bet · GF01KrU18 · 1992-03-24 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner som avserkulturfrågor av övergripande eller av allmän natur. Vidarebehandlas i budgetpropositionen framlagda förslag tillmedelsanvisning under tre av de fyra anslag som tas upp underrubriken kulturverksamhet m.m. Anslaget Stöd tillicke-statliga kulturlokaler har behandlats av bostadsutskottet ibetänkandet 1991/92:BoU11. behandlar också vissamotionsyrkanden som rör ett av anslagen eller har nära sambandmed detta.Kulturutskottet föreslår enhälligt att det skall tillsättas enkulturpolitisk utredning med parlamentarisk sammansättning ochmed huvuduppgift att utvärdera i vad mån 1974 årskulturpolitiska mål uppfyllts. Särskild uppmärksamhet bör ägnasdecentraliseringsmålet. Utredningen skall också bl.a. redovisasin principiella syn på hur de mål som föreslås för framtidenskall uppnås. En prövning skall ske av frågan om särskildastatliga insatser bör göras för att främja tillkomsten avkulturella centra utanför Stockholm.Utskottet har blivit övertygat om att det är nödvändigt attregering och riksdag utan alltför stor tidsutdräkt fattar beslutsom långsiktigt löser frågan om hur en ändamålsenlig förvaltningskall kunna ske av den centrala del av det svenska kulturarvetsom många av våra kulturmiljöer utgör. föreslårmot denna bakgrund -- också enhälligt -- att det förslag somlagts fram av en utredare om inrättandet av en nationellstiftelse för kulturmiljöförvaltning blir föremål för ingåendeöverväganden.Motioner som avser bl.a. insatser för barn- ochungdomskultur, vissa konkreta regionala kulturfrågor,folkbiblioteksfrågor, kulturturism och kulturadministrationavstyrks.Regeringens förslag till medelsanvisning till Statenskulturråd (.) och till Bidrag till samisk kultur(.) tillstyrks.Även förslaget i propositionen till medelsanvisning tillBidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.tillstyrks (). Detta innebär bl.a. att fleramotionsyrkanden om en ökad medelsanvisning under anslagetavstyrks, nämligen för bidrag till centrumbildningar, för kulturi arbetslivet och för försöksverksamhet med länskonstnärer.Vid betänkandet har fogats tolv reservationer och ett särskiltyttrande. Vidare har en meningsyttring avgivits. Regeringen har i proposition 1991/92:100 bilaga 12() under B. Kulturverksamhet m.m.avsnittet Allmän kulturverksamhet m.m.dels under punkt B 1 (s. 14--15) föreslagit atttill för /93 anvisa ettförslagsanslag på ,dels under punkt B 2 (s. 15--24) föreslagit atttill Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.för /93 anvisa ett reservationsanslag på113744000 kr.,dels under punkt B 3 (s. 24--26) föreslagit atttill Bidrag till samisk kultur för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 1991/92:Kr204 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stimulera till fortsatta enskildakulturinitiativ genom resursstöd till i ,kommun.1991/92:Kr205 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bibliotekens öppethållande på söndagarna.1991/92:Kr209 av (m) vari yrkasatt hos regeringen begär en översyn avfideikommisslagen.1991/92:Kr212 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att folkbibliotekens bokutlåning också iframtiden skall vara avgiftsfri.1991/92:Kr213 av Per och ()vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sättet för besked om stöd till verksammainom kulturområdet.1991/92:Kr228 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att låta se över statenskulturråds organisation, lokalisering och beräkningsgrunder.1991/92:Kr232 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bevarande av de värdefullaste svenskaslotts- och herrgårdsmiljöerna.1991/92:Kr239 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översynen av det administrativa systemet isvensk kulturpolitik.1991/92:Kr240 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om klarare fördelning av ansvar för och medeltill landets stora specialmuseer.1991/92:Kr252 av m.fl. (s) vari yrkasatt till Bidrag för utvecklingsverksamhet inomkulturområdet för anslagsposten Kultur i arbetslivet anvisar2000000 kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således8331000 kr.1991/92:Kr253 av och (c,fp) vari yrkasatt för /93 beviljar StiftelsenInternationella ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt anslag attfinansieras genom motsvarande reducering av de medel som stårtill statens kulturråds disposition för utvecklingsverksamhet.1991/92:Kr257 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till centrumbildningarna