m, fp, c, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utbildning och forskning inomskogsområdet i södra /92:Ub704 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning kring och utveckling avolika tekniker för restaurering av mark- och vattenmiljöer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat övergripande ansvar förforskning och utveckling kring dessa frågor.1991/92:Ub705 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att behålla ochvidareutveckla som centrum för den skogligaforskningen och utbildningen i Sverige.1991/92:Ub706 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Skogshögskolan i /92:Ub707 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om riksskogstaxeringens framtidaverksamhet och finansiering för perioden --2002.1991/92:Ub708 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag omriksskogstaxeringens framtida verksamhet och finansiering förperioden --2002.1991/92:Ub710 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom bibehållande av den skogliga utbildningen vid Skogshögskolani samt om möjligheterna till vidareutveckling avforskningsverksamheten enligt av forskningsråd skissadidé.1991/92:Ub712 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fortsatt utbildning ochforskning inom skogsbruksområdet i södra /92:Ub713 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av tvärvetenskaplig skogsforskning förlagd tillJädraås försökspark.1991/92:Ub714 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt besluten om skogsmästarlinjen ligger fast och attSveriges i sina överväganden ombesparingar med anledning av minskad medelstilldelning bör tahänsyn till detta,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt även bör vara lokaliseringsortför eftergymnasial skoglig undervisning,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt resurser för skogsforskning bör tillföras Skogsmästarskolani Skinnskatteberg.1991/92:Ub802 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar och besparingar inomSLU.1991/92:Ub804 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den forskning och utbildning sombedrivs vid skogshögskolorna i Bergslagen bibehålls.1991/92:Ub805 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för Sverigeslantbruksuniversitets (SLU) framtida verksamhet.1991/92:Jo203 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förberedelser inför denforskningspolitiska propositionen vad avser forskning omalternativ odling.1991/92:Jo226 av m.fl. (v) vari yrkas17. att till /93 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således 657275000 kr.1991/92:Jo235 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i har yttrat sig över motionerna1991/92:Ub707 (m) och 1991/92:Ub708 (v). Yttrandet(1991/92:JoU7y) återfinns som bilaga till detta betänkande. lantbruksuniversitetFrån detta anslag bekostas utbildning, forskning ochförsöksverksamhet samt djursjukvård vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU).Lantbruksuniversitetets verksamhet bedrivs vid 54institutioner, elva försöksdistrikt, en till , sex försöksparker samt ett antaljordbruksegendomar och fältstationer. Verksamheten är förlagdtill sammanlagt 33 orter.Utredningen (Jo 1989:03) angående översyn av Sverigeslantbruksuniversitet () överlämnade i december1991 till regeringen sitt betänkande Landskap Näring Kunskap(SOU 1991:101). Betänkandet har sänts ut på remiss. Remisstidengår ut den 30 april 1992.I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget tillSLU, mot bakgrund av de omfattande besparingar som måste göraspå statsbudgeten, räknas ned med 30milj.kr.Jordbruksministern anför att det ankommer på SLU att självtbesluta om hur besparingarna skall göras. Dock menar han att debör kunna tas ut på sådant sätt att förändringar grundade påSLU-utredningen inte försvåras. Ett exempel på område förbesparingar kan enligt jordbruksministern vara den skogligautbildningen som bör anpassas till marknadens krav. Ett annatär försöksverksamhet och utpräglad, tillämpad