bet · GF01NU20 · 1992-04-21 00:00:00 — För att inte skall hamnapå efterkälken krävs, anser motionärerna, att staten tarinitiativ till nationella program med medverkan av stora och småföretag och av olika organ inom den offentliga sektorn.I motion 1991/92:N256 (v) begärs att regeringen skall tainitiativ till ett forskningsprojekt med syfte attförutsättningarna för en omställning mot en ekologiskt uthålligindustriproduktion i skall klarläggas. Det går enligtmotionären inte att förlita sig på att marknaden utan styrningklarar av att genomföra svåra och riskfyllda miljöprojekt, dettaäven om dessa kan förväntas leda till en förnyelse av industrinoch göra världsledande inom området ekologiskt uthålligteknik.Riksdagen avslog en motion (v) liknande detförstnämnda yrkandet. Utskottet (bet. 1990/91:NU35, s. 43 f.)hänvisade till det arbete som utförs av programrådet förforskning för ett avfallssnålt samhälle. Företrädaren förVänsterpartiet krävde i en reservation att regeringen skulleanmodas att låta utarbeta ett program för främjande av sektornför miljöteknik.Enligt förordningen (1990:961) med instruktion förprogramrådet är syftet med programmet för forskning för ettavsfallssnålt samhälle att utveckla teknik och styrmedel somleder till miljöanpassade produkter och därmed minskad mängd ochfarlighet beträffande avfall. Programrådet skall samverka medvetenskapliga institutioner inom universitet och högskolor samtmed organisationer och statliga organ inom verksamhetsområdetbåde inom och utom . Därvid skall programrådet se tillatt forskningen får en inriktning som stämmer med demiljöpolitiska målen, samordna forskningsinsatser så att etteffektivt utnyttjande av dessa uppnås samt fördela medel tillforskning inom ramen för programmet.Utskottet finner inte anledning att nu göra något annatställningstagande än vad som gjordes . De aktuellamotionerna avstyrks således i berörda delar.VT-delegationenI propositionen (s. 104) meddelar regeringen sin avsikt attlägga ned delegationen för verkstadsteknisk utveckling --VT-delegationen. Regeringens näringspolitik bygger på generelltverkande insatser, sägs det. I den framlagdapropositionen 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken aviserades inom område att dettreåriga programmet för verkstadsteknik skulle avvecklas ett årtidigare än planerat, eller vid utgången av innevarandebudgetår.VT-delegationen inrättades (prop. 1989/90:88,bet. Syftet med det verkstadstekniska programmet harvarit att främja de små och medelstora företagenskonkurrensförmåga och produktivitet genom utnyttjande av nyteknik samt nya material, produkter och produktionsprocesser.Programmet har främst varit avsett för företag som arbetar somunderleverantörer.Företagsstöd till vissa branscher likt det som VT-delegationenförmedlar ökar inte dynamiken i näringslivet, sägs det ipropositionen. Den besparing som uppnås genom nedläggningen avVT-delegationen kommer företagen till godo genomskattesänkningar. Det är enligt regeringen framför allt degenerella ekonomiska åtgärderna som skall skapa ett bra klimatför företagare i . Redan beslutade projekt inomVT-delegationens ram borde dock få slutföras. I den mån de pågårlängre än till bör slutförandet ske inom ramenför , anser regeringen.Det arbete som har bedrivits inom VT-delegationen bör fåfullföljas, anförs det i fyra motioner.VT-delegationen har framgångsrikt bidragit till att ett stortantal företag snabbt har kunnat utveckla sig på det tekniskaområdet, anförs det i motion 1991/92:N240 (s). De har därmedgivits möjlighet till omstrukturering och anpassning medutgångspunkt från marknadens och kundernas krav. Statligaaktiviteter som riktar sig till underleverantörer -- bl.a. inomVT-delegationens ram -- måste enligt motionärerna fullföljas påett ansvarsfullt sätt.Om inte det verkstadstekniska programmet slutförs kommer ettantal företag att bli utan draghjälp till investeringar förförbättrad teknik, sägs det i motion 1991/92:N234 (s). I dagensekonomiska läge