bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Mot bakgrund härav framstår det enligtbostadsutskottets mening som mindre lämpligt att uppdra åt AMS att administrerafördelningen av bidragen på det sätt som regeringens förslag torde innebära.Bostadsutskottet anser att bidragsansökningarna i stället bör administreras påvanligt sätt av men att samråder med AMS när det gäller densysselsättningspolitiska inriktning som skall vägleda bidragsgivningen.Bostadsutskottet anser att dess ställningstagande i denna del bör somsin mening ge regeringen till känna.Vad beträffar förslagen i motionerna Fi41 (s) och Fi59 (s) ärbostadsutskottet inte berett att tillföra samlingslokalstödet ytterligare medelutöver den ökning om totalt 80 milj.kr. som utskottet förordar för anslagentill Bidrag till allmänna samlingslokaler och Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Därför avstyrks motionerna.De socialdemokratiska ledamöterna i bostadsutskottet anför härvidlag enavvikande mening. De anser inte att insatserna som utskottet förordat ärtillräckliga utan tillstyrker förslaget om att öka ramen för bidrag tillallmänna samlingslokaler med 50 milj.kr. I ett särskilt yttrande harVänsterpartiets representant anslutit sig till Socialdemokraternas avvikandemening.Finansutskottet delar bostadsutskottets mening och biträder såledespropositionens förslag om medelstilldelning och föreslår därtill att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad bostadsutskottet anfört omadministrationen av stödet till allmänna samlingslokaler. Motionerna Fi41 (s)yrkande 14 och Fi59 (s) yrkande 5 avstyrks av utskottet.Upprustning av skolorI den socialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 23 ochVänsterpartiets partimotion Fi44 yrkande 30 föreslås att 300 milj.kr. skallanslås till stimulansbidrag för förbättringar av den fysiska arbetsmiljön iskolorna.I sitt yttrande (1991/92:UbU5y) erinrar utbildningsutskottet om attriksdagen godkänt regeringens förslag i budgetpropositionen attavskaffa anslaget Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiska miljön iskolorna (1991/92:UbU12, rskr. Vidare påpekar utbildningsutskottet attregeringen i kompletteringspropositionen föreslår att arbetsmarknadsstyrelsenskall tillföras 450 milj.kr. Denna medelsförstärkningbör enligt förslaget i första hand användas till bl.a. upprustning av skolansfysiska arbetsmiljö. Med hänvisning därtill anser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka motionerna.Finansutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning och avstyrkeryrkande 23 i motion Fi41 (s) och yrkande 30 i motion Fi44 (v).Stöd till trossamfundI kompletteringspropositionen föreslås (bil. I:11) att ytterligare 20milj.kr. anvisas under anslaget Stöd till trossamfund m.m. för lokalbidrag.Finansutskottet har i likhet med kulturutskottet inget att erinra motden föreslagna medelsanvisningen. Utskottet tillstyrker således propositionen idenna del.SkattepolitikenOmläggning av energibeskattningenI kompletteringspropositionen föreslås en anpassning av energiskatterna motde nivåer som tillämpas inom EG och i . Den nuvarandeenergibeskattningen har enligt regeringen en negativ inverkan på den svenskaindustrins internationella konkurrenskraft. En anpassning tillkonkurrentländernas situation ses som ett viktigt inslag i regeringens politikför att industrins utvecklingsmöjligheter skall förstärkas och för att denekonomiska tillväxten skall främjas. bör anpassningen ske på ettsådant sätt att de miljöpolitiska målen för energisektorn inte äventyras,anförs det i propositionen.Regeringens förslag innebär att nuvarande regler för nedsättning av allmänenergiskatt och koldioxidskatt för den energiintensiva industrin ochväxthusnäringen avskaffas. I stället föreslås att den allmänna energiskatten påbränslen och elektrisk kraft helt skall slopas för industrin ochväxthusnäringen samt att koldioxidskatten skall bestämmas till en fjärdedel avden allmänna nivån.Energiskatteomläggningen föreslås bli finansierad helt inom