bet · GG01SfU9 · 1992-12-09 00:00:00 — 1992/93SfU9FEMTE HUVUDTITELN Utskottet behandlar i betänkandet fyra propositioner som utgören del av det s.k. krispaket som blev resultatet avöverenskommelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna. Utskottet behandlar även motioner som väcktsmed anledning av propositionerna, liksom några andramotionsyrkanden med anknytning till sådana frågor som tas upp ibetänkandet. I proposition 1992/93:31 om ändrad sjukersättningm.m. läggs fram förslag om karensdag och sänktaersättningsnivåer inom sjukförsäkringen fr.o.m. den 1 april 1993samt nya nivåer inom förtidspensioneringen fr.o.m. den 1 juli1993. I proposition 1992/93:136 om allmän sjukförsäkringsavgiftläggs fram förslag om en egenavgift till sjukförsäkringenfr.o.m. I proposition 1992/93:116 omersättningsnivåer för vissa pensionsförmåner m.m. läggs framförslag om reducering av pensionsutbetalningarna fr.o.m. den 1januari 1993, om en förlängning av lagen(1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpensionoch ändrade statsbidragsregler för kommunaltbostadstillägg till folkpension. I proposition 1992/93:134 omförändringar i de kommunala bostadstilläggen för m.m.läggs fram förslag om kompensation till de sämst ställdapensionärerna för att pensionsutbetalningarna skall minskas.Kompensationen föreslås i form av höjt pensionstillskott fr.o.m.den 1 januari 1993 och höjda bostadsbidrag fr.o.m. den 1 mars1993.Utskottet tillstyrker propositionerna utom på tre punkter. Denena avser arbetsgivarens rätt att utge sjuklön utan attsjukpenningen minskas. Regeringen har föreslagit attarbetsgivaren under hela sjukperioden skall kunna utge högst i sjuklön utan att en minskning av sjukpenningen sker.Utskottet begränsar perioden sjuklön till . Den andra punkten avser att utskottet utmönstrarbegreppet "särskilt basbelopp" ur den föreslagna lagstiftningen.Den tredje punkten avser att statsbidrag till KBT skall kunnautgå för bostadskostnader upp till 3000 kronor.Utskottet föreslår också att en motsvarande minskning somskall göras vid pensionsutbetalningarna skall göras vidutbetalning och återbetalning av studiestödsförmåner i deavseenden som basbeloppet kommer till användning.Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om atten ytterligare utredning behövs om behovet och möjligheterna attinföra en högre ersättning än av sjukpenninggrundandeinkomst vid vissa långa sjukfall. Vidare föreslår utskottet medanledning av en motion ett tillkännagivande om problem somuppkommer genom att kostnaderna övervältras påarbetsskadeförsäkringen när en arbetsskadad som uppbär pensionoch livränta får en minskad pensionsutbetalning.Utskottet avstyrker i övrigt bifall till motionerna.Till betänkandet har avlämnats fem reservationer, ett särskiltyttrande och en meningsyttring. Proposition 1992/93:31Regeringen () har i proposition 1992/93:31om ändrad sjukersättning m.m. föreslagit att anta de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension,4. lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott,5. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,6. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,7. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,8. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,9. lag om ändring i lagen (1992:680) om ändring iuppbördslagen (1953:272).Lagförslagen 1--3, 5--7 och 9 återfinns i bilaga 1 tillbetänkandet.Proposition 1992/93:116Regeringen () har i proposition 1992/93:116om ersättningsnivåer för vissa pensionsförmåner m.m. föreslagitriksdagen att anta de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,3. lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott,4. lag om fortsatt giltighet av lagen (1991:162) om särskiltkommunalt bostadstillägg till folkpension.Lagförslagen 2 och 4 återfinns i bilaga 1 till betänkandet.Proposition 1992/93:134Regeringen () har i proposition 1992/93:134om förändringar i de kommunala bostadstilläggen för m.m.föreslagit attdels anta de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension,2. lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott,3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),dels godkänna vad i propositionen anförts om statsbidragtill kommunalt bostadstillägg till folkpension för tid fr.o.m.den 1 mars 1993,dels till Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /93 under femte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag på ,dels till Förtidspensioner på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /93 under femte huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag på ,dels till Ålderspensioner på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /93 under femte huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag på ,dels till Efterlevandepensioner till vuxna påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /93 underfemte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 2000000kronor.Lagförslagen 1 och 4 återfinns i bilaga 1 till betänkandet.Proposition 1992/93:136Regeringen () har i proposition 1992/93:136om allmän sjukförsäkringsavgift föreslagit att anta dei propositionen framlagda förslagen till1. lag om allmän sjukförsäkringsavgift,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),4. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,6. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),7. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),Lagförslagen 5 och 8 är överlämnade till skatteutskottet.Övriga lagförslag återfinns i bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:311992/93:Sf14 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition 1992/93:31 om ändradsjukersättning m.m. enligt vad i motionen anförts om försvar avsjukförsäkringssystemet.Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:1161992/93:Sf12 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om att minska basbeloppetmed vid beräkning av de olika pensionsnivåerna.1992/93:Sf13 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående samordningen mellan arbetsskadelivräntor och offentligapensionsförmåner.Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:1341992/93:Sf20 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att pensionärerna ska få kompensation medökat KBT och höjt pensionstillskott från ochdå med kompensation för januari 1993.1992/93:Sf21 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenbeslutar om ett bostadsstöd till pensionärer i enlighet med vadsom anförts i motionen.Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:1361992/93:Sf18 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenbeslutar att den föreslagna sjukförsäkringsavgiften skall tas utsom en icke beskattad nettoavgift, lika för alla inkomsttagare.1992/93:Sf19 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition 1992/93:136 om enallmän sjukförsäkringsavgift enligt vad i motionen anförts omnackdelarna med ett sjukförsäkringssystem baserat påegenavgifter och arbetslivstillhörighet.Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:301992/93:Sf6 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder till förbättringar för denenskildes rehabilitering vid arbetsskada.1992/93:Sf7 av och (nyd) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbetsskadade som anstränger sig föratt återvända till arbetet genom att gå på rehabilitering fårersättning vid 90-procentsnivån.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /921991/92:Sf244 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om köp av rehabiliteringstjänster vidRygginstitutet.1991/92:Sf257 av m.fl. (v) vari yrkas (del) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning genom det allmännaförsäkringssystemet och de särskilda medlen för tidig ochsamordnad rehabilitering för utredning och behandling utförd avlegitimerad psykolog, av legitimerad psykoterapeut och avpsykoanalytiker.1991/92:Sf284 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen effektivare rehabilitering.1991/92:Sf285 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningen av medlen för tidig ochsamordnad rehabilitering.1991/92:Sf291 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om köp av yrkesinriktaderehabiliteringstjänster.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsskadeförsäkringens framtid. InledningRegeringen och Socialdemokratiska arbetarepartiet träffade iseptember 1992 en överenskommelse om ett antalekonomisk-politiska åtgärder i syfte att stabilisera ekonomin.En närmare beskrivning av överenskommelsen och de åtgärder dennaskall föranleda har lämnats i proposition 1992/93:50 om åtgärderför att stabilisera den svenska ekonomin.Propositionen har behandlats av finansutskottet i betänkandet1992/93:FiU1. De föreslagna riktlinjerna i proposition 50 föråtgärder inom socialförsäkringsområdet innebär följande:En beredning skall tillsättas i syfte att genomföra enny försäkringsmodell som innebär att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna flyttas ut ur statsbudgeten.Arbetsmarknadens parter bör ges huvudansvaret förförsäkringarna, som skall vara generella i den meningen atträtten till ersättning liksom grundvillkoren skall garanteras ilag och i princip omfatta alla invånare mellan 16 och 65 år.Finansieringen av grundvillkoren sker med