behövs enligt motionärerna statligt stöd för attde svenska underleverantörernas position och tekniska kompetensskall kunna förstärkas. VT-delegationen borde därför få slutförasitt uppdrag.Att lägga ned VT-delegationen stämmer dåligt överens medregeringens uttalanden i andra sammanhang om stöd till små ochmedelstora företag, anförs det i motion 1991/92:N265 (s).Visserligen når stödet endast ett begränsat antal företag, mendessa får enligt motionärerna god hjälp att stärka sin positionoch tekniska kompetens. Att avveckla delegationen innebär attett antal företag blir utan stöd för investering i förbättradteknik.Regeringens förslag att avbryta VT-delegationens arbete innebär, enligt vad som sägs i motion 1991/92:N270 (v),att frukten av redan satsade medel riskeras. Motionärerna anseratt VT-delegationen skall få fullfölja sitt arbete och föreslåratt 50 milj.kr. skall anvisas för nästa budgetår.I tre av de här aktuella motionerna, 1991/92:N240 (s),1991/92:N234 (s) och 1991/92:N270 (v), tas även upp frågan omdet stöd till underleverantörer som har tillhandahållits avNUTEK via anslaget Småföretagsutveckling (B 5). Denna frågabehandlar utskottet i ett senare avsnitt (s. ).Näringspolitiken bör -- som tidigare angivits -- föras medgenerella medel. Detta innebär bl.a. att den typ av selektivainsatser som VT-delegationen utgör exempel på bör avskaffas. Meddet anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuella motioner iberörda delar.Övriga anslag till teknisk utveckling m.m.De återstående anslagspunkter under rubriken m.m. som behandlas i detta betänkande har inteföranlett några motionsyrkanden. Efter att ha redogjort förregeringens förslag tar utskottet ställning till dessa i ettsammanhang.Riksdagen beslöt (prop. 1989/90:90, bet. NU40) omett för styrelsen för teknisk utveckling (numera ) ochnaturvetenskapliga forskningsrådet gemensamt treårigt programför forskning inom det materialtekniska ochmaterialvetenskapliga området. Regeringen föreslår att 36,2milj.kr. skall anvisas till programmet och meddelar att enprövning av programmet kommer att göras i denforskningspolitiska propositionen.För bidrag till Stiftelsen föreslår regeringen ett anslag på 35,6milj.kr., varvid det anges att verksamheten skall bedrivas inomden ram som angavs i den näringspolitiska propositionen våren1990 (prop. 1989/90:88 s. 128) och med beaktande av den delvisnya inriktning som redovisades i proposition 1991/92:51 om en nysmåföretagspolitik (s.40).Teknikvetenskapliga forskningsrådet (), som inrättadesden (prop. 1989/90:90, bet. NU40), har till uppgiftatt främja och stödja vetenskapligt betydelsefull grundforskninginom det tekniska området, att verka för att information omforskning och forskningsresultat sprids samt att samverka medandra myndigheter och organ inom forskningens område. I enlighetmed av fastlagda riktlinjer beräknar regeringenanslaget till 185 milj.kr. för nästa budgetår.De nu gällande riktlinjerna för den svenska rymdverksamhetenfastlades (prop. 1989/90:90, bet. Därvidangavs också en treårsram för rymdverksamheten. Tyngdpunkten idet svenska rymdprogrammet har lagts på europeiskt samarbete.Regeringen föreslår under anslagspunkten Europeisktrymdsamarbete m.m. att skall bemyndiga regeringenatt under /93 ikläda staten nya förpliktelser påhögst 368milj.kr. och att skall anvisa ett anslag på447,4milj.kr. För den nationella rymdverksamhetenföreslås ett anslag på 58,3 milj.kr. för nästa budgetår och attregeringen skall bemyndigas att ikläda staten nya förpliktelserpå högst 150 milj.kr.För att säkerställa en önskvärd omfattning och inriktning avdet svenska deltagandet i EG:s ramprogram för forskning ochutveckling föreslår regeringen en ökning av anslaget tillEuropeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete till 211milj.kr. för nästa budgetår. Detta sker bl.a. genom omföringarfrån andra anslag för forskning och utveckling inomnäringsdepartementets område. Om till fullo skall kunnautnyttja de möjligheter som