energisektorn.Koldioxidskatten skall höjas per kg utsläppt koldioxid, ochden allmänna energiskatten på elektrisk kraft skall höjas med per kWhför andra förbrukare än industrin och växthusnäringen. I propositionen meddelasockså att 500 milj.kr. har avsatts för ytterligare satsningar på förnybarenergi och energihushållning.Lagändringarna föreslås träda i kraft . och1994 föreslås särskilda övergångsbestämmelser för industrin ochväxthusnäringen.Regeringens förslag avvisas i fyra motioner.I motion Fi65 av m.fl. (s) anförs följande skäl föravslagsyrkandet:"träffbilden" för förslaget är mycket dålig; över hälften av nedsättningen avenergiskatterna (ca ) kommer att tillfalla företag,för vilka energikostnaderna utgör en obetydlig del av produktionskostnaderna,de miljöstyrande effekterna för industrins energianvändning försvinner; koloch olja kommer att bli mer ekonomiskt konkurrenskraftiga än naturgas, gasoloch biobränslen,det uppstår en onödigt tung belastning på statsbudgeten,energibeskattningen av metallurgiskt kol blir orimlig.Som alternativ till regeringens förslag föreslår motionärerna att det avskattemyndigheterna administrerade generella taket enligt lagen (1974:992) omnedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt skall ändras frånnuvarande till . föreslås att hela oljeskatten skall fåräknas in i beräkningsunderlaget. Lagens undantagsregel om individuellnedsättning efter regeringsbeslut föreslås bli avvecklad. Genom systemet medgenerellt skattetak uppkommer inga konflikter på det handelspolitiska området,anser motionärerna.I motionen begärs också att skall anmoda regeringen att särskiltlåta utreda två frågor. Den ena gäller möjligheterna att basera nedsättningenav energiskatten på förädlingsvärde i stället för -- som -- påsaluvärde. Förädlingsvärdet skulle enligt motionärerna ge ett mer relevant måttpå företagens energiintensitet. Användning av saluvärdet kan vidare, sägs det,medföra en risk för att företagens strävan att öka förädlingsgraden dämpas.Motionärerna begär vidare -- i syfte att en effektivare energianvändning skallstimuleras -- att en utredning skall tillsättas med uppgift att prövamöjligheterna att införa administrativa styrmedel för företag som passerar detföreslagna skattetaket vid nedsättning av energiskatten. Motivet är attskattens funktion som styrmedel upphör när ett företag bryter igenomskattetaket.Regeringens avsaknad av regionalpolitiskt tänkande innebär att hushållen ilandets nordligaste glesbygdskommuner kommer att få bära en större börda änövriga hushåll för sänkningen av industrins energibeskattning, sägs det imotion Fi46 av m.fl. (s). I övrigt bör skattelättnaden förindustrin ges en sådan utformning att den enbart kommer den elintensivaindustrin till del, anför motionärerna.I partimotionen Fi43 (nyd) accepteras i huvudsak regeringens förslag,dock under förutsättning att det av Ny demokrati föreslagnaInvesteringsaktiebolaget till stånd i den omfattning som partiethar krävt.Regeringens förslag har stora brister, speciellt vad gäller effekterna påmiljön, hävdas det i partimotionen Fi44 (v). Regeringen inväntar inte deutredningar som arbetar på området utan lägger fram ett ofullständigt förslag,anför motionärerna. De menar att ett borttagande av energiskatten för densvenska industrin innebär att den nödvändiga omvandlingen av olikaindustriprocesser kommer att hållas tillbaka. Vidare leder förslagen ipropositionen till att förnybara energislag kommer att tappa marknad inomindustrin till förmån för de fossila bränslena och att kärnkraftsbaserad elkommer att främjas jämfört med el från förnybara energislag. Motionärerna, somyrkar avslag på propositionen såvitt avser sänkt energibeskattning förindustrin och växthusnäringen, föreslår att en ny utredning skall tillsättasmed uppgift att se över företagens energibeskattning och lämna förslag till ettnytt system som tillgodoser miljöintressena, som det skapas rimligakonkurrensförutsättningar för särskilt utsatta branscher och företag.Vänsterpartiet kan dock, sägs det i