bet · GG01JoU5 · 1992-11-10 00:00:00 — flyttsak, arvegods eller diplomatgods med tullfrihet,måste bilen enligt bilavgasbestämmelserna kunna identifieras medett bilmodellsutförande som är avgascertifierat i , ombilen är av modell eller senare årsmodell. Utskottethänvisar härvidlag till sitt betänkande 1991/92:JoU8, därutskottet behandlade en motion med samma yrkande som motionT429. För bilar som utgör tullbefriad flyttsak m.m. finns vissaundantagsmöjligheter, som utvidgats med verkan från den1oktober 1992. Om medger undantag frånbilavgasbestämmelserna får verket ta ut en dispensavgift.Dispensavgiften för personbilar av 1976 och senare års modellersom registrerats efter den 1juli 1990 är . För vissatunga fordon är avgiften . Sedan utskottet senastbehandlade hithörande frågor (1991/92:JoU8) harbilavgasförordningen blivit föremål för en översyn. Därvid harförordningen ändrats bl.a. så till vida att det numera ankommerpå att bestämma huruvida dispensavgift skalluttas (18§ bilavgasförordningen, SFS1991:1481). Vidare harverket beslutat att från avskaffa dendispensavgift om 200kr som tidigare gällde fördirektimporterade bilar.Utskottet, som erinrar om att det enligt av givnabemyndiganden ankommer på regeringen eller attbesluta i dessa frågor, har inte funnit anledning att förordanågra sådana undantag från bilavgasbestämmelserna som avses imotion T429 yrkande4. Motionen avstyrks i denna del.Som anförs i motion Jo645 bär trafiken en stor del av ansvaretför miljöförstöringen. Utskottet delar därför motionärernasuppfattning att bör verka aktivt för höjd internationellmiljöstandard för bilar. framhöll utskottet vikten avatt aktivt bidrar till den europeiskautvecklingsprocessen på miljöområdet (1991/92:JoU24). Vidareförutsatte utskottet att regeringen noga följer utvecklingeninom EG på detta område. Med hänvisning till detta uttalandefinner utskottet syftet med motion Jo645 yrkande3 i alltväsentligt tillgodosett. Motionsyrkandet bör därför inte påkallanågon vidare åtgärd.Miljökrav i övrigt på transportsystemet m.m.MotionernaI två motioner anförs synpunkter på behovet av miljökrav påmotorer i arbetsredskap, maskiner och traktorer. Enligt motionJo687(kds) bör regeringen ställa miljökrav på avgasutsläppfrån "icke-trafik"-motorer såsom gräsklippare, båtar, traktorerm.m. så att de inte avger mer skadliga ämnen än motsvarandemotorer i transportfordon. I motion Jo690(fp) yrkande2anförs att det är angeläget att staten och statliga verk vidupphandling av arbeten och entreprenad föreskriver att bästatillgängliga miljöteknik skall användas. För att underlättadetta bör arbetet med att skapa normer för miljöklassificeringav maskiner, traktorer och arbetsredskap påskyndas.Flera motioner behandlar frågan om övergång till mermiljövänliga bränslen. I motion T218(v) yrkande19 hemställsbl.a. att ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om miljöanpassade drivmedel. Åtgärder bör sättas in föratt minska belastningarna från de fossila bränslena till dess demiljövänliga alternativen tagit över. Kraven på diesel börskärpas. Större satsning krävs på forskning och utveckling. Imotion T203(c) yrkande3 och motion Jo690(fp) yrkande3hemställs att utvecklingen av miljövänlig drift ikollektivtrafiken bör stimuleras. Målsättningen bör enligtmotion T203 vara att bussparken i inom enfemårsperiod skall använda endast miljövänliga drivmedel. Imotion Jo690(fp) yrkande4 hemställs om statliga ekonomiskastimulanser till förändringar av energianläggningar iStockholmsregionen i syfte att öka användningen av biobränslen.I motion Jo660(v) framhålls att bly sprids till miljön frånbensin samt att förhöjda blyhalter har konstaterats hos barn istorstäder. I yrkande 1 begär motionärerna att riksdagenförbjuder försäljning av bensin med bly (blyad bensin) från den1juli 1993 och i yrkande2 att bensinkvaliteten utreds frånmiljö- och hälsoskyddssynpunkt.Enligt motion Jo681 (c) är flyget det mest miljöstörandetrafikslaget räknat per person och kilometer. Miljöproblemenskall i synnerhet beaktas vid tillståndsprövning av flygplatser.Generellt verkande