erbjuder bör svenskaföretag och institutioner ges tillfälle att delta i deindustristrategiska programmen från början, sägs det ipropositionen. Hela ökningen av anslaget skall utgöra stöd tillprojekt inom de nya industriella programmen. Det aviseras attden forskningspolitiska propositionen kommer att innehållaförslag om hur svensk medverkan i EG:s ramprogram för forskningoch utveckling skall finansieras under treårsperioden1993/94--1995/96.För verksamheten vid statens provningsanstalt föreslårregeringen för nästa budgetår ett formellt anslag på 1000 kr.för uppdragsverksamheten och ett anslag på 51,7 milj.kr. Regeringen beslöt att ensärskild utredare (1992:02), f.d. statssekreteraren , skulle tillkallas med uppgift (dir. 1992:7) att utredamöjligheterna och formerna för en begränsning av statensengagemang inom området för provnings- och mätteknik samtanslutande verksamheter inom statens provningsanstalt ochstatens maskinprovningar. Uppdraget skall redovisas senast den15 . Därefter planeras enligt uppgift -- eftersedvanlig remissbehandling -- förslag kunna läggas fram ibudgetpropositionen . Mot denna bakgrund föreslås inte nunågon ny treårsram för provningsanstaltens verksamhet.Styrelsen för teknisk ackreditering bör, enligtregeringens förslag, under den kommande treårsperioden1992/93--1994/95 inrikta sig på följande:Myndighetsverksamhetatt verka för att kontrollordningar utformas såkostnadseffektivt som möjligt utan att eftersträvadesäkerhetsnivåer efterges som de krav somEuropaintegrationen ställer tillgodoses,att bereda ärenden om s.k. anmälda organ,Mätteknisk verksamhetatt främja och utveckla en effektiv mätplatsorganisation,Ackrediteringsverksamhetatt fortsätta utvecklingen och uppbyggnaden avackrediteringsverksamheten, med beaktande av de krav somEuropaintegrationen och en ändrad inriktning av nationellakontrollordningar innebär.Regeringen begär godkännande av de angivnariktlinjerna.I propositionen aviseras att ett förslag om ändradlagstiftning om teknisk provning och kontroll kommer attföreläggas , mot bakgrund av förslag ien promemoria från (Ds 1991:86). Iproposition 1991/92:125 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /92 har regeringen lagt framett förslag, varigenom, om det antas, det blir möjligt att utseäven annat organ än statlig myndighet till riksmätplats. Dettaförslag kommer utskottet att behandla i betänkandet1991/92:NU29. Med hänvisning till detta förslag och mot bakgrundav att det är oklart i vilken takt som Europaintegrationenkommer att genomföras i föreslår regeringen ibudgetpropositionen inte någon ny treårig budgetram förstyrelsen. För nästa budgetår föreslås ett anslag på 11,9milj.kr. för myndighetsverksamheten, ett formellt anslag på1000 kr. för uppdragsverksamheten och ett anslag på 8,8milj.kr. för bidrag till riksmätplatsverksamheten.För anslaget Bidrag till vissa internationellaorganisationer föreslår regeringen 4,1 milj.kr. AnslagetBidrag till (), som utgörstatens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet, harberäknats till 7milj.kr. För anslaget Avgifter till vissainternationella FoU-organisationer, från vilket andelav sekretariatskostnaderna för de europeiskaforskningssamarbetena Eureka och Cost täcks, föreslås 0,5milj.kr.Utskottet tillstyrker alla de förslag av regeringen som harredovisats i detta avsnitt.SmåföretagsutvecklingRiskkapitalförsörjningBakgrundUtskottet redogör här för de beslut som har fattatunder senare år beträffande de regionala utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet och den riskkapitalförsörjning till småoch medelstora företag som tillhandahålls av de regionalariskkapitalbolagen, Norrlandsfonden, Småföretagsfonden,och Industrifonden.I proposition 1991/92:51 om en ny småföretagspolitik(småföretagspropositionen), som avlämnades , uttaladeregeringen att tillgången på riskkapital för små och medelstoraföretag behöver öka väsentligt och att en effektivriskkapitalmarknad för småföretag bör byggas upp successivt