för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringen harföreslagit eller således ,1991/92:Kr270 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bibehållande av grundbidragssystemet påmuseiområdet.1991/92:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgiftsfria boklån,2. att till Bidrag för utvecklingsverksamhet inomkulturområdet för anslagsposten Kultur i arbetslivet anvisar2000000 kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således8331000 kr.,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att Svenska riksteaternsproduktioner är tillgängliga även på orter med mindre scener,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beakta kulturinstitutionernas behovvid beredningen av kommunalekonomiska kommitténs förslag,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nya utgångspunkter för kulturpolitiken,17. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag om ennationell kulturfond för investeringar i kulturbyggnader ochkulturturism i enlighet med vad som anförts i motionen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge nationella uppdrag tillkulturinstitutioner utanför ,20. att hos regeringen begär att regeringen förriksdagen redovisar resultatet av förda förhandlingar omfinansieringen av ,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att öka de samlade offentligabidragen till ,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de regionala kulturinstitutionerna ochamatörkulturen,28. att under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet för anslagsposten disposition anvisar ett belopp som är 1000000kr. lägre än det av regeringen beräknade eller således17236000 kr.,29. att under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet, m.m., för en nyanslagspost benämnd Försöksverksamhet med länskonstnärer,anvisar ,1991/92:Kr272 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturpolitikens inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den kulturella identiteten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av ökat internationelltkulturutbyte,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat stöd från enskilda och företag tillkulturen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att skapaförutsättningar att fördubbla anslagen till kulturen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i budget 1993/94anvisa ytterligare till kultursektorn,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om önskade prioriteringsområden ikulturdepartementets budget /94,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturens lönsamhet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrat resursutnyttjande av kulturellamedel,10. att hos regeringen begär förslag om hurkulturturismen kan främjas i enlighet med vad som i motionenanförts,12. att hos regeringen begär en utredning om minskadbyråkrati och rationalisering av fördelningspolitiken kringkulturmedel.1991/92:Kr273 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om , Riksutställningar ochRikskonserters produktion för de mindre scenerna i glesbygden,6. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att lägga fram förslag om kulturfonder.1991/92:Kr274 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barn- och ungdomskultur,1991/92:Kr276 av och (nyd)vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av länsmuseerna.1991/92:Kr277 av och () variyrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om museet.1991/92:Kr279 av och (fp, m) variyrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Konsthallen /92:Kr283 av m.fl. (fp) vari yrkasatt hos regeringen begär att får iuppdrag att studera förutsättningarna för att inrätta ennationalscen i Skåne.1991/92:Kr287 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bildande av en stiftelse med syfte attbevara och förvalta natur- och kulturmiljöer.1991/92:Sk349 av och (nyd)vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ytterligare fonder förstipendier inom idrott och kultur.1991/92:Sk673 av och (nyd)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att länsmuseerna skall vara självständigaoch fria kulturinstitutioner. Övergripande frågor m.m.En kulturpolitisk utredningDe kulturpolitiska målenRiksdagen fastställde åtta mål för den statligakulturpolitiken (prop. 1974:28, bet. KrU15 s. 3 och 19--20,rskr. Målen har inte ändrats sedan de lades fast. Enligtmålen skall kulturpolitikenmedverka till att skydda yttrandefriheten och skapa reellaförutsättningar för att denna frihet skall kunna utnyttjas,ge människor möjligheter till egen skapande aktivitet ochfrämja