bet · GF01TU13 · 1992-03-17 00:00:00 — I propositionen föreslås attriksdagen skall godkänna vad departementschefen anfört härom.Utskottet föreslår att regeringens förslag godkänns.3.2 Resultat-, pris- och soliditetsmålDepartementschefen framhåller att det är viktigt att LFV undertreårsperioden --1994 ger produktivitetshöjande åtgärderprioritet, och han förordar att åtgärder bör vidtas redan påkort sikt för att reducera kostnader och öka produktiviteten.Gällande mål för avkastning är att LFV skall inlevereraavkastning på verkets fasta statskapital enligt fastställdavkastningsränta samt inrikta sin verksamhet på att uppnå ettresultat som därutöver medger återbetalning senast /92 av en ackumulerad underförräntning. LFV harbegärt nedsättning av förräntningskravet för år 1991.Departementschefen anför att han inte finner några skäl att nuförändra de gällande målen för resultat och avkastning. Hanpekar emellertid på att arbete pågår inomaffärsverksutvecklingsprojektet med att ta fram nya mål förräntabilitet och utdelning i syfte att anpassa styrningen av LFVtill bolagsliknande former.Departementschefen anser att LFV:s soliditet bör uppgå till minst 45%.På grund av begränsning enligt det s.k. SILA-protokollet --för vilket utskottet senast har redogjort i betänkande1990/91:TU20 (s.18) -- gäller att höjning avluftfartsavgifterna genomsnittligt skall understiga den allmännaprisutvecklingen. Departementschefen förordar att i avvaktan påslutförande av överläggningar beträffande SILA-protokollet ettoförändrat prismål tills vidare skall gälla för LFV.Regeringen föreslår att skall godkänna de förordaderesultat-, pris- och soliditetsmålen.Utskottet tillstyrker att de godkänns.3.3 Investeringar3.3.1 PropositionsförslagenLFV föreslår investeringsutgifter på 750 milj.kr. för ,på 1250 milj.kr. för och på 2000 milj.kr. för år1994, dvs. sammanlagt på 4000 milj.kr. för treårsperioden.För investeringar på i en tredjelandningsbana, en kontrollcentral samt simulator påflygtrafikledningsskolan beräknas 290, 660 resp. 1480(tillhopa 2430) milj.kr. LFV räknar med att de nämndainvesteringarna på skall finansieras utanför LFV:sbalansräkning.Departementschefen anser att nedgången i flygtrafiken gerstörre möjligheter att senarelägga vissa projekt i förhållandetill vad LFV har beräknat och föreslår med oförändrade mål iövrigt en sammanlagd investeringsram på 3400 milj.kr. förperioden --1994. Av denna ram skall dock endast 1000milj.kr. avse sådana investeringar som på normalt sätt belastarLFV:s soliditet.Departementschefen anför att han -- mot bakgrund av delångsiktiga och för flygsektorn centrala satsningar som utbyggdbankapacitet på och en rationellare flygtrafikledningutgör -- är beredd att pröva de alternativa finansieringsformersom kan komma att presenteras av LFV. En närmare ställning i deenskilda fallen bör tas först när fullständigt underlag förfinansieringslösning har tagits fram.Riksdagen föreslås godkänna vad departementschefen har anförtom LFV:s investeringar samt bemyndiga regeringen att besluta omavvikelser därifrån.3.3.2 Motionsförslag och utskottets ställningstagandenUtskottet behandlar i samband med förslagen om LFV:sinvesteringar motionsförslag om ,flygplats, ellerett alternativ till denna flygplats samt flygplats.Stockholm-Arlanda flygplatsPå finns en i ungefärlig riktningnord--syd belägen landningsbana och en iungefärlig riktning öst--väst belägen bana på 2500 meter.Luftfartsverket önskar anlägga en tredje landningsbana påflygplatsen, som skall ha samma riktning som den förstnämnda menbli belägen öster om denna.I motion T221 (s) -- med en rad förslag om miljön iStockholmsregionen -- begärs i yrkande 4 att miljöhänsyn skallfå spela en avgörande roll när det gäller de återståendebesluten om en tredje landningsbana på . Motionärernaframför bl.a. följande krav riktade mot buller, luftföroreningaroch vattenföroreningar.De bullrigaste flygplanen bör inte tillåtas starta och landanattetid.Differentiering av landningsavgifterna bör prövas för attminska