utanstatlig inblandning genom generellt inriktade åtgärder. Detangavs vara av stor vikt att få närmare belyst möjligheternaatt tillskapa nya skattestimulanser för teknik- ochinnovationsföretag. I propositionen begärdes riksdagensgodkännande av ändrade riktlinjer för de regionalautvecklingsfondernas och Norrlandsfondensfinansieringsverksamhet och för ägandet av de regionalariskkapitalbolagen.De regionala utvecklingsfonderna bildades genomombildning av företagarföreningar i länen med staten resp.landsting -- och i förekommande fall kommuner -- som stiftareoch huvudmän (prop. 1977/78:40, bet. Utvecklingsfondernaär stiftelser och det finns en fond i varje län. Styrelsernautses av landstingen.Verksamheten regleras genom avtal mellan staten, landstingenoch berörda kommuner. Statens huvudmannaskap utövas av NUTEK.Nuvarande avtal omfattar fyraårsperioden --1994. Därefterförlängs avtalen i perioder , såvida inte uppsägningsker av någondera parten. Uppsägning skall göras senast ett årinnan ny avtalsperiod inleds.Utvecklingsfonderna bedriver finansieringsverksamhet enligtföreskrifter i förordningen (1987:894) om statlig finansieringgenom regional utvecklingsfond. De kan lämna lån, garantier ochs.k. För samtliga finansieringsformer gälleratt risknivån skall vara så hög att banker och andra privatakreditinstitut inte är beredda att medverka i finansieringen.Fonderna skall i första hand lämna stöd till företag som harhögst 200 anställda. Lånefonderna skall hållas skilda frånutvecklingsfondernas övriga medel och förvaltas så attavkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses. Enligtuttalanden från statsmakterna (prop. 1986/87:74, bet. NU30)innebär detta att varje utvecklingsfond långsiktigt skall bevarasitt kapital.Utvecklingsfondernas samlade kapital för finansieringsändamåluppgick till ca 2,6miljarder kronor.Utvecklingsfonderna har -- i enlighet med av fastlagdariktlinjer (prop. 1989/90:88, bet. NU30) -- förbundit sig attunder en femårsperiod med början betala in sammanlagt1miljard kronor till staten, med en jämn fördelning överfemårsperioden. Utvecklingsfonderna har vidare förbundit sig attunder en sjuårsperiod med början betala 600 milj.kr.till de sex regionala riskkapitalbolagen (se vidare i detföljande).Riksdagen ställde sig bakom regeringens förslagtill ändrade riktlinjer för utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet (prop. 1991/92:51, bet. Dettainnebär att de medel som utvecklingsfonderna skulle ha placerati de regionala riskkapitalbolagen -- dvs. -- påsikt skall dras in till statskassan. Regeringen aviserade ismåföretagspropositionen sin avsikt att ta upp överläggningarmed utvecklingsfonderna samt med landstingen och berördakommuner i denna fråga. Vid utskottsbehandlingen anfördes i enreservation (s) att ytterligare indragningar frånutvecklingsfonderna inte borde göras innan regeringen hadelämnat konkreta förslag till alternativa lösningar.Överläggningar pågår enligt uppgift mellannäringsdepartementet och utvecklingsfonderna om inbetalning tillstaten av de medel (600 milj.kr. ), som utvecklingsfondernaenligt tidigare förbindelser skulle ha placerat i de regionalariskkapitalbolagen. Flertalet utvecklingsfonder har, enligt vadutskottet erfarit, nu förbundit sig att under en femårsperiodmed början i stället betala in dessa medel till staten.Överläggningarna fortsätter med resterande utvecklingsfonder.Norrlandsfonden är en stiftelse som bildades av staten år1961 (prop. 1961:77, bet. Fonden har till uppgift attfrämja främst små och medelstora företags utveckling i de fyranordligaste länen. Särskild uppmärksamhet skall ägnasNorrbottens län och inlandskommunerna. Även projekt som berörangränsande län kan erhålla stöd, förutsatt att en väsentliganknytning till fondens verksamhetsområde föreligger.Verksamheten regleras av stadgar som fastställs av regeringen.Regeringen utser ordförande och fyra ledamöter i styrelsen.Resterande fyra ledamöter utses av landstingen i de fyra berördalänen.Norrlandsfonden