ekonomiska styrmedel är angelägna i en kärvekonomisk situation då flygbolagen är benägna att behålla äldreoch mer miljöstörande flygplanstyper i sina flottor.I motion Jo688 (fp) yrkande 6 hemställs att luftutsläppen frånsjöfarten minskas och sjöfartens miljövänlighet, säkerhet ocheffektivitet förbättras. I yrkande7 föreslås att svavelhalteni bunkerolja minskas till samma nivå som på land och iyrkande8 att en naturvårdsfond inrättas för sjöfarten.Utskottets övervägandenFrågan om miljökrav på avgasutsläpp från maskiner, båtar,traktorer och arbetsredskap har tidigare behandlats av utskottet(1990/91:JoU30). Utskottet ställde sig då bakom de krav somregeringen avsåg införa för traktorer och arbetsmaskiner bådevad gäller nivå och tidpunkt för införande. Arbetet med attutarbeta sådana avgaskrav pågår vid för attkunna införas från år1995. Vad gäller avgasutsläpp från båtarvill utskottet erinra om att (),som ansvarar för miljömärkning i , fastställtkriterierna för att en tillverkare av båtmotorer skall få licensatt använda miljömärket "Svanen". Med det arbete som på olikahåll pågår på området finner utskottet att syftet med motionernaJo687 och Jo690 yrkande2 kommer att bli i väsentliga delartillgodosett. Motionsyrkandena avstyrks.När det gäller storstädernas trafikproblem byggerstorstadsförhandlarnas överenskommelser på förutsättningen attkommunerna får möjlighet att använda nya former av ekonomiskastyrmedel för att dämpa bilanvändningen i stadskärnorna och föratt finansiera kollektivtrafikens investeringar. Det förutsättsvidare dels att statliga bidrag för byggande av vägar och förinvesteringar i kollektivtrafik utgår i oförändrad utsträckning,dels att staten lämnar ett extra anslag för finansiering avvissa särskilt angivna objekt. Utskottet finner det angelägetatt erforderliga åtgärder vidtas på dessa områden, inteminst mot bakgrund av den alltmer tilltagande fordonstrafiken ivåra storstäder.I kompletteringspropositionen föreslogs att500miljoner kronor skulle avsättas till förnybar energi ochhushållning (prop.1991/92:150, bilI:12, JoU24, rskr.335).Medlen skall användas för att genomföra ytterligare åtgärder föratt stärka biobränslenas konkurrenskraft, ökaenergihushållningen och användningen av andra förnybaraenergikällor. Arbete med fördelningen av anslaget pågår inomregeringskansliet. Vidare anvisades 625miljoner kronor tillfrämjande av ökad användning av biobränslen (prop.1991/92:97,NU25, JoU6y, rskr.271). Medlen skall finansiera olika statligastöd till bl.a. demonstrationsanläggningar ochutvecklingsarbete. Avsikten är att en särskild programstyrelseinom () skalladministrera stödet. Dessutom anslogs i budgetpropositionen200miljoner kronor för övergång till användning av biobränslenvid nya och gamla anläggningar för kraftvärmeproduktion(prop.1991/92:100, bil.10, NU25). I anslutning tillregeringens proposition om energipolitiken tillkallades enkommission, , för att analysera delångsiktiga förutsättningarna för en ökad kommersiell användningav biobränslen samt lämna förslag till åtgärder för att stärkabiobränslenas konkurrenskraft (prop.1990/91:88, NU40,rskr.373). Kommissionen har avlämnat sittslutbetänkande Biobränslen för framtiden (SOU1992:90).Remisstiden för betänkandet går ut den1december1992. Ikompletteringspropositionen aviserades även förslag tillriksdagen om lagstiftning i frågan. Som utskottet anförde vidsin behandling av propositionen utgår utskottet från attregeringen återkommer med det i propositionen aviseradeförslaget till lagstiftning som ger kommunerna ekonomiskastyrmedel att finansiera kollektivtrafikens investeringar(1991/92:JoU24).Vad gäller drivmedlens miljöegenskaper uttalade utskottet iovan angivna sammanhang att en uppföljning av nuvarandemiljöklasser på dieselolja bör göras och att utvecklingen av enelbil bör främjas. Enligt vad utskottet erfarit harNaturvårdsverket fått i uppdrag att utreda hur ettmiljöklassystem för bensin kan utformas. En ökad differentieringav skatten på blyad och blyfri bensin skall i detta sammanhangövervägas. Uppdraget skall vara slutfört den15januari1993.I