forskning.Utskottet behandlar medelsberäkningen under detta anslaglängre fram i det följande (s.12 f.) och tar då ställning tillsåväl regeringens förslag om besparing som motionsvis framfördayrkanden om anslagsbeloppets storlek. tarutskottet upp till behandling ett stort antal mera allmänthållna motionsyrkanden vilka väckts -- mer eller mindreuttryckligen -- med anledning av besparingsförslaget ochSLU-utredningens betänkande. I en del av motionerna framförsförslag om och synpunkter på den framtida utbildnings- ochforskningsverksamheten vid SLU. I de flesta begärs uttalandenav om fortsatt eller utökad verksamhet på viss orteller i viss region. Önskemål om nyetablering på viss ortframförs också.I motion 1991/92:Ub802 (s) erinras om pågåendeplaneringsarbete gemensamt för högskolorna i Gävle-Dalaregionensyftande till att i samverkan bygga upp fungerandeforskningsmiljöer vid högskolorna i Bergslagen. En organiseradsamverkan skulle även innefatta SLU:s enhet i . Motbakgrund av vad i betänkande anförs omförändringar i verksamheten i och regeringensförslag om nedskärning av SLU:s anslag menar motionärerna attdet är angeläget att de besparingar som krävs inte leder tillåtgärder som i onödan låser utvecklingen vid "SLU-utredningensnedläggningslinje", innan hela frågan remissbehandlats ochberetts i vanlig ordning (yrkande 2). Med likartad hänvisningtill samverkansmöjligheterna inom Bergslagsregionen begärs imotion 1991/92:Ub804 (s) yrkande 2 ett uttalande av riksdagenom att den forskning och utbildning som bedrivs vidskogshögskolorna i Bergslagen bör bibehållas. I motionerna1991/92:Ub705 (c) och 1991/92:Ub710 (kds) ses propåerna iSLU-utredningen om förändring i verksamheten vid Skogshögskolani som ett hot mot den regionala utvecklingen.Verksamheten i bör behållas och vidareutvecklas.Enligt den förra motionen bör framtidssatsningar ske som görGarpenberg till ett centrum för den skogliga forskningen ochutbildningen i . Ett centrum för ekologisk odling börenligt motion 1991/92:Ub702 (s) yrkande 2 knytas till SLU ochintegreras med den verksamhet som redan finns i Garpenberg.Även i denna motion framförs att planerna på samverkan mellanhögskolorna i bör beaktas vid övervägandenom SLU:s framtid och förslag. I motion1991/92:Ub704 (m) föreslås att ett centrum för forskning omrestaurering av mark- och vattenmiljöer byggs upp i Garpenberg.I motion 1991/92:Ub706 (m) slutligen hävdas att engrundläggande förutsättning för en fortsatt framgångsrikverksamhet i är att en betydande undervisningsvolymfinns på platsen. Det är därför enligt motionärerna av störstavikt att den nuvarande jägmästarutbildningen i Garpenbergtillåts ha samma omfattning även i framtiden.Utskottet vill med anledning av de nu redovisade yrkandenaanföra följande.Som framgår av det föregående kommer remissbehandlingen avSLU-utredningens betänkande att avslutas. Enligt vadutskottet har inhämtat kommer bl.a. resultatet av den fortsattaberedningen av ärendet inom att ingå iunderlaget för den forskningspolitiska proposition somregeringen avser att förelägga . Eventuellaförslag med anledning av beräknas alltså bliunderställda prövning under nästa riksmöte.Utskottet har erfarit att den skogliga utbildningen på skildanivåer är föremål för utredning och diskussion inomlantbruksuniversitetet. Mot bakgrund av den osäkerhet som nuuppstått beträffande den framtida organisationen avjägmästarutbildningen är det enligt utskottets mening angelägetatt klarhet nås om bl.a.jägmästarutbildning i . Utskottet förutsätter attbesked härom föreligger i anslutning till behandlingav statsbudgeten inför /94.När det gäller utökning och breddning avforskningsverksamheten i anser utskottet attriksdagen bör avvakta med ställningstagande till behandlingenav forskningspropositionen. Utskottet utgår från att regeringenvid beredningen av propositionen beaktar de synpunkter somframförs i flera av de förevarande motionerna beträffandevidareutveckling av FoU-verksamheten i