bullret och andra miljöskadliga effekter, t.ex.avgasutsläpp.Vid koncessionsprövningen enligt miljöskyddslagstiftningen börman utgå från absoluta takvärden för utsläpp till naturen ochinte värden i relation till antalet resande ellerflygplansrörelser.För framtiden behövs fasta avisningsplatser för allt flyg påArlanda, där man tar hand om överskottsglykol på ettmiljöriktigt och ekonomiskt sätt.Vid bedömningen av en stor flygplats inverkan på miljön börockså inverkan på förhållanden i direkt anslutning tillflygplatsen beaktas, som t.ex. inverkan på vattentäkter.I motion T218 (v) begärs i del av yrkande 24 att avmiljöpolitiska skäl skall besluta att inga ytterligaremiljardinvesteringar skall medges på som syftar till attden inrikes och utrikes flygtrafiken främjas.Utskottet behandlade i slutet av förra i betänkande1990/91:TU30 (s. 36--49) frågor om luftfarten och miljön somframfördes i proposition 1990/91:90 om en god livsmiljö och ianslutna motioner. Utskottet lämnade i betänkandet en närmareredogörelse för flygets miljöpåverkan och för normsystemet förluftfarten till skydd för miljön m.m., till vilken redogörelseutskottet hänvisar.När det gäller vill utskottet framhålla följande.Regeringen gav l991 LFV tillstånd enligt lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.(naturresurslagen) att utvidga verksamheten vid med entredje rullbana (landningsbana).Frågan om tillstånd enligt miljöskyddslagstiftningen för LFVatt på bedriva flygverksamhet på tre rullbanor prövasför närvarande av yttrande till regeringen i ärendet om tillstånd enligtnaturresurslagen anförde attdet inte förelåg några hinder mot tillkomsten av banan i detansökta läget, under förutsättning att luftfartsverket uppfyllerde villkor beträffande skyddsåtgärder, begränsningar och övrigaförsiktighetsmått som behöver föreskrivas från bl.a. buller-,luftförorenings- och vattenföroreningssynpunkt och somkoncessionsnämnden, vid ett bifall till luftfartsverkets ansökanenligt naturresurslagen, kommer att förordna om vid enefterföljande prövning enligt miljöskyddslagen.Såsom utskottet gjorde vid behandlingen i betänkande1990/91:TU30 (s. 47--49) av motionskrav, som var likartade meddem som framförs i motion T221 (s), vill utskottet framhålla attredan risken för en olägenhet är tillräcklig för attförebyggande åtgärder skall krävas eller en verksamhet skallkunna förbjudas enligt miljöskyddslagstiftningen. Utskottet villvidare framhålla -- såsom utskottet också gjorde i betänkandet-- att enligtmiljöskyddslagstiftningen skall sörja för fullständig utredningav ärende som kommer under nämndens prövning.Utskottet anser att vad som sålunda gäller om prövningen hoskoncessionsnämnden bör vara ägnat att tillgodose syftet med dethär aktuella yrkandet i motion T221 (s), som därmed kan lämnasutan initiativ från sida. Det avstyrks således.Utskottet anser att detta också gäller beträffande syftet meddet här aktuella yrkandet i motion T218 (v), som således ocksåavstyrks.Göteborg-Landvetter flygplatsGöteborg-Landvetter flygplats har en landningsbana på 3300meter.Flygplatsen har prövats enligtmiljöskyddslagstiftningen. Genom beslut --vilket emellertid har överklagats -- har koncessionsnämnden förmiljöskydd lämnat luftfartsverket fortsatt tillstånd enligtmiljöskyddslagen (1969:387) till verksamhet vid flygplatsen påvissa i beslutet angivna villkor.I två motioner framförs förslag beträffande flygplatsen.I motion T214 (s) framhålls att transportsystemet måstebyggas ut, om industribaserade näringsliv skallutvecklas positivt och i samklang med integration medEG-marknaden. När det gäller luftfarten begär motionärerna iyrkande 4 att som sin mening skall ge regeringen tillkänna att -- med den omfattning som flygtrafiken numera har fått-- tiden är mogen för att satsa på flygplatssom ett kompletterande "nav" till Arlanda.I motion T218 (v) begärs i återstående del av yrkande av miljöpolitiska skäl skall besluta att ingaytterligare miljardinvesteringar skall medges på somsyftar till att inrikes- och utrikesflygtrafiken