motionen, tänka sig att tillstyrka enhöjning av energiskatten för hushåll under förutsättning att inkomsterna häravanvänds för miljösatsningar, t.ex. till utveckling av alternativ energiteknikoch energibesparande åtgärder.Beträffande de nu redovisade förslagen i propositionen och i motionerna anförskatte- och näringsutskotten i sina yttranden till finansutskottet(1991/92:Sk5y och 1991/92:NU9y), som fogats som bilagor till betänkandet, attdet råder en bred enighet om att det är nödvändigt att sänka energiskatternaför den konkurrensutsatta och mest energikrävande industrin. Det är enligt debåda utskottens uppfattning omöjligt för att vidmakthålla en nivå påenergibeskattningen för denna sektor som vida överstiger vad som är vanligt hoslandets konkurrentländer. Det får anses väl dokumenterat, sägs det iskatteutskottets yttrande, att den jämförelsevis mycket högaenergibeskattningen i leder till sänkt lönsamhet i de aktuellabranscherna, vilket i sin tur leder till minskade investeringar och fårnegativa effekter på sysselsättning och reallöneutveckling. Det är särskiltbasindustrin i de sysselsättningssvaga regionerna som drabbas.Skatte- och näringsutskotten delar vidare den i propositionen redovisadeuppfattningen att bestämmelserna bör utformas så att de inte kommer i konfliktmed handelspolitiska förpliktelser eller de krav som ett kommandemedlemskap i ställer på svensk skattelagstiftning. Mot den bakgrunden anserskatteutskottet att det nuvarande systemet med nedsättning av energiskatten ochkoldioxidskatten för energiintensiva företag bör utmönstras. Även om ett sådantsystem utformas som ett generellt och rutinmässigt skattetak i relation tillföretagets omsättning innebär det -- om det som bygger på ett särskiltprövningsförfarande -- enligt skatteutskottets bedömning en risk för att vårahandelspartners kommer att ifrågasätta om inte skattenedsättningen har karaktärav otillåten subvention.Så långt det är möjligt bör, understryker skatteutskottet, regelsystemetockså utformas så att det befrämjar en god tillväxt ochproduktivitetsutveckling, eller med andra ord en god resurshushållning. Iförutsättningarna för en effektiv resurshushållning ligger också betingelsernaför en effektiv energihushållning och en god miljö.Näringsutskottet menar vidare att de farhågor som kommer till uttryck imotion Fi46 (s) och i motion Fi44 (v) om att regeringens förslag skulle varanegativt ur miljösynpunkt är överdrivna. Genom att omläggningen heltfinansieras inom energibeskattningens ram kan de miljöpolitiska målen förenergisektorn upprätthållas. Den ökade energianvändning som kan förväntas inomindustrin kan balanseras med den höjda skatten för övriga förbrukare. Ipropositionen meddelas också att, som redan nämnts, 500 milj.kr. skall avsättasför ytterligare satsningar på förnybar energi och energihushållning.Med dessa utgångspunkter anser skatteutskottet och näringsutskottet attförslaget i kompletteringspropositionen utgör en väl avvägd lösning påhithörande problem. Genom den föreslagna omfördelningen avenergiskattebelastningen från industri till konsumenter och övrig del avnäringslivet uppnås syftet att stärka den konkurrensutsatta, energitungaindustrins ställning, som incitamentet att spara och hushålla medenergi behålls. Skatte- och näringsutskotten är mot denna bakgrund i principberedda att stödja förslaget i propositionen om en omläggning avenergibeskattningen.Socialdemokraterna i både skatte- och näringsutskotten avstyrker i avvikandemeningar till yttrandena från resp. utskott propositionens förslag.Vänsterpartiet har fogat en meningsyttring till skatteutskottets yttrande.Finansutskottet delar skatte- och näringsutskottens uppfattning ochavstyrker motionerna Fi43 (nyd) yrkande 3, Fi44 (v) yrkandena 19--21, Fi46 (s)samt Fi65 (s) yrkandena 8--11 och 16--21.Utskottet övergår härefter till att ta upp några av de frågor som skatte- ochnäringsutskotten behandlar i sina yttranden till utskottet.NaturgasNaturgas är ett fossilt bränsle liksom torv, kol och olja. Svenska statenslöt