skall ta initiativ till och stödjaindustriellt utvecklingsarbete, utredningar, inventeringar ochforskning av betydelse för näringslivet inom fondensverksamhetsområde. Vidare kan fonden stödja industrielletablering och utbyggnad. Fonden kan delta i finansiering genombidrag, garantier, skuldebrev och medelstillskott medåterbetalning i form av royalty.Norrlandsfonden har byggts upp med medelstillskott först frånvinstmedel från (), därefterdirekt över statsbudgeten. har inga nyamedelstillskott skett. Norrlandsfonden har en balansomslutningpå ca 500 milj.kr. Fonden har förbundit sig att placera 200milj.kr. av sina medel i det nordligast placeraderiskkapitalbolaget (prop. 1989/90:88, bet. NU30; se vidare i detföljande).Riksdagen anslöt sig till regeringens förslag omändrade riktlinjer för Norrlandsfondens finansieringsverksamhet(prop. 1991/92:51, bet. De medel som Norrlandsfondenskulle ha placerat i det nyssnämnda riskkapitalbolaget kommerdärigenom i stället att inbetalas till staten. Det aviserades ismåföretagspropositionen att regeringen skulle ta uppöverläggningar med Norrlandsfonden i denna fråga. Företrädarnaför Socialdemokraterna i utskottet motsatte sig i en reservationindragningen av medel och hänvisade till den viktigaregionalpolitiska roll som fonden spelar för de fyra nordligastelänen.Enligt uppgift pågår överläggningar mellannäringsdepartementet och Norrlandsfonden angående inbetalning avmedlen.Småföretagsfonden är en stiftelse som inrättades (1983/84:135, bet. Därvid överfördes 100 milj.kr. somstiftelsekapital till fonden från allmänna pensionsfonden. År1987 (prop. 1986/87:74, bet. NU30) tillfördes fonden ytterligare100 milj.kr. beslöt (prop. 1989/90:88, bet.NU30) att Småföretagsfonden med början år1990 skulle tillföras ytterligare 1miljard kronor --200milj.kr. En förutsättning för resurstillskottetskulle vara att huvuddelen placerades i de regionalariskkapitalbolagen.Småföretagsfonden har till uppgift att bistå små ochmedelstora företag med riskkapital. Fonden arbetar huvudsakligenmed investment- och utvecklingsbolag, som i sin tur är inriktadepå att göra placeringar av riskkapital i företag inomsmåföretagssektorn. Regeringen fastställer stadgarna.Riksdagen instämde i regeringens uppfattning attSmåföretagsfonden tills vidare skall finnas kvar; senare bör dendock avvecklas (prop. 1991/92:51, bet. Vidare angavs attSmåföretagsfondens medel tills vidare borde förvaltas avFöretagskapital AB (se vidare i det följande) och attförvaltningsuppdraget även borde innefatta fondens äganderätt ide regionala riskkapitalbolagen. Vid utskottsbehandlingenkrävdes i en reservation (s) att Småföretagsfonden skulle fåfinnas kvar. Reservanterna ansåg det vara naturligt att fondensresurser, som alltså har byggts upp med medel från den allmännapensionsfonden, används för att utveckla den nya företagsamhetsom behövs för uppnående av en tillfredsställande ekonomisktillväxt, vilken i sin tur är en förutsättning förpensionssystemets funktion.Riksdagen fattade , på grundval av förslag iproposition 1989/90:88, beslut om bildande av fem till sexregionala riskkapitalbolag (bet. 1989/90:NU30). En förstaförutsättning var att en bred kapitalbas skulle skapas, genomatt de regionala utvecklingsfonderna skulle bistå med600milj.kr., Småföretagsfonden med 1miljard kronor ochNorrlandsfonden med 200milj.kr. En strävan skulle vara attäven privata och andra intressenter deltog med kapital. Enandra förutsättning var att riskkapitalbolagen skulle göra sinasatsningar i huvudsak i form av minoritetsposter i nya ellerandra små företag under utveckling, varvid de teknikbaseradeföretagens särskilda behov skulle beaktas. En tredjeförutsättning var att bolagens styrelser skulle vara relativtsmå och till övervägande del bestå av personer som är aktivainom näringslivet. Avkastningskraven avsågs bli anpassade tillverksamhetens långsiktiga karaktär.Under år 1991 bildades sex regionala riskkapitalbolag medföljande regionala