enhetliga avgifter.Från början avses finansieringen ske med statsbidrag men isuccessivt avtagande omfattning. Som ett första steg i dennariktning införs en allmän sjukförsäkringsavgift som debiterasden enskilde.Utöver den långsiktiga förändringen av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna är snabba åtgärder nödvändiga för attfå ett bättre fungerande system och minska underskottet.Inom sjukförsäkringen införs en karensdag och sänksersättningsnivåerna. En karensdag införs även inom detlagstadgade sjuklönesystemet.Inom pensionssystemet höjs pensionsåldern . Beräkningsgrunderna för basbeloppet som värdesäkrarpensionerna ligger fast, men en generell reducering sker avpensionsutbetalningarna genom att pension utbetalas till avpensionsbeloppet. De sämst ställda pensionärerna kompenseras viahöjda pensionstillskott och kommunala bostadstillägg.Regeringen har lagt fram fyra propositioner medförslag om sådana åtgärder som bör genomföras snabbt. Iproposition 1992/93:31 om ändrad sjukersättning m.m. läggs framförslag om karensdag och sänkta ersättningsnivåer inomsjukförsäkringen fr.o.m. samt nya nivåer inomförtidspensioneringen fr.o.m. . I proposition1992/93:136 om allmän sjukförsäkringsavgift läggs fram förslagom en egenavgift till sjukförsäkringen fr.o.m. den 1 januari1993. I proposition 1992/93:116 om ersättningsnivåer för vissapensionsförmåner m.m. läggs fram förslag om reducering avpensionsutbetalningarna fr.o.m. , om enförlängning av lagen (1991:162) om särskiltkommunalt bostadstillägg till folkpension och ändradestatsbidragsregler för kommunalt bostadstilläggtill folkpension. I proposition 1992/93:134 om förändringar i dekommunala bostadstilläggen för m.m. läggs fram förslagom kompensation till de sämst ställda pensionärerna för attpensionsutbetalningarna skall minskas. Kompensationen föreslås iform av höjt pensionstillskott fr.o.m. ochhöjda bostadsbidrag fr.o.m. den 1 mars 1993.En proposition med förslag till höjd pensionsålder väntas inomkort bli lämnad till för att behandlas senare underriksmötet.Utskottet gör nedan en samlad behandling av de nu framlagdapropositionerna liksom motioner som väckts med anledning avpropositionerna. Utskottet behandlar även några andramotionsyrkanden med anknytning till sådana frågor som tas upp ibetänkandet.Åtgärder inom sjukpenningförsäkringen ochförtidspensioneringenNuvarande ordningDen som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, AFL, och bosatt i skall vara inskriven hosallmän försäkringskassa fr.o.m. den månad då han fyller 16 år.Inskrivningen medför rätt till sjukpenning om den försäkradessjukpenninggrundande inkomst uppgår till . Densjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst i pengareller andra skattepliktiga förmåner som den försäkrade kan antasför år räknat komma att tills vidare erhålla av eget arbete,antingen på grund av anställning eller genom annatförvärvsarbete.Sjukpenning utges vid sjukdom som sätter ned arbetsförmåganmed minst en fjärdedel. Saknar den försäkrade arbetsförmågautges hel sjukpenning. I annat fall utges tre fjärdedels, halveller en fjärdedels sjukpenning, beroende på graden avnedsättning av arbetsförmågan. Fr.o.m. kan enfjärdedels sjukpenning under samma sjukperiod utges för högst365 dagar. Sjukpenning kan också utges i samband med medicinskrehabilitering m.m.Hel sjukpenning utgör viss andel av den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365(kalenderdagberäknad sjukpenning). Kompensationsnivån är 65 %för de första tre dagarna med sjukpenning i varje sjukperiod och80 % för tid därefter t.o.m. den . Fr.o.m. den 91:adagen utgör ersättningen . För den som lider av en sjukdomsom kan antas medföra ett större antal sjukperioder under entolvmånadersperiod kan besluta om rätt tillersättning efter kompensationsnivån redan från första dagenav ett sjukfall. -- De flesta anställda har genom särskildaavtal ersättning vid sjukdom utöver den ersättning den allmännaförsäkringen ger. Sådan avtalsersättning får dock inte utgå medmer än och endast t.o.m. den . Omavtalsersättningen överstiger den nivån minskas sjukpenningen imotsvarande mån.Under den första tiden av ett sjukdomsfall gäller fr.o.m. den1 särskilda bestämmelser om rätt till ersättningför försäkrade som har en sjukpenning som helt eller delvisgrundar sig på ett anställningsförhållande. Enligt lagen(1991:1047) om sjuklön skall arbetsgivaren betala sjuklön underde första av ett sjukdomsfall(sjuklöneperioden). Sjuklönen utgör en viss andel av lön ochandra anställningsförmåner som arbetstagaren går miste om tillföljd av sjukdomen. Andelen skall normalt vara under deförsta med