avtal med den danska staten om import av naturgas från danskanaturgasfyndigheter i . har gasledningssystemetsuccessivt byggts ut i Sverige.I trepartiöverenskommelsen om energipolitiken framhölls attnaturgasen och biobränslena är konkurrerande bränslen i bl.a. kraftvärmen.Vidare sades att den rådande kraftbalansen gjorde att det inte kunde förutsesnågon nämnvärd utvidgning av naturgasområdet fram till mitten av1990-talet.Genom den föreslagna omläggningen av energibeskattningen kommer naturgasenskonkurrenssituation i förhållande till övriga fossila bränslen att försämras.Den skattemässiga fördel på ca /kWh som naturgasen har iförhållande till kol och olja kommer att minska till ca 1 öre.Näringsutskottet anför i sitt yttrande att det vid uppvaktningar införutskottet har framkommit att resultatförsämringen för ABtill följd av de föreslagna ändringarna av energiskatterna kan beräknas till ca200 milj.kr. är /92 helägtav AB.Enligt näringsutskottets uppfattning bör naturgasen även framöver svara fören del av den svenska energiförsörjningen. Detta är i överensstämmelse medtrepartiöverenskommelsens intentioner. Naturgasen, som också är ett fossiltbränsle, har vissa miljöfördelar jämfört med kol och olja.Näringsutskottet har noterat de ekonomiska problem för ABsom den ändrade energibeskattningen för med sig. Dessa problem bör dock inteåtgärdas via skattepolitiken, t.ex. genom en extra nedsättning avkoldioxidskatten för naturgas. Frågan bör i stället lösas i samråd mellanregeringen och AB:s ägare, . Enligt vadnäringsutskottet erfarit har sådana diskussioner inletts.Skatteutskottet anser att det är nödvändigt att naturgasen ges sådanaförutsättningar att gjorda investeringar kan utnyttjas på ett effektivt sätt.Det är från miljösynpunkt oacceptabelt att naturgasen ersätts med kol och olja.Någon extra nedsättning av koldioxidskatten för naturgasen bör dock inte ske.Hur naturgasen skall kompenseras för minskad konkurrenskraft på grund av ändradbeskattning bör avgöras i förhandlingar mellan ägaren, staten och , som inte har anledning att ha någon annan uppfattning isakfrågan än skatte- och näringsutskotten, förutsätter i likhet medskatteutskottet att regeringen beaktar vad som har anförts.VäxthusnäringenEnligt regeringens förslag skall de regler för energibeskattning som föreslåsför industrin också gälla för växthusnäringen. Övergångsreglerna föreslås dockfå en annan utformning för växthusnäringen med innebörd att nu gällande reglerbibehålls . Detta innebär att den nuvarandebegränsningen av energi- och koldioxidskatterna till av de generellaskattesatserna för bränslen och el skall fortsätta att gälla under dessa bådaår.För växthusnäringen innebär regeringens förslag en kraftig skatteskärpning,sägs det i motion Fi93 av och ().Fullt genomfört ökar förslaget näringens skattekostnad med ca 6milj.kr.,hävdar motionärerna. Även --1994 uppnås en högreskattekostnad. Beskattningen borde övergångsvis ändrasså att växthusnäringen i likhet med industrin befrias från att erlägga allmänenergiskatt samt får behålla den 85-procentiga nedsättningen avkoldioxidskatten. I motionen hävdas vidare att regeringens förslag om ändratsystem för redovisning av energiskatt, innebärande att företagen i efterhandbegär återbetalning av erlagd energiskatt, kommer att leda till att företagendrabbas ekonomiskt. Nuvarande administrativa system borde i stället bibehållas.Näringsutskottet framhåller i sitt yttrande att den svenskaväxthusnäringen är utsatt för en hård importkonkurrens -- dels genom högaenergiskatter, dels genom hög energiåtgång till följd av ett kallare klimat.Med hänvisning härtill bör, enligt näringsutskottets uppfattning,växthusnäringen ges samma villkor vad gäller energibeskattning som industrin.Detta innebär bl.a. att all energianvändning inom växthusnäringen, dvs. ävenför belysning, drift av maskiner etc., bör omfattas av de föreslagna reglernaför energibeskattning. bör besluta om erforderliga lagändringar ienlighet härmed.