den framlagda propositionen om åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin föreslås att bensinskatten höjsmed 77öre per liter för blyfri och med 97öre per liter förannan bensin. Även koldioxidskatten på bensin har, enligttidigare riksdagsbeslut, höjts per liter(1991/92:FiU30). Båda ändringarna är avsedda att träda i kraftden 1januari 1993. Utskottet vill även erinra om detåterföringssystem för bensingaser som införs på alla tankställenunder perioden den 1januari 1992 till den 1januari 1995. Meddet ovan anförda finner utskottet syftet med motionsyrkandena omdrivmedel för fordon m.m. i allt väsentligt tillgodosett.Motionerna T203 yrkande3, T218 yrkande19, Jo660 yrkandena1och2 och Jo690 yrkandena3 och4 påkallar således inte någonytterligare åtgärd.Riksdagens miljöpolitiska beslut innebar ett ökatsektorsansvar för att minska miljöproblemen, bl.a. förtransportsektorn. Inom ramen för den då antagna särskildastrategin för ett miljöanpassat transportsystem skalltransportsektorn eftersträva att kraftigt begränsa miljöstörandeeffekter samt begränsa klimatpåverkan. I strategin ingår ävenfrågor om kostnadsansvar och ekonomiska styrmedel som en viktigdel. Utgångspunkten bör härvid vara att användningen avekonomiska styrmedel utformas i samklang med vad som gäller inomEG eller i annat internationellt forum. Utskottet vill ävenerinra om den översyn (se 1991/92:JoU24) av förutsättningarnaför en framtida miljöklassificering av flygplan avseendeavgasutsläpp som aviserades i kompletteringspropositionen våren1992. Enligt vad utskottet erfarit har de nordiskaluftfartsverken avlämnat en rapport till den för trafikfrågor (NÄT). Rapporteninnehåller förslag till landningsrelaterade miljöavgifter sombygger på en miljöklassificering av flygplanen. Det anfördainnebär att syftet med motion Jo681 får anses i allt väsentligttillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledningav motionen finner utskottet inte påkallad.I de svenska farvattnen står utländska fartyg för merparten avtrafiken. Detta innebär att effekterna av nationella särreglerär begränsade och att det är viktigt att uppnåsamförståndslösningar på internationell nivå. Huvuddelen avdetta arbete sker inom IMO. Sjöfartens miljöfrågor behandlasfrämst inom IMO men även inom HELCOM när det gällerÖstersjöområdet. Inom IMO pågår arbete med att nå eninternationell standard för kvaliteten på fartygsbränsle medhänsyn till miljöaspekterna. har vidareantagit regler om att nya oljefartyg av viss storlek skall hadubbel botten och i vissa fall dubbla sidor. Inom HELCOM pågårarbete med miljöklassificering av fartyg. Miljöklassificeringenär avsedd att ligga till grund för att införa ekonomiskstimulans att använda "miljövänligare" fartyg. Inom NÄT har enarbetsgrupp utarbetat förslag till gemensamt nordiskt samarbetei vissa miljöfrågor som avser sjöfartens luftföroreningar. Irapporten föreslås bl.a. att samarbete sker vad avser arbetetmed miljöklassificering av fartyg. I färjetrafiken mellanSverige och har, enligt vad utskottet erfarit,rederierna frivilligt övergått till att använda lågsvavligbunkerolja vilket reducerar svavelutsläppen avsevärt. Utskottethar vidare inhämtat att viss färjetrafik mellan ochHelsingör (Sweferry) drivs med bränsle av mycket låg svavelhalt.När det gäller miljöarbetet på det nationella planet angavs deti årets kompletteringsproposition att det skulle undersökas omekonomiska styrmedel i viss omfattning skulle kunna användas fördelar av den nationella sjöfarten. I detta arbete skall bl.a.trafikverkens miljörapporter utgöra underlag. Utskottet harinhämtat att arbete med en översyn om ekonomiska styrmedel pågårinom men att tidpunkten för en redovisningännu inte är fastställd. Slutligen vill utskottet erinra om attSjöfartsverket även driver egna miljöprojekt genom att prova nyteknik på området bl.a. vad avser katalysatoranvändning ochmiljövänligare dieselbränsle. Med det ovan anförda avstyrksmotion Jo688 yrkandena6, 7 och8 i den mån motionsyrkandenainte kan anses tillgodosedda.Utsläpp av kvicksilverMotionenI motion Jo605 (s) uppges att krematorierna utgör den störstakällan i när det gäller utsläpp av kvicksilver iatmosfären. bör fatta beslut om åtgärder som innebäratt krematorierna åläggs att genomföra en effektiv rökgasrening.