Bergslagen. Isammanhanget vill dock utskottet -- såvitt avser verksamheten iGarpenberg -- erinra om att frågor om placering avforskartjänster inom verksamhetsområdeenligt nuvarande ordning bör behandlas av de högskoleorgan somanförtrotts dessa uppgifter (jfr bet. 1991/92:JoU9).Utskottet anser sammanfattningsvis att medhänvisning till pågående beredningsarbete inte bör göra någotuttalande om utbildnings- och forskningsverksamheten iGarpenberg. Utskottet avstyrker därför motionerna 1991/92:Ub702yrkande 2, 1991/92:Ub704, 1991/92:Ub705, 1991/92:Ub706,1991/92:Ub710, 1991/92:Ub802 yrkande 2 och 1991/92:Ub804yrkande 2.Mot bakgrund av de pågående diskussionerna om den skogligautbildningen på skogstekniker- och skogsmästarnivå begärs imotion 1991/92:Ub714 (fp) uttalande av att dennuvarande skogsmästarutbildningen skall finnas kvar, likasåden nuvarande ordningen med preparandutbildning (yrkande 1).Motionären framhåller att skogsmästarlinjen visat sig väluppfylla marknadens krav. Han hävdar att Skinnskattebergäven bör vara lokaliseringsort för eftergymnasialskoglig utbildning (yrkande 2), och med hänvisning tillföreliggande goda förutsättningar begär han att skalluttala sig för att resurser för skogsforskning skall tillförasSkogsmästarskolan i (yrkande 3). Med enlikartad hänvisning till att skogsmästarutbildningen fyller enviktig funktion begärs i motion 1991/92:Ub701 (m) ett uttalandeav om denna utbildnings betydelse. I motionen anförsatt skogsmästarutbildningen i måste få finnaskvar och vidareutvecklas.Som framgår av motionerna var skogsmästarutbildningen ochframför allt rekryteringen till densamma föremål föröverväganden i (JoU 1983/84:33). Normaltborde skogsmästarutbildningen ge en vidareutbildning för demsom genomgått skogsteknikerutbildningen. Jordbruksutskottetuttryckte emellertid förståelse för då motionsvis framfördaönskemål om ett bredare rekryteringsunderlag förskogsmästarlinjen. Det borde dock ankomma på styrelsen för SLUatt närmare överväga behovet av en sådan breddning och attutforma tillträdesregler i enlighet därmed.Den hittillsvarande ordningen för tillträde tillskogsmästarutbildningen har inneburit att det krävts antingengenomgången skogsteknikerutbildning eller, för dem som haftannan relevant utbildning, genomgången preparandutbildning.Som utskottet redan nämnt pågår en översyninom SLU av den skogliga utbildningen på . Denomfattar, enligt vad utskottet erfarit, även den avmotionärerna aktualiserade utbildningen på mellannivå. När detgäller lokalisering av utbildningen och annan verksamhet medanknytning till den ankommer det på SLU att besluta härom. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 1991/92:Ub701och 1991/92:Ub714.I fyra motioner framförs synpunkter och önskemål beträffandeskoglig utbildning och forskning inom SLU:sverksamhetsområde i allmänhet och lokalisering av sådanverksamhet i () i synnerhet.Skogsnäringen och framför allt skogsbruket uppvisar, enligtvad som anförs i motion 1991/92:Ub437 (s), betydande skillnadermellan norra och , bl.a. beroende på olikabiologiska och ekologiska förutsättningar. Den sydsvenskaskogen är utsatt för en rad allvarliga stress- ochskadefaktorer med problem som har en speciell tyngd just iSydsverige. av resurserna för skogligutbildning och forskning är förlagda till , anförmotionärerna. I samband med den pågående översynen av denskogliga FoU-verksamheten är det nödvändigt att på ett meraändamålsenligt sätt än tillgodose det sydsvenskaskogsbrukets behov av resurser för forskning och utbildning.Motionärerna begär att som sin mening ger regeringentill känna vad de anfört om behovet av ett helhetsgrepp på denskogliga FoU-verksamheten (yrkande 5). Beträffande lokaliseringav forskningsverksamheten ser motionärerna fördelar i enplacering vid (yrkande 6). Motionärerna menarvidare att skogsteknikerutbildning också måstebedrivas i och att det föreligger ett behov av ökadhögskoleanknytning av utbildningen. De förordar en lokaliseringav skogsteknikerutbildning