sjuklön och under de återståendedagarna. I de fall särskilt beslut av försäkringskassanföreligger på grund av att arbetstagaren kan antas komma attvara borta från arbetet i särskilt stor omfattning, skall docksjuklön utges av förlorade förmåner även för de , och arbetsgivaren skall då ha rätt till ersättningfrån sjukförsäkringen för kostnaderna för arbetstagarenssjuklön. För tid då arbetsgivaren har att svara för sjuklönföreligger inte rätt till sjukpenning enligt AFL grundad påinkomsten i anställningen.För försäkrade, som inte omfattas av bestämmelserna isjuklönelagen, men som ändå har en sjukpenninggrundande inkomstsom helt eller delvis grundar sig på inkomst av anställning,beräknas sjukpenningen somtim-/dagberäknad sjukpenning. Ersättningen har anpassats tillden ordinarie arbetstiden eller motsvarande normala arbetstid dåden försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete om han inteblivit sjuk. Ersättning utges enbart för de dagar då denförsäkrade avstår från förvärvsarbete och fastställs med denförsäkrades sjukpenninggrundande inkomst som utgångspunkt.Ersättningen beräknas som kvoten av resp. avden försäkrades sjukpenninggrundande inkomst och hansårsarbetstid, dvs. den ordinarie tid som den försäkrade beräknasutföra förvärvsarbete mätt i timmar . Sedan rätten tillsjuklön införts har dessa regler försjukpenningberäkning sin huvudsakliga användning vid beräkningenav tillfällig föräldrapenning.Vid tvister mellan arbetstagare och arbetsgivare om rätt tillsjuklön som gäller arbetsförmågans nedsättning eller huruvidaarbetstagarförhållande föreligger skall kunnalämna ersättning från sjukförsäkringen med ett skäligt belopp(sjuklönegaranti).Den som inte har rätt till sjukpenning eller som har ensjukpenning som understiger (garantibeloppet inomföräldraförsäkringen) kan genom frivilliga avgifter försäkra sigför en sjukpenning som uppgår till lägst 20 och högst 60 kronor.Såväl egenföretagare som frivilligt försäkrade kan välja enkarenstid av 3 eller och får då en motsvarandenedsättning av avgifterna till försäkringen.Den som fått sin sjukdom eller skada godkänd som arbetsskadaerhåller arbetsskadesjukpenning med en kompensationsgrad av av den sjukpenninggrundande inkomsten. Under de är arbetsskadeförsäkringen dock samordnad medsjukförsäkringen, vilket medför att endast sjukpenning enligtAFL utbetalas för dessa dagar.Fr.o.m. gäller också särskilda regler omersättning vid arbetslivsinriktad rehabilitering. När enförsäkrad deltar i sådan rehabilitering utgesrehabiliteringspenning som utgör av densjukpenninggrundande inkomsten. Även rehabiliteringspenningenkan utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedelsersättning. Dessutom kan särskild ersättning utges för kostnaderi samband med rehabiliteringen.Som sjukperiod räknas den tid under vilken en försäkrad ioavbruten följd lider av sjukdom som föranleder rätt tillsjukpenning. Även tid då sjuklön, sjukpenning vid medicinskrehabilitering eller behandling och rehabiliteringspenning utgesomfattas av sjukperioden.Om en försäkrads arbetsförmåga är varaktigt nedsatt på grundav sjukdom eller annan nedsättning av den psykiska och fysiskaprestationsförmågan kan förtidspension utges i form avfolkpension och allmän tilläggspension (ATP). Är arbetsförmåganinte varaktigt nedsatt men nedsättningen kan antas bli beståendeunder avsevärd tid utges sjukbidrag enligt samma regler somförtidspensionen. Sjukbidrag/förtidspension utges med hel, tvåtredjedels eller halv förmån.Förslag om ersättning vid sjukdom och ersättningsnivåer försjukbidrag/förtidspensionI proposition 1992/93:31 föreslås att fr.o.m. den 1 april 1993skall i såväl sjuklönelagen som sjukpenningförsäkringen införasett system med karensdag i sjuklöneperiodenresp. För de två därpå följande dagarna föreslåssjuklöne- och sjukpenningnivåerna vara oförändrade 75 resp. . En karensdag föreslås bli införd även för egenföretagare ochi den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Däremot skall någonkarensdag inte finnas när rehabiliteringspenning ellersjukpenning i samband med medicinsk behandling och medicinskrehabilitering utges. De sjukpenningen näraliggande förmånernahavandeskapspenning, smittbärarpenning, närståendepenning ochtillfällig föräldrapenning berörs inte av förslaget omkarensdag.Av administrativa skäl skall karensdag beräknas för varjearbetsgivare för sig. För den som har blandadeinkomstförhållanden skall karensdag räknas såväl när sjuklönutges som när sjukpenning utges.Förslaget om en karensdag inom sjuklönesystemet får betydelseäven för en försäkrad med godkänd arbetsskada som återgått tillarbetet men ånyo