främjas.Antalet passagerare på flygplats var undertiden --drygt 2,8 miljoner,varav drygt 1,6 miljoner i utrikestrafik. Den reguljärautrikestrafiken ökade jämfört mednärmast föregående tolvmånadersperiod. Bland annat hade under år1990 tre nya utländska flygföretag inlett trafik på flygplatsen.Landvetters uppgift som internationell flygplats i denvästsvenska industriregionen och flygplatsens ovan redovisadeattraktivitet för utrikes flygtrafik gör att man från statenssida nu måste vara beredd på att underlätta att flygplatsenutvecklas till ett "nav" som kompletterar Arlanda.I luftfartsverkets treårsplan för treårsperioden --1994anförs att kapacitetsproblem med köbildning och förseningar somföljd har börjat uppträda i utrikesterminalen påLandvetter under visa tider . Framför allt saknas,framhålls det, kapacitet i incheckning, bagagehantering,flygplansplatser och bilparkering. pekaremellertid på att utbyggnader nu planeras i och utanförutrikesterminalen. Utskottet vill understryka vikten av attluftfartsverket har sådan framförhållning beträffandeutbyggnader på att kapacitetsproblem inte skallbehöva uppstå som avhåller flygföretagen från att utvecklatrafik på flygplatsen.Det nu anförda torde tillgodose syftet med yrkande 4 imotion T214 (s). Detta bör därför inte föranleda något initiativav . Det avstyrks således.Det anförda innebär att utskottet avstyrker det här aktuellaförslaget i motion T218 (v). Utskottet vill erinra om attutskottet i betänkande 1990/91:TU20 (s. 23--24) behandlade ettmotionsyrkande som var likartat med det här aktuella yrkandet imotion T218 (v). Utskottet redogjorde därvid närmare för dentrafikpolitiska prövning och den prövning enligtmiljöskyddslagstiftningen som skall göras av nyaflygplatsinvesteringar. Utskottet framhöll att genom prövningenav flygplatsinvesteringar från både trafikpolitisk synpunkt ochmiljösynpunkt torde de önskemål som låg bakom det då aktuellamotionsyrkandet kunna bli tillgodosedda.Stockholm-Bromma flygplats och flygplats på som från början anlades avStockholms stad togs i bruk för reguljär flygtrafik år 1936.År 1947 övergick huvudmannaskapet för flygplatsen tillstaten enligt avtal mellan staten och staden. Avtalet, somgodkändes av (prop. 1946:378, bet. SU 306, rskr. 569),innebar i huvudsak att staden till staten den ljanuari 1947--upplåter nyttjanderätten tillBromma flygplats att användas såsom av staten förvaltadflygplats för allmänt bruk.Bromma flygplats, som har en landningsbana ,används numera huvudsakligen för affärs- och privatflyg.Begränsad säsongmässig linjefart förekommer på flygplatsen.Utskottet har senast i betänkande 1990/91:TU20 (s.26)uttalat att två flygplatser behövs i Stockholmsregionen.I betänkande 1988/89:TU18 (s. 27) redogjorde utskottet för ettkommunalt projekt som syftade till att en utbyggnad avmilitärflygplatsen i skulle ersätta men som pågrund av lokalt motstånd hade måst överges.Utskottet redovisade i betänkande 1990/91:TU20 attStockholms kommunfullmäktiges majoritet den 29 oktober 1990bl.a. beslutat att flygverksamheten på skallupphöra och att området huvudsakligen skall användas sombostadsområde samt att förhandlingar skall upptas mellanStockholms stad och staten om nedläggning senast den 31 december1996.I tre motioner tas upp frågor med anknytning till Brommaflygplats.I motion T219 (m) framförs ett yrkande 4 som syftar till attregeringen skall ta initiativ till att behållssom komplettering av Arlanda.I motion T212 (s) begärs i yrkande 17 att regeringen skalluttala att staten inte kommer att ta något ekonomiskt ansvar fören regional flygplats i efter år 1996.Motionärerna framhåller att frågan om en regional flygplats iregionen måste lösas av regionen på samma sätt somövriga regioner i vårt land tar ansvar för sinaflygförbindelser.I motion T227 (fp) begärs i yrkande 3 -- bland förslag imotionen om förbättrad infrastruktur på -- attriksdagen skall göra ett uttalande om vikten av en civilinrikesflygplats på . Motionärerna framhåller att detär orimligt att så