Även skatteutskottet framhåller att växthusnäringen är utsatt för enmycket hård importkonkurrens. Utöver högre energiskatter än konkurrenterna görvårt kallare klimat att energiåtgången är väsentligt högre än förkonkurrenterna. Växthusnäringen kan därför utan överdrift sägas vara i störrebehov än någon annan näring av låga energiskatter. Mot den bakgrunden bör enmindre avvikelse från de övergångsbestämmelser som föreslås i propositionenkunna accepteras utan att det uppstår några smittoeffekter till andranäringsgrenar.I enlighet med det anförda föreslår därför skatteutskottet attväxthusnäringen befrias från energiskatt på elförbrukning ochpå förbrukning av fossila bränslen . finner detvidare rimligt att växthusnäringen befrias från skatten på all användning av elinkl. belysning, drift av maskiner o.d. och därmed likställs med industrin idetta hänseende. I förslaget till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt bör således begränsningen för skattebefrielsen tillväxthusuppvärmning i14 § slopas och den särskilda ikraftträdandebestämmelsen för denna näringsgrenanpassas efter vad skatteutskottet nu anfört. Vidare bör växthusodlingen underåren 1993 och 1994 få behålla nuvarande 85-procentiga nedsättning av energi-och koldioxidskatten för bränslen för växthusuppvärmning. 1 § lagen (1974:992)om nedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt bör ändras i enlighethärmed. förutsätter att nuvarande administrativa system mednedsättning av skatt vid leverans bibehålls.Finansutskottet delar de synpunkter som framförs i yttrandena omväxthusnäringens situation. Utskottet tillstyrker därför de förslag tilllagändringar som förordas av skatteutskottet. Motion Fi93 (c) blir därmedtillgodosedd.Reglerna för återbetalning eller kompensation av energiskatt ochkoldioxidskattNär det gäller reglerna för återbetalning eller kompensation av energiskattoch koldioxidskatt innebär förslaget i propositionen att återbetalning resp.kompensation bör ske kvartalsvis och utgå endast om den sammanlagda energi- ochkoldioxidskatten uppgår till . för ett kalenderkvartal.Beträffande denna fråga har skatteutskottet en annan uppfattning.Skatteutskottet anser att återbetalning bör kunna ske per kalenderkvartalendast om den sammanlagda energi- och koldioxidskatten överstiger 10 000 kr.för kvartalet. Om den sammanlagda energi- och koldioxidskatten inte uppgår tilldetta belopp bör återbetalningen ske årsvis. Sammanlagt årsbelopp understigande5 . återbetalas dock ej. förslag i denna del föranlederen annan utformning av 29 § i förslaget till ändring i lagen (1957:262) omallmän energiskatt samt en mindre följdändring i 5 § förslaget till ändring ilagen (1990:582) om koldioxidskatt.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och förordar att de avskatteutskottet föreslagna lagändringarna i propositionens förslag antas avriksdagen.Kraft- och fjärrvärmeleveranser till industrinFjärrvärmeleveranser till industriell verksamhet och för växthusuppvärmningvid yrkesmässig växthusodling bör, sägs det i propositionen (s.11f. ),omfattas av den lägre skattebelastning som gäller för dessa sektorer. Motivetär att konkurrenssnedvridningar i värmeproduktionen skall undvikas. En särskildparagraf (28§) föreslås därför bli införd i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt. Därigenom anser regeringen att det inte kommer att ha någonbetydelse ur skattesynpunkt om ett företag självt producerar den energi somanvänds vid tillverkningsprocessen eller om företaget köper energin från ettfjärrvärmeverk.I författningskommentaren till den aktuella paragrafen sägs (s.17)följande:Det är skattebelastningen på den fördelning mellan olika bränslen somfjärrvärmeverket använder sig av som också bör användas när skattebelastningenpå leveranser till industrin och växthusnäringen räknas ut. Används bådebeskattade och obeskattade bränslen är det fördelningen mellan bränsleslagen som gäller för den fjärrvärme somlevereras till industrin och växthusnäringen för samma redovisningsperiod. Detär således inte möjligt att bestämma att fjärrvärmen