kontakt mellan människor,motverka kommersialismens negativa verkningar inomkulturområdet,främja en decentralisering av verksamhet ochbeslutsfunktioner inom kulturområdet,utformas med hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter ochbehov,möjliggöra konstnärlig och kulturell förnyelse,garantera att äldre tiders kultur tas till vara ochlevandegörs,främja ett utbyte av erfarenheter och idéer inomkulturområdet över språk- och nationsgränserna.Sedan de sålunda preciserade målen för den svenskakulturpolitiken fastställdes, har målen fått ett konkretinnehåll genom bl.a. beslut i budgetsammanhang och genomsärskilda reformer inom de flesta kultursektorer.Det bör här framhållas att de mål för den statligakulturpolitiken, som i enlighet med det anförda fastställts, äravsedda att kunna tjäna som vägledning då kommuner och landstingbeslutar om mål för sin kulturpolitik.Aktuella motionsförslag samt viss tidigare riksdagsbehandlingDet råder fortfarande i princip enighet om de kulturpolitiskamålen. har emellertid i olika sammanhang, bl.a.i riksdagsmotioner och i reservationer i kulturutskottet,framställts krav på en komplettering av målen med andra sådana.I motioner har uttalats önskemål om särskilda kulturpolitiskamål fastställda med utgångspunkt i begreppen frihet, mångfaldoch kvalitet. Företrädarna i kulturutskottet för Moderatasamlingspartiet, och har i gemensammareservationer till utskottsbetänkanden förordaten prövning av en komplettering av målen. De har därvid yrkat iförsta hand att prövningen skall avse frågan huruvida särskildamål om konstnärlig kvalitet och rimliga arbetsvillkor förlandets fritt arbetande konstnärer bör fastställas. De har ocksåanfört synpunkter av innehåll att det bör övervägas om det nugällande s.k. decentraliseringsmålet bör omformuleras så att detklarare framgår att samhället skall verka för att det i alladelar av landet kan utvecklas ett allsidigt kulturliv.Kraven har -- sedan de med mycket utförliga motiveringaravstyrkts av utskottet (se senast bet. 1990/91:KrU20 s. 9) --avslagits av riksdagen.I den nu aktuella motionen Kr272 (nyd) återupprepas kraven påatt det uttryckligen skall slås fast att kulturpolitiken skallvärna om frihet, mångfald och kvalitet (yrkande 1). Yrkandetinnefattar också krav på att det skall slås fast att kulturenskall göras tillgänglig för så många som möjligt. Utskottet villhär skjuta in att -- som närmare redovisas i ett följandeavsnitt -- kommer attredovisa ett uppdrag att samla och analysera erfarenheter somvunnits i arbetet för att aktivera nya grupper ikulturverksamheten. Till här behandlade motionsyrkande kan ocksåhänföras synpunkter i motionen om ett bättre samspel mellanstaten, landstingen och kommunerna i syfte att förbättrabedömningen av det totala ekonomiska stödet till olikakonstarter och kulturaktiviteter. En precisering av de olikaaktörernas roll och ansvar för kulturpolitiken bör enligtmotionen göras.Vad som anförs i nämnda motion i sist angivna hänseende gerutskottet anledning nämna att i den socialdemokratiska motionenKr271 -- som delmotivering till ett yrkande som behandlas senarei detta betänkande (yrkande 14) -- framhålls att en förstautgångspunkt för den framtida kulturpolitiken bör vara att denskall metodiskt främja ett ökat samspel mellan olikakulturverksamheter i landet; ett i verklig mening nationelltkulturliv förutsätter dynamik, rörlighet och erfarenhetsutbytemellan olika konst- och kulturområden.I motion Kr272 anförs även vissa synpunkter om den kulturellaidentiteten, synpunkter som nära ansluter till detkulturpolitiska mål som innebär att vi skall värna om vårtkulturarv (yrkande 2).En utvärdering av kulturpolitiska beslut har påyrkatsav företrädare för (se bl.a.res. 3 till bet. 1990/91:KrU20). Enligt kraven finns ett behovav att få till stånd en samlad utvärdering av hur de olika målenuppnåtts. Det finns anledning tro att medlen för att nå målen icentrala delar måste förnyas bl.a. vad gällerdecentraliseringsmålet. Vid en utvärdering måste också deändrade förutsättningarna på det mediepolitiska området vägasin, har det hävdats.