många människor skall ha så långt till enflygplats som Södertörnsborna har.Luftfartsverket hävdade i skrivelse till regeringen i juni1990 att det är ett riksintresse för den civila luftfarten attdet finns två trafikflygplatser i Stockholmsregionen.Kommunikationsminister anförde den 5 december1991 i sitt svar på en interpellation (1991/92:25) om Brommaflygplats bl.a. att det är ett riksintresse att det finns tvåflygplatser i , att det verkar svårt att hittaen annan andra flygplats än men att avgörandet om Brommaflygplats framtid ligger hos och stadenskommunfullmäktige.Utskottet, kommunikationsministern och luftfartsverket harsålunda uttalat att två trafikflygplatser behövs iStockholmsregionen. Som ministern framhåller ligger emellertidavgörandet hos . Enligt vad utskottet har erfaritförefaller det numera kunna finnas en majoritet i Stockholmskommunfullmäktige för ett bevarande av . Vidarelär näringslivet vara berett att medverka till att flygplatsenbevaras.Utskottet vill för sin del understryka betydelsen av attBromma flygplats bevaras och ser därför positivt på regionalainitiativ för flygplatsens fortlevnad.I avvaktan på resultat av pågående överväganden synes motionT219 (m) inte böra föranleda något uttalande av . Inteheller yrkandet i motion T212 (s) synes böra föranleda sådantuttalande. Dessa motionsyrkanden avstyrks sålunda.Ett anläggande av en flygplats på måste anses varaen fråga för regionen och inte för staten. Det kan i dettasammanhang nämnas att interpellanten i debatten med anledning avovan angivna interpellationssvar bl.a. pekade på att det fannsett starkt motstånd på till en trafikflygplats där.Med hänsyn till det anförda bör inte heller yrkandet i motionT227 (fp) föranleda något initiativ av . Det avstyrksdärmed.Kalmar flygplatsKalmar flygplats var ursprungligen militär. Den har tvålandningsbanor, den ena och den andra på 2050meter.I motion T703 (nyd) begärs att skallutvecklas till en flygplats för internationell trafik.Motionärerna framhåller att bansystemet tål trafik med storapassagerarflygplan. Ett tillgodoseende av följande behov --nämligen en bättre infrastruktur i den sydöstra delen avSverige, projekt för att minska byggarbetslösheten, eninternationell flygplats i sydost samt bättre flyglinjer tillÖsteuropa -- motiverar enligt motionärerna en utveckling avflygplatsen. De totala kostnaderna för en utbyggnad beräknarmotionärerna till högst 40 milj.kr., varav 25 milj.kr. för om-och tillbyggnad av terminalhallen. Motionärerna anser attnärings- och teknikutvecklingsverket () bör få i uppdragatt utreda förutsättningarna och kostnaderna för önskadutbyggnad av flygplatsen och att dessa kostnader till störstadelen bör bestridas med anslag från arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel och ingå som del i ett arbetsmarknadspolitiskt"paket".Om skall få internationell trafik ankommernärmast på flygföretagen att bedöma. De om- och tillbyggnader påflygplatsen som behövs för en ökad internationell trafikaktualiseras därför närmast av flygföretagen. Någon anledningför att nu ta initiativ till utbyggnader finns därförinte. Motionsförslaget avstyrks således.Luftfartsverkets investeringar --1994 iövrigtUtskottet har inte något att erinra mot vad som ipropositionen anförs om luftfartsverkets investeringar underperioden --1994 i de delar som utskottet inte har behandlatovan.4 Förslag om flygplatsorganisationen i övrigt4.1 MotionsförslagBorlänge flygplats ()Det kommunala äger och driver på Borlängeflygplats en flygstation för civil luftfart. Bansystemet, somhar en landningsbana , är militärt.I motion T213 (v) anförs att är starktmiljöförstörande. Motionären begär i yrkande 4 att riksdagenskall uttala att flygverksamheten på flygplatsen måste starktbegränsas och att endast propellerplan skall tillåtas trafikeraflygplatsen.Ny regionflygplats i finns tvåtrafikflygplatser, nämligen den statliga flygplatssom har en landningsbana och den enskildaLinköping-Saab flygplats som har en landningsbana på drygt2100 meter.En