till industrin produceratsuteslutande med t.ex. fossila bränslen när det under redovisningsperiodenanvänts både fossila bränslen och annan energi.Regeringens förslag kommer att leda till försämrade konkurrensförhållandenför de kommuner som i sina fjärrvärmeverk eller kraftvärmeverk använderbiobränslen, sägs det i motion Fi78 av m.fl. (s).Resultatet kommer att bli antingen att dessa verk övergår till att använda koleller olja eller att de industrier som de aktuella verken har som kunderövergår till att själva producera sin värme med kol eller olja som bränsle.Sammantaget kommer detta att leda till ökade koldioxidutsläpp och ökadförsurning, anför motionärerna.Skatte- och näringsutskotten har uppmärksammat att den precisering somgörs i den citerade författningskommentaren kan komma att få till följd attfjärrvärmeleveranser till industrin får en konkurrensnackdel i förhållande tilleldning med fossila bränslen. Enligt vad som sägs i propositionen var motivetbakom införandet av den aktuella paragrafen just att undvika sådanakonkurrenssnedvridningar.Skatteutskottet anser mot denna bakgrund att lagstiftningen bör tolkasoch tillämpas på ett annat sätt. Av konkurrensneutralitetsskäl anserskatteutskottet att man bör utgå ifrån att fjärrvärme till industri ochväxthusodling skall anses producerad uteslutande med fossila bränslen underförutsättning att verkets användning av fossila bränslen motsvarar minstleveransen av fjärrvärme till industrin och växthusodlingen. Omfjärrvärmeleverantören så önskar bör redovisning och ansökan om återbetalningske per kalenderår. Vidare förutsätter skatteutskottet att regeringen ilämpligt utredningssammanhang belyser effekterna av kraftvärmensenergibeskattning och undersöker behovet av eventuellt ytterligare åtgärder.Näringsutskottet pekar i sitt yttrande på samma möjlighet att lösa detpåvisade problemet. Huvuddelen av värmeverken drivs i regi och har enutförlig redovisning av verksamheten. Den ordning som skisseras här bör inte,enligt näringsutskottets bedömning, innebära några större kontrollproblem.Finansutskottet anser i likhet med skatte- och näringsutskotten detmotiverat att göra en annan tolkning och tillämpning av lagstiftningen i dettahänseende. Härmed tillgodoses i huvudsak motion Fi78 (s) i denna del.BiobränslenI propositionen sägs (s.9) att det med regeringens förslag finns goda skälatt anta att biobränslenas introduktion på marknaden påskyndas och attanvändningen av biobränslen ökar. Den ökade energianvändningen inom industrinsom kan väntas som en följd av skattesänkningen kan, anförs det, balanseras medden höjda skatten för övriga förbrukare. Genom att skatten på fossila bränslenhöjs inom övrigsektorn förstärks biobränslenas konkurrenskraft inom en stor delav värmemarknaden, framhålls det.En avsättning av 500 milj.kr. för ytterligare satsningar på förnybar energiaviseras, som tidigare redovisats, i propositionen (s.13). Enligt vadnäringsutskottet har erfarit skall dessa medel ses som en ram för kommandeförslag till åtgärder. Förslag om användning av medlen kan, enligt uppgift,komma i tilläggsbudget , varefter eventuella åtgärder kanträda i kraft den 1januari 1993. Hänsyn kommer därvid att tas till hur demedel -- 625 milj.kr. -- som har fattat beslut om förfrämjande av biobränsleanvändningen (prop. 1991/92:97, bet. NU25) kommer attanvändas.Förslag till åtgärder för att främja biobränslenas ställning förs fram i tremotioner.För att inte bioenergimarknaden skall få en svagare ställning gentemotfossila bränslen finns det anledning att verka för en harmonisering med EG:sskatter, sägs det i motion Fi80 av i (kds). EftersomEG:s förslag är tänkta att gälla från den 1januari 1993 finns det, enligtmotionären, tid för ytterligare överväganden. Regeringen bör återkomma medförslag om högre nivå för koldioxidskatter eller klargöra hur biobränslenasställning skall stärkas gentemot fossilbränslen, menar motionären.I motion Fi78 av m.fl. (s) hävdas att förslaget kommeratt leda till ökade koldioxidutsläpp och ökad försurning.