insjuknar i den sjukdom som föranlett rätt tillersättning från arbetsskadeförsäkringen. gälleratt någon ersättning från denna försäkring inte lämnas i fall avrecidiv som inträffar inom ramen för sjuklönesystemet. Enligtpropositionen bör av administrativa skäl någon särskildanpassning till arbetsskadeförsäkringens regler inte heller skemed anledning av att en karensdag införs inom sjuklönesystemet.För den som inte omfattas av sjuklönesystemet kommer däremotarbetsskadesjukpenning att utges efter samordningstidens slutäven för i en sjukperiod.För att karensdagen inte skall medföra att den som varit sjukdröjer med att återgå till arbetet för att inte riskera attdrabbas av ny karensdag föreslås i propositionen en ändring avbegreppet sjukperiod i samband med karensdag. Sålunda skall enny sjukperiod som börjar från det en tidigaresjukperiod avslutats betraktas som en fortsättning på dentidigare sjukperioden när det gäller karensdag, ersättningensstorlek och sjuklöneperiodens längd.Vidare föreslås i propositionen att ett allmänt högriskskyddskall införas för att skydda den enskilde från ett alltföromfattande inkomstbortfall till följd av en karensdagsregel.Högriskskyddet föreslås bli utformat så att antalet karensdagarunder en tolvmånadersperiod blir begränsat till tio dels iförhållande till en arbetsgivare som utger sjuklön, dels inomsjukförsäkringen. Som första dag i skallräknas den första dag då någon gått miste om sjukersättning tillföljd av bestämmelserna om karensdag. För att administrationenav högriskskyddet så långt möjligt skall kunna ske hosarbetsgivaren föreslås att även det allmänna högriskskyddetskall gälla för varje arbetsgivare för sig. Inte heller vidblandade förvärvsförhållanden föreslås karensdagar hos enarbetsgivare bli sammanlagda med karensdagar hosförsäkringskassan. Kostnadsansvaret för det allmännahögriskskyddet skall enligt propositionen bäras inomsjuklönesystemet av arbetsgivaren.Det nuvarande högriskskyddet för personer som har enomfattande och återkommmande sjukfrånvaro, och för vilketförsäkringskassan bär kostnadsansvaret, föreslås vara kvaroförändrat som s.k. särskilt högriskskydd. Någon karensdag skalldärför inte beräknas för dem som omfattas av det särskildahögriskskyddet.Företag med en årlig lönesumma som -- bortsett från socialaavgifter -- inte överstiger 90 basbelopp har möjlighet attteckna en frivillig försäkring mot höga sjuklönekostnader utomför varje sjuklöneperiod. Dennamöjlighet föreslås finnas kvar. Eftersom införandet av enkarensdag innebär en förskjutning i tiden av de i varje sjuklöneperiod kommer effekterna avdetta att beaktas vid fastställandet av försäkringspremien förår 1993.I propositionen föreslås vidare att kompensationsgraderna inomsjukpenningförsäkringen fr.o.m. skall sänkasfrån nuvarande av den sjukpenninggrundandeinkomsten fr.o.m. den 91:a t.o.m. den 365:e dagen och till 70 %av samma inkomst för tid därefter i en sjukperiod. Enligtövergångsbestämmelserna skall vid tillämpning av den nyabestämmelsen om sänkning av kompensationsnivån till i falldå sjukperioden påbörjats före bortses från tidföre detta datum. Därigenom kommer en sänkning till nivån 70 %att kunna ske tidigast . Vidare föreslås attkompensationsgraden för rehabiliteringspenning skall sänkas från100 % till av den sjukpenninggrundande inkomsten.Kompensationsgraden för sjukpenning som utges vid medicinskbehandling eller medicinsk rehabilitering enligt 3 kap. 7 b §AFL föreslås, liksom kompensationsgraden för närståendepenningoch smittbärarpenning, höjd till av densjukpenninggrundande inkomsten i ensjukperiod.Som nämnts minskas sjukpenningen i motsvarande mån som enarbetsgivare lämnar ersättning för bortfallet av de inkomstdelarsom grundat rätt till sjukpenningen till den försäkrade vidsjukfall som varat längre än . I propositionen föreslåsi anslutning till nivåsänkningen inom sjukpenningförsäkringenatt en kompensation från arbetsgivaren av densjukpenninggrundande inkomsten skall kunna utges även efter den90:e dagen i ett sjukfall utan att detta minskar sjukpenningen.Även bestämmelserna om kompensation från arbetsgivaren förförlust av inkomstdelar över 7,5 basbelopp ändras i motsvarandemån.När det gäller effekterna av förslaget om sänktakompensationsnivåer efter den 365:e dagen i ett sjukdomsfallerinrar föredragande statsrådet om att bland de försäkrade somär sjukskrivna finns både en grupp personer somefter en begränsad tids behandling kommer att återgå i arbeteoch en grupp personer som har livshotande sjukdomar. Han anserdärför att det kan finnas skäl att överväga om särskilda reglerskall införas för dessa båda grupper.