Åtgärderna bör vara genomförda år 1995.Utskottets övervägandenSverige har verkat aktivt för internationella överenskommelserför att begränsa tillförseln till haven och användningen avkvicksilver. Enligt beslut(prop.1990/91:90 s.246) skall den totala tillförseln avkvicksilver till minskas mellan åren1985och1995. Enligt vad utskottet inhämtat uppgår punktutsläppenav kvicksilver till luft i till sammanlagt ca3tonper år. Krematorieanläggningarnas kvicksilverutsläpp beräknasför närvarande till av det totala kvicksilverutsläppeti landet, motsvarande . Utskottet vill erinra omatt i sin serie Branschfakta har meddelat rådoch anvisningar om förbränningen vid landets krematorier.Eftersom krematorierna tillsammans utgör en av landets störstautsläppskällor är det enligt utskottets mening viktigt attarbetet på att begränsa kvicksilverutsläppen omfattar ocksådessa anläggningar. Utskottet utgår från att synpunkterna imotion Jo605 beaktas utan något initiativ från sida idenna fråga.FreonerMotionernaI motion Jo642 från Socialdemokraterna begärs en utredning somsnabbt visar på vilket sätt skall kunna bli freonfrittfram till år2000 mot bakgrund av att det nu finns klorfrittersättningsmedel till freon. I motion Jo665(v) yrkas attkommunerna från den 1juli 1992 skall återvinna freon urkylskåp, frysar etc. eller lagra avfallet tills det finnstillräcklig destruktionskapacitet.Utskottets övervägandenCFC-avvecklingen i följer den av år1988fastställda planen med en minskning av användningen med 50%till år1990 och en i huvudsak total avveckling till år1995(prop.1987/88:85, JoU23). Vissa skärpningar avavvecklingsplanen genomfördes i samband med 1991årsmiljöpolitiska beslut. Enligt den gällande avvecklingsplanenkommer efter utgången av år1994 kyl- och frysskåp atttillverkas utan CFC-föreningar.Utskottet vill erinra om att efter ändringar i förordningen(1988:716) om CFC och halonm.m. (1991:1534) ochrenhållningsförordningen (1990:984, ändrad 1991:1537) kommunernafr.o.m. den1januari1995 har skyldighet att ombesörja attCFC-innehållet i kasserade kyl- och frysskåp omhändertas på ettmiljöriktigt sätt. Utskottet vill även erinra om de möjligheterkommunerna har att fr.o.m. den1januari1992 differentieraavfallstaxan (1991:647). I sammanhanget vill utskottet ävenupprepa sitt uttalande från våren1992 att trots uppgifter omatt utsläppen av CFC minskat med en tredjedel under det senasteåret utskottet emellertid ser allvarligt på CFC-föreningarnaskraftigt negativa miljö- och klimatpåverkan och förutsätter attregeringen noga följer utvecklingen på området. Eftersom kyl-och frysskåp är produkter med relativt lång livslängd kommerproblemet med CFC att bestå under ca15år efter det attprodukterna har gjorts CFC-fria. Utskottet anser därför ettordnat omhändertagande av CFC ur kasserade kyl- och frysskåpnödvändigt. Enligt vad utskottet erfarit kommer under år1993en mobil anläggning för freonåtervinning i ochen fast anläggning utanför att kunna tas i bruk.Kapaciteten för freonåtervinningen på den mobila anläggningenberäknas till ca50000enheter medan den fasta anläggningenberäknas klara det dubbla antalet. Utskottet avstyrkermotionerna Jo642 och Jo665 i den mån de ej tillgodoses med vadutskottet anfört.Som utskottet konstaterade medföranvändningen av HCFC en fortsatt nedbrytning av ozonskiktet ochbidrar till växthuseffekten, även om HCFC är mindre skadlig änCFC. Mot denna bakgrund fann utskottet det uppenbart att ävenHCFC måste avvecklas. Trots detta har användningen ökat undersenare år. För att denna utveckling skall kunna brytas stodutskottet inte främmande för att en avgift på HCFC kan blinödvändig. Utskottet anförde vidare att, om dessa åtgärder inteskulle ge avsett resultat, kan ett förbud mot HCFC komma attövervägas (prop.1991/92:150, JoU24, rskr.355).Naturvårdsverket har avlämnat en rapport till regeringenom ytterligare styrmedel för HCFC. I