flygplatskommitté under ledning av , variluftfartsverket har varit företrätt, föreslog i en rapport inovember 1990 att en regionflygplats för länet, "GothiaAirport", skulle anläggas nära mellan ochLinköping. I luftfartsverkets treårsplan 1992--1994 anges attlänsstyrelsen kommer att tillsätta en projektstyrelse för detfortsatta planerings- och utredningsarbetet, i vilkenluftfartsverket kommer att ingå.I motion Fö331 (nyd) -- vari motionärerna vänder sig mot ettförslag av överbefälhavaren att Bråvalla flygflottilj F13skall läggas ned -- föreslås att bansystemet på flottiljenanvänds även för civil luftfart i stället för att en flygplatsför miljardkostnader anläggs nära . Motionärerna begär iyrkande 3 att skall uttala att en regionflygplats förÖstergötland bör förläggas till F13.Västerås-Hässlö flygplatsVästerås-Hässlö flygplats är förlagd till en tidigare militärflygplats. driver numera flygplatsen, som har enlandningsbana på 2500 meter.I motion T702 (s) framhålls att flygplatsen har stor betydelseför näringslivet i Bergslags- och och att deninnebär en viss avlastning av trafik för . Motionärernabegär ekonomiskt stöd till upprätthållande av flygplatsen.Civilt flyg på GunnarnfältetVid -- ca 2 mil sydöst om -- finns ettmilitärt flygfält. kommun har medgivits att användaGunnarnfältet för civil luftfart.I motion T701 (v) begärs att som sin mening skall geregeringen till känna att Gunnarnfältet har sådan storlek,standard och optimalt läge i förhållande till närliggandeinlandskommuners industrier och turistanläggningar attnödvändiga investeringar för civil flygverksamhet där omgåendebör övervägas.4.2 Utskottets ställningstagandenBorlänge flygplats har prövats enligtmiljöskyddslagstiftningen. harsålunda i beslut gett tillståndenligt miljöskyddslagen till verksamheten vid flygplatsen.Tillståndet gäller för ett visst antal flygrörelser per år.Efter år 1993 får flyg i reguljär trafik endast ske med s.k.Kapitel3-flygplan eller mindre bullrande flygplan.Kapitel3-flygplan är jetflygplan som har certifierats efterseptember 1977. beslut har överklagats.Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen bör yrkandet imotion T213 (v) inte föranleda något initiativ från riksdagenssida. Det avstyrks sålunda.Utskottet framhöll vid behandlingen i betänkande 1990/91:TU20(s. 26--28) av motionsförslag om ny flygplats i ,Västerås-Hässlö flygplats och Gunnarnfältet att anläggande ellerutbyggnad av flygplatser för här aktuella orter eller områden iförsta hand är kommunala angelägenheter. Utskottet pekade ocksåpå att flygplatsutredningen inte hade föreslagit att statenskulle ta på sig ett vidgat ansvar för kommunala flygplatser medundantag för att staten förutsattes kunna ingå som delägare i deav utredningen föreslagna driftbolagen på kommunalaflygplatser/flygstationer, som skulle ägas av kommunerna påmajoritetsbasis. Vad utskottet då anförde gäller även de nuaktuella förslagen i motionerna T702 (s), T701 (v) och Fö331(nyd). Utskottet avstyrker därmed dessa motionsförslag.5 Utrymmen för säkerhetskontroll på ArlandaSäkerhetskontroller på flygplatser sker till förekommande avbrott som utgör allvarlig fara för säkerheten vid luftfartenligt bestämmelser i lagen (1970:926) om särskild kontroll påflygplats.Vid kontroll enligt lagen eftersöks vapen eller annatföremål, som är ägnat att komma till användning vid brott. Väskaeller annat slutet förvaringsställe inom flygplatsens område fårundersökas. Flygpassagerare eller annan som uppehåller sig inomområdet får kroppsvisiteras. Kroppsvisitation som är av meraväsentlig omfattning skall verkställas inomhus i avskilt rum.Med anledning av ett alltmer ökat resursbehov för polisen försäkerhetskontroller på flygplatser har frågan om verksamhets-och kostnadsansvaret för flygplatskontrollen övervägts avrikspolisstyrelsen och luftfartsverket. Övervägandena harresulterat i en överenskommelse mellan dessamyndigheter i frågan. Överenskommelsen, som godkänts avregeringen , innebär att flygplatshållare får ettökat ansvar för verksamheten