till med anslutning tillhögskolan där (yrkande 7). Med hänvisning till att dennuvarande jägmästarutbildningen till övervägande del gererfarenheter från det norrländska skogsbruket och mot bakgrundav det sydsvenska skogsbrukets annorlunda förutsättningar ärdet nödvändigt att en del av jägmästarutbildningen, minst ettår, förläggs till (yrkande 8). Genom att skapa ettskogligt FoU-centrum i med forskning,skogsteknikerutbildning och en del av jägmästarutbildningenskulle resurserna utnyttjas på bästa sätt genom samnyttjande avhögskolans lokaler och utrustning m.m. (yrkande 9). Även imotion 1991/92:Ub442 (c, m, fp, kds) framhålls särdragen i detsydsvenska skogsbruket, bl.a. påpekas småskaligheten.Regeringen bör enligt motionärerna vid beredningen av denforskningspolitiska propositionen överväga enplacering av ett skogligt FoU-centrum i och knytadet till . Med sinsemellan likartademotiveringar begärs i motionerna 1991/92:Ub703 (m, fp, c, kds)och 1991/92:Ub712 (s) ett uttalande av om behovet avutbildning och forskning i på skogsbruketsområde. Liksom i de båda tidigare refererade motionernaunderstryks särarten i det sydsvenska skogsbruket jämfört medskogsbruket i de norra delarna av landet. Det är angeläget attbibehålla skogsteknikerutbildningen i , menarmotionärerna, och pekar därvid på att iVärnamo är väl etablerat och inarbetat.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Utskottet instämmer i vad som framhållits i samtligaförevarande motioner beträffande det sydsvenska skogsbruketsoch skogsnäringens betydelse såväl för hela landet som försödra i synnerhet. I finns avSveriges skogsmark, cirka en tredjedel av totalaskogstillväxt och av skogsbruksvärdet. Som betonats imotionerna skiljer sig det sydsvenska skogsbruket i flerahänseenden från skogsbruket i övriga . Det mildareklimatet ger en högre tillväxt och bildar förutsättningar fören varierad produktion av olika trädslag. Brukningsenheterna ärofta mindre, och det föreligger möjligheter till ett småskaligtskogsbruk. För egen del vill utskottet dessutom understrykaskogens stora roll för naturvård och rekreation i det folktätaGötaland.I samråd med företrädare för den sydsvenska skogsnäringengenomförs ett sexårigt skogsforskningsprogramför . Programmet omfattar tillämpad forskning inomskogsskötsel och markanvändning. Stor vikt läggs vidforskningsinformation till det praktiska skogsbruket. En nyförsökspark har byggts upp med huvudområdet förlagt till Asakronopark i . En särskild forskargrupp är underuppbyggnad i /Lund.Det ankommer på SLU att besluta på vad sätt utbildning ochforskning inom verksamhetsområde skallorganiseras samt bestämma om lokalisering. Utskottet noteraratt satsningarna på är små jämfört medövriga landet.SLU:s styrelse beslöt att uppdra åt denskogsvetenskapliga fakulteten att i den pågående översynen avden skogliga utbildningen särskilt beakta behovet av kunskap omsydsvenska skogliga förhållanden. Förslagen i SLU-utredningensbetänkande (SOU 1991:101) är föremål förberedning inom regeringskansliet.Mot bakgrund av de olika förhållanden som gäller förskogsbruket och naturvården är det enligt utskottets meningviktigt att FoU-insatserna på skogsområdet görs och utbildningbedrivs i olika delar av landet. Mot bakgrund av det sydsvenskaskogsbrukets speciella karaktär och förutsättningar anserutskottet i likhet med SLU att vid den pågående översynen avden skogliga utbildningen bör särskilt beaktas behovet avkunskap om sydsvenska skogliga förhållanden. Utskottet utgårfrån att regeringen vid beredningen av förslag som rörutbildning och forskning vid SLU och som kommer att föreläggasriksdagen inför /94 beaktar de i det föregåenderedovisade förhållandena. Utskottet anser därför att riksdagennu inte bör vidta någon särskild åtgärd med anledning av deförevarande motionerna. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna 1991/92:Ub437 yrkandena 5--9,1991/92:Ub442, 1991/92:Ub703 och 1991/92:Ub712.Det är enligt motion 1991/92:Ub713 (c) mycket angeläget tillvaratar de erfarenheter och de samlade kunskaper somvunnits genom den mångåriga verksamheten vid Jädraåsförsökspark. Det är nu rätt tidpunkt att lyfta fram denskogliga forskningen och starta ett nytt barrskogsprojekt. Enutredning i detta syfte bör tillsättas, menar motionären, sombegär att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av tvärvetenskapligskogsforskning förlagd till försökspark.Utskottet erinrar om att det inte är som avgörfrågan om start och lokalisering av enskilda forskningsprojekt.Motionen bör därför avslås.Ett fortsatt forsknings- och utvecklingsarbete som tar siktepå att utveckla teknik och kunskaper om produktion avalternativt odlade livsmedel är enligt motion 1991/92:Jo203 (s)nödvändigt. Motionärerna befarar att regeringensbesparingsförslag kan drabba forskning om och utveckling avalternativ odling och begär en utvärdering av detforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits påområdet. På grundval av resultatet av en sådan utvärdering börregeringen återkomma med förslag forskningspolitiskaproposition (yrkande 2).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Av betänkande (s. 37 och 85) framgår attforskningen om resurs- och miljöfrågor, inkl. alternativodling, ökat betydligt under slutet av 1980-talet.Som motionärerna själva påpekar gjordes inför den innevarandetreåriga budgetperioden (1990/91--1992/93) särskilda satsningarpå området för alternativ odling (jfr bet. 1989/90:JoU14 s. 12ff., JoU17 s. 35). Bland annat tillkom /91professuren i alternativa produktionsformer, särskiltalternativ odling, som bekostas av skogs- och jordbruketsforskningsråd ().Av anslagsframställning inför /93framgår att en utvärdering har ägt rum rörandeforskningsprogrammen om alternativa produktionsformer.Resultatet kommer att redovisas i nästkommandeanslagsframställning.Regeringen har utfärdat särskildadirektiv för SLU:s anslagsframställning för budgetåren1993/94--1995/96. Beträffande redovisning av resultat ochresursanalys inom forskningen sägs där att analysen skall avsemål, resursanvändning och presterade resultat. Redovisning börvidare lämnas av vilka typer av utvärderingar som har gjortsoch görs av forskningsverksamheten och vilka slutsatser dessastudier lett fram till.Som utskottet ser det är motionärernas önskemål omutvärdering av det bedrivna forsknings- ochutvecklingsarbetet tillgodosett.När det gäller planeringen inför den forskningspolitiskapropositionen , är det utskottets uppfattning att denforskning som gäller såväl odlingsmetoder som utveckling avgrödor och produkter samt miljövänliga bekämpningsmedel ärviktig. Utskottet utgår från att regeringen beaktar detta vidberedningen av förslag som rör forskning vid SLU. Syftet medyrkande 2 i motion 1991/92:Jo203 i nu berört hänseende börenligt utskottets mening härmed kunna anses vara tillgodosett.Med hänvisning till det anförda avstyrks sålunda yrkandet.I motion 1991/92:Ub702 yrkande 1 (s) begärs attDalälvsdelegationen skall ges möjlighet attfortsätta sitt arbete. I motionen erinras om delegationensarbetsområde som avsett vattenområde och älvenstransport av föroreningar till . Trots de värdefullakunskaper som vunnits delegationen arbetatåterstår många problem att studera. Motionärerna anger SLU:senhet i som ett tänkbart alternativ för lokaliseringav delegationens kansli.Riksdagen anvisade med anledning avmiljöpropositionen engångsvis 100 milj.kr. med hänvisning tillbehovet att väsentligt rena (prop. 1987/88:85, bet. JoU23, rskr. Miljöministern hadedessförinnan tillkallat den s.k. Dalälvsdelegationen, som avgaven rapport (SOU 1988:34). I och med attdelegationen då hade avslutat ett intensivt arbetsskede, sägsdet i rapporten, skulle tyngdpunkten i arbetetförskjutas från delegationen och dess sekretariat tillmyndigheterna.Under föregående biföll regeringensförslag att anvisa 25 milj.kr. till denärmaste fem åren för sanering och återställande avmiljöskadade områden (prop. 1991/91:90, bet. JoU30, rskr.