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet våren1989 uttalade att det är utomordentligt viktigt att det sker enkartläggning och utvärdering av gjorda insatser på kulturområdetoch att slutsatser för framtiden dras av vad som därvid kommerfram (bet. 1988/89:KrU15 s. 10). En övergripande parlamentariskutredning om kulturpolitiken skulle dock, om den tillsattesunder , anförde utskottet, innebära betydanderisker för att angelägna delreformer skulle skjutas påframtiden. Inom olika delar av kultursektorn hade nämligensärskilda utredningsuppdrag givits och det fanns anledning utgåfrån att ytterligare sådana skulle tillkomma. Utskottets synsättstämde överens med vad som anförts i den då aktuellabudgetpropositionen (prop. 1988/89:l00 bil. 10, s. 327--328).Motionskrav på området har avstyrktsmed i huvudsak samma motivering (bet. 1989/90:KrU17 s. 12,l990/91:KrU20 s. 10).I fyra motioner, Kr240 (m), Kr271 (s), Kr277 (fp) och Kr283(fp), vilka väckts under den allmänna motionstiden ,framställs yrkanden som har nära samband med det kulturpolitiskadecentraliseringsmålet. Motionerna kan sägas avse denövergripande frågan om kulturinstitutionerna utanför Stockholmbör få nationella uppdrag som åtminstone i vissa fall kanbegränsa det ansvar de centrala institutionerna nu har. Ennärliggande följdfråga är vilka ekonomiska konsekvenser förstaten ett sådant delat ansvar bör leda till.Den utförligaste diskussionen förs i motion Kr271 imotiveringen till yrkande 19. Motionärerna framhåller att denationella kulturinstitutionerna är kraftcentra för vårt landskulturliv. De utför inom sina respektive konstområden uppgiftersom är betydelsefulla för hela landet. De ger ocksåStockholmsregionens invånare ett förnämligt kulturutbud, somnästan helt och hållet finansieras över statsbudgeten.Motionärerna anknyter i den fortsatta diskussionen tillsynpunkter som framfördes i den rapport rörande statligkulturpolitik i som en europeisk expertgrupp för någotår sedan genomförde inom ramen för programmet för Europarådetsländerexaminationer. I rapporten framhålls bl.a. att ett nyttprogram för statens stöd till kulturen bör syfta till bl.a. attdet utanför byggs upp ett begränsat antal kulturellacentra med internationellt rykte. Motionärerna framhåller attdetta skulle gynna vitalitet och rörlighet i kulturlivet. Deanför slutligen:Redan i dag har , , och kommunergenom en ambitiös kulturpolitik påtagit sig uppgifter som är avbetydelse för hela västra, södra och norra -- och därmedför hela landet. I huvudsak är dock detta ett resultat avmålmedvetna kommunala insatser.En central statlig uppgift för nittiotalets kulturpolitik äratt gynna uppkomsten av fler kulturella centra utanförStockholm. Investeringsbidraget till byggandet av en nymusikteater i om 347 milj.kr. markerar härvidlag eninledning. Men för att fullfölja denna början krävs fortsattalångsiktiga insatser som utformas i samråd med berörda kommuner.Målet bör vara att i varje landsända åstadkomma starkakulturverksamheter som har ett nationellt uppdrag.I två motioner anförs synpunkter på den angivna frågan i vadavser museiområdet. I motion Kr240 (m) erinras om de pågåendeövervägandena rörande dokumentationsansvaret ocharbetsfördelningen mellan landets sjöfartsmuseer. Det påpekasvidare i motionen att det på konsthantverks- och formområdetredan finns ett specialmuseum av rikskaraktär, nämligen Röhsskakonstslöjdmuseet. Motionärerna pekar vidare på att de bådaetnografiska museerna i och har samlingar somkompletterar varandra och att vinster skulle kunna göras genomen samordning mellan museerna. Motionen syftar till att det börgöras en genomgång av dokumentations-, forsknings- ochinsamlingsansvaret hos de stora specialmuseerna, främst i ,och . I motion Kr277 (fp) framförs likartadesynpunkter vad gäller . Motionärernaframhåller att museet i praktiken redan har karaktär avriksinstitution och att det därför bör få i uppdrag att ansvaraför erforderlig samordning på området och inneha rollen avcentralt museum.Slutligen redovisas här motion Kr283 (fp), enligt vilkenkulturrådet bör få i uppdrag att studera möjligheterna attinrätta en nationalscen i Skåne.Utskottets bedömningSom redovisats i det föregående gjorde utskottet våren 1989uttalanden som hade den innebörden att en övergripandeparlamentarisk utredning om kulturpolitiken borde komma tillstånd inom en inte alltför avlägsen framtid.Enligt den plan som lagts fast för en övergång till treårigabudgetramar skall kultursektorn inträda i systemet efter förslagi nästa års budgetproposition. Den första treårsbudgeten skallsåledes omfatta de tre budgetåren 1993/94--1995/96. Till grundför regeringens förslag skall ligga i första hand myndigheternasfördjupade anslagsframställningar vilka skall inges tillregeringen . Vidare aviseras i åretsbudgetproposition (bil. 12 s. 1 och 8) en översyn och en analysavseende frågor som rör kultursektorns myndighetsstruktur,ansvars- och kostnadsfördelning, anslagsstrukturen ochmarknadens betydelse