och att därmed förbundna kostnaderi större utsträckning än tidigare får bäras av luftfarten.Polisen skall i det nya systemet svara för värdering avhotbilder. Denna värdering skall vara styrande för vilkaåtgärder som i praktiken skall vidtas för att upprätthållasäkerhetsnivån. (En redogörelse för bakgrunden tillöverenskommelsen m.m. finns i prop. 1991/92:100 bil. 3 pås.71).I motion T709 (kds, m) anförs att särskilda säkerhetskravställs på vissa länders flygbolag som föranleder särskildasäkerhetsarrangemang på flygplatserna. Motionärerna pekar på attpå stora internationella flygplatser tillgodoses även desäkerhetsbehov som de för terrordåd särskilt utsatta ländernahar. Motionärerna framhåller att dessa behov ännu inte harblivit tillgodosedda på och pekar på att man har försöktgöra det bästa möjliga av situationen genom att ett område avavgångshallen avgränsas tillfälligt. Detta område är dock enligtmotionärerna relativt lättillgängligt för eventuella terrordåd.Motionärerna begär att man på tillgodoser de utsattaländernas behov och skapar förutsättningar för säkerhetskontrollpå en plats som även i praktiken inte är tillgänglig förallmänheten.Enligt överenskommelsen med övertarluftfartsverket verksamhetsansvaret försäkerhetskontrollen på flygplatserna. Inom verketscentralförvaltning har inrättats en ny sektion som skall svaraför verkets myndighetsfunktion inom bl.a. här aktuelltsäkerhetsområde. För avgående utrikes trafik skall omfattningenav kontrollen vara när det gäller passagerare och derashandbagage.På har de avresande till utrikes destinationer attpå avgångsplanet i utrikesterminalen först passerabiljettkontroll. Om ingen anmärkning förekommer öppnas en låstdörr till en pir med väntsalar till avgående flyglägenheter. Vidingången till piren röntgenundersöks handbagaget, och deavresande har att passera en "ram", som avger ljudsignal förmedhavda metallföremål. Från luftfartsverket har det framhållitsatt anordningarna för säkerhetskontroll på uppfyllerinternationella krav.Med hänsyn till den ordning för säkerhetskontroll som gällerpå är utskottet inte berett förorda något initiativ avriksdagen med anledning av motionsyrkandet. Det avstyrks därmed.6 Bidrag till kommunala flygplatser m.m.6.1 PropositionsförslagenFrån och med /88 har av regionalpolitiska skälett anslag till bidrag till kommunala flygplatser m.m. varituppfört på statsbudgeten. Med hänsyn till den regionalpolitiskainriktningen av anslaget skulle bidrag endast komma i fråga förflygplatser i skogslänen med linjetrafik av regionalpolitiskbetydelse. Medlen under anslaget disponeras av luftfartsverketmen beslut om bidrag fattas av regeringen.I 1990 års budgetproposition anmälde den dåvarandekommunikationsministern att fråga om regional administration avanslaget bereddes inom och att han avsåg attåterkomma till i denna fråga i budgetpropositionen /93.I den nu aktuella budgetpropositionen anför departementschefenatt frågan om ändrad administration av anslaget bl.a. kommer attövervägas i samband med upppdraget för luftfartsverket angåendeåtgärder i samband med en avreglering av den inrikesflygtrafiken.För nästa budgetår föreslås att 15,2 milj.kr. anvisas underanslaget, varav 4,2 milj.kr. beräknas för investeringar och 11milj.kr. för drift.6.2 Motionsförslag och utskottets ställningstagandenMotionsförslag har framförts om bidrag till Hultsfredsflygplats och till flyg i samt om storleken påmedelsanvisningen under anslaget.6.2.1 Bidrag till flygplatsBansystemet på med en landningsbana på1940 meter är militärt men där drivs en flygstationför civil luftfart.I motionerna T704 (c) och T706 (m) begärs att bidrag skallutgå till . Motionärerna framhåller attflyget på flygplatsen är utomordentligt betydelsefullt för dennorra delen av län.Utskottet avstyrkte i betänkande 1990/91:TU20 (s. 31)likartade motionsyrkanden med motiveringen att inteligger i ett område som i regionalpolitiskt sammanhangdefinieras som skogslän och att utskottet inte var berettförorda en utvidgning av bidragsområdet.