indelning:Stockholms län,Bergslagen (, , , ochGävleborgs län),(, och , ,och ),(, , och Malmöhuslän),Östsverige (, , , Gotlandsoch län),(, , ochNorrbottens län).Utvecklingsfonderna och Norrlandsfonden har, som tidigarenämnts, skriftligt förbundit sig att medbörjan placera 600milj.kr. Utvecklingsfonderna, Norrlandsfonden ochSmåföretagsfonden hade enligt konsortialavtaldem emellan till bolagen betalat ut sammanlagt 150milj.kr.Regeringen framlade i småföretagspropositionenförslag om ändrade riktlinjer för ägandet av riskkapitalbolagen,vilka ställde sig bakom (bet. 1991/92:NU14). Beslutetinnebär, som tidigare redovisats, att utvecklingsfondernas ochNorrlandsfondens ägarandelar skallavyttras till andra intressenter. Småföretagsfondens ägarandelskall förvaltas av . Utan hinder av attriskkapitalbolagens ägarförhållanden avsågs bli ändrade angavsbolagen böra kunna drivas vidare enligt dittillsvaranderiktlinjer. Bolagen kan arbeta såväl med rent ägande, i form avminoritetsandelar, som med vinstandelslån, konvertiblaskuldebrev, villkorslån etc. Regeringen aviserade ismåföretagspropositionen att den avsåg att senare återkomma tillriksdagen om statens engagemang i riskkapitalbolagen m.m.Företrädarna för Socialdemokraterna i utskottet avvisade i enreservation förslaget om ändrade ägarförhållanden förriskkapitalbolagen. Med den ägarstruktur som bolagen enligtriksdagsbeslutet var tänkta att få ansågs de ha enviktig funktion att fylla genom att ge möjlighet till ensammanknytning av privata och offentliga intressenter.De sex riskkapitalbolagen disponerade ett kapitalpå 125milj.kr. per bolag.Företagskapital AB bildades som ett kreditbolag i enlighetmed ett avtal mellan staten och affärsbankerna (prop.1972:101, bet. Aktiekapitalet uppgår till 20 milj.kr. ochreservfonden till 4 milj.kr. Statens andel av aktiekapitaletutgör . Staten och bankerna utser vardera halvastyrelsen; ordföranden utses av regeringen.Bolagets uppgift är att medverka vid finansieringen avverksamheten hos små och medelstora företag genom förvärv avminoritetsposter av aktier eller liknande rättigheter. Bolagetkan också lämna krediter och ställa garantier. Bolaget ingårbland de företag i vilka statens aktier får säljas enligtriksdagens bemyndigande till regeringen (prop.1991/92:69, bet. NU10).I småföretagspropositionen aviserade regeringen sin avsikt attta upp överläggningar med i frågan omförvaltning av Småföretagsfondens medel. Efter överläggningarhar avtal ingåtts mellan staten ochFöretagskapital AB om förvaltning av stiftelsenSmåföretagsfonden.Beträffande de regionala riskkapitalbolagen sägs i avtalet attFöretagskapital AB skall fullgöra stiftelsens funktion somägare av de sex riskkapitalbolagen, varvid Företagskapital ABskall:utforma riktlinjer för verksamheten,tillse att bolagens styrelser får en lämplig sammansättning,tillse att bolagsordningen för resp. bolag står iöverensstämmelse med avtalet samt med de riktlinjer för bolagensverksamhet som statsmakterna har beslutat om,vid behov bistå riskkapitalbolagen med löpande rådgivning.Företagskapital AB har med Småföretagsfondensmedel tillfört riskkapitalbolagen 25milj.kr. per bolag.Ytterligare 100 milj.kr. har tillförts resp. bolag.Senare kan ytterligare sammanlagt högst 150milj.kr. komma atttillföras bolagen från fondens likvida medel. I avtalet sägsockså att aktivt skall verka för attriskkapitalbolagen tillförs nya privata ägare.Fonden för industriellt utvecklingsarbete, Industrifonden,är en stiftelse som inrättades (prop. 1978/79:123, bet.NU59). Staten har sedan starten tillfört fonden sammanlagt795milj.kr. Regeringen fastställer stadgar och utser styrelse.Industrifondens mål är att bidra till långsiktigt ökandelönsamhet och tillväxt i svensk industri. Fondens uppgift är attåstadkomma detta genom riskdelning i lovande men riskfylldaindustriella utvecklingsprojekt, som inte kan finansieras påannat sätt. Riskdelningen sker i form av delfinansiering avprojekt eller genom projektgaranti (projektförsäkring).