för kulturverksamheten.Kulturutskottet anser att det är nödvändigt att nutar ställning till frågan om huruvida en kulturpolitiskutredning skall tillsättas. Vid sina överväganden har utskottetkommit fram till att det är nödvändigt att beslut om en sådanutredning bör fattas redan under innevarande , omresultatet av utredningens arbete fullt ut skall kunna påverkade beslut på kulturområdet som i fråga om treårsbudgeten förperioden /97--1998/99 skall fattas våren 1996.Utskottet förordar mot den angivna bakgrunden att enkulturpolitisk utredning tillsätts.Utskottets bedömning bygger på att utredningen arbetar medsnabbhet så att resultatet av utredningsarbetet -- efterremissbehandling -- kan läggas till grund för bl.a. direktivtill myndigheterna i fråga om de fördjupadeanslagsframställningar som skall avges påföljande höst.Den tidsplan för utredningsarbetet som utskottet förordarinnebär att detta inte bör påverka det pågående arbetet medfördjupade anslagsframställningar för den första perioden med entreårig budgetram eller rubba förutsättningarna för denstrukturöversyn som i enlighet med det anförda skall komma tillstånd.I enlighet med det anförda bör den av utskottet förordadeutredningen vara långsiktig.Utskottet anger i det följande fyra uppgifter för denkulturpolitiska utredningen.l. Utredningens huvuduppgift bör -- mot bakgrund av denutförliga redovisning utskottet lämnat i det föregående -- varaatt utvärdera i vad mån kulturpolitiska mål uppfyllts.Därvid bör särskild uppmärksamhet ägnas åt bedömningen avdecentraliseringsmålet. Vad utskottet anför i ett följandeavsnitt bör beaktas vid utvärderingsarbetet.2. Utredningen bör vidare -- på grundval av resultatet avutvärderingen -- ta ställning till frågan om huruvida det finnsskäl att förorda en jämkning av innehållet i de gällandekulturpolitiska målen.3. Behovet och lämpligheten av att ytterligare kulturpolitiskamål läggs fast bör prövas.4. Utredningen bör redovisa sin principiella syn på genomvilka medel de mål som föreslås för framtiden skall uppnås.Frågan om särskilda statliga insatser bör göras för att främjatillkomsten av kulturella centra i landet bör ingående prövasmed utgångspunkt i decentraliseringsmålet. Utskottet anför i detföljande vissa synpunkter på frågan. Även frågan om hursamspelet på kulturområdet mellan stat, landsting och kommunskall utformas bör utredas. I linje härmed ligger den fråga somtagits upp motionsvägen om samspelet mellan olika kulturformer.Även den frågan bör övervägas.Decentraliseringsmålet torde vara det av de kulturpolitiskamålen som under de gångna 18 åren tilldragit sig störstuppmärksamhet. Orsaken härtill är att det fanns mycketbetydande behov av stöd till den regionala utvecklingen påkulturområdet. De statliga insatserna -- likaväl som insatsernafrån huvudmännen -- har därefter varit mycket betydande. Ännukvarstår dock önskemål om insatser av betydande omfattning.Samtidigt föreligger mera övergripande förslag om attspecialdestinerade bidrag skall avskaffas. Utskottet tänkerhärvidlag på föreliggande förslag av kommunalekonomiskakommittén (SOU 1991:98). Enligt utskottets mening behövs engrundläggande analys av bl.a. målformulering och bedömning avansvarsfördelning innan det kan komma i fråga att man för inkulturstödet i ett generellt system. Av betydelse förbedömningen av decentraliseringsmålet är också de övervägandensom görs av regionutredningen (C 1991:09), som bl.a. skallanalysera den offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad(dir. 1991:31). Som anges i budgetpropositionen (bil. 14 s. 8)är avsikten att utredningen skall följas upp av enparlamentarisk beredning.Då det gäller frågan om särskilda statliga insatser för attfrämja tillkomsten av kulturella centra i landet vill utskottetanföra följande.De centrala kulturinstitutionerna har varit -- och är -- avstor betydelse för hela landets kulturliv. Detta har både direktoch indirekt i olika sammanhang understrukits av statsmakternaoch även kommit till uttryck bl.a. i budgetbedömningar.Det sagda står inte i motsättning till att man utifrån ettriksperspektiv diskuterar om hur man bäst skall ta till vara ochutveckla de mycket stora kulturella resurser -- materiella ochimmateriella -- som finns även på andra håll i landet än iStockholm. Den kulturella växtkraft som finns i landet måste tastill vara. Staten har ett övergripande ansvar för hur dettaskall ske. Åtgärder i detta syfte måste enligt utskottets meningkunna vidtas utan att detta innebär -- eller upplevs som -- attcentrala institutioner försvagas.