rapporten föreslår verketatt förbud för HCFC i isolergas införs successivt för olikaanvändningsområden med början den1januari 1995. Vidareföreslås en avgift på HCFC i köldmedier. Rapporten bereds iregeringskansliet. Utskottet förutsätter att regeringen nogaföljer utvecklingen på området och vid behov återkommer tillriksdagen med förslag i frågan.Vissa övriga internationella miljöfrågorMotionernaSocialdemokraterna begär i motion Jo612 yrkande22 att ettförslag utarbetas om hur det s.k. Montrealprotokollet skallskärpas i nästa steg. Enligt motionärerna i motion Jo647(fp)yrkande3 bör i det internationella miljösamarbetetverka för principerna om den ekologiska marknadsekonomin och förett stopp för den okontrollerade exporten av avfall.Nödvändigheten av en offensiv svensk hållning tillmiljöutvecklingen i betonas i motion Jo646(v)yrkande10. Nydemokraterna framför i motion Jo633 åsikten attSverige inte bör tillämpa miljöregler som kan ge högreproduktionskostnader för svenska företag än förkonkurrentländerna i . Inför omförhandlingen avsvavelprotokollet bör enligt motion Jo624(s) utövabilaterala påtryckningar på . Enligt motionärernai motion Jo659(c) bör kräva att kärnkraftsanläggningeni stängs och ett saneringsarbete inleds(yrkande2).Utskottets övervägandenEnligt vad utskottet erfarit har en rapport utarbetats somvisar på möjligheter till skärpning av det s.k.Montrealprotokollet. Utskottet har vidare inhämtat att Sverigevid parternas möte kommer att verka för ettbeslut om skärpningar och tillägg till protokollet. ,som är i majoritet, vill emellertid ha ökat ekonomisktstöd från i-länderna för att gå med på ytterligarenedtrappningar. Som anförs i motion Jo612 har varitpådrivande i arbetet med en internationell avveckling avozonnedbrytande ämnen. I avvaktan på resultatet av den ovannämnda verksamheten är utskottet inte berett att tillstyrka detförslag om skärpning av protokollet som föreslås i motionensyrkande22. Motionsyrkandet avstyrks.Som utskottet konstaterade föreligger en betydandepolitisk enighet om miljöproblemens omfattning och karaktär.Målen för den svenska miljöpolitiken är giltiga också förSveriges agerande i det internationella miljösamarbetet, därvårt land traditionellt har spelat en pådrivande roll (se1991/92:JoU18). Med anledning av motion Jo647 yrkande3 villutskottet erinra om att efter ändring av 19 och 20§§förordningen (1985:841) om miljöfarligt avfall Naturvårdsverketbeviljar utförseltillstånd för export av miljöfarligt avfallendast om det kan visas att avfallet omhändertas på ett sådantsätt som från hälso- och miljöskyddssynpunkt varit godtagbart omomhändertagandet hade skett i . Det ankommer på verketatt föreslå eventuella åtgärder och regeländringar. Den s.k.Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporterav farligt avfall trädde i kraft den 5maj 1992. Konventionenstillämpningsområde är större än det som omfattas av förordningenom miljöfarligt avfall och innehåller bl.a. regler förutveckling av miljöanpassad teknik och minskade avfallsmängder.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionerna Jo646yrkande10 och Jo647 yrkande3 i den mån motionsyrkandena intekan anses tillgodosedda.De frågor som berörs i motion Jo633 har ett nära samband meddet harmoniseringsarbete på miljölagstiftningens område somföranleds av och ett framtida svenskt medlemskap iEG. Utskottet hänvisar härvidlag till sitt yttrande1992/93:JoU1y och till betänkande 1992/93:EU1.Motionen avstyrks i den mån den syftar till något ändratställningstagande från sida när det gäller Sverigesmiljöpolitiska ambitioner i Europasamarbetet.Utskottet vill erinra om att för länderna inom EG gällerdirektiv om utsläpp från stora förbränningsanläggningar.Härutöver har utskottet inhämtat att arbete pågår för att tillhösten 1993 få till stånd ett nytt svavelprotokoll som skallvara effektrelaterat till kritiska belastningsgränser iekosystemen. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo624.Utskottet förutsätter att regeringen i lämpliga sammanhang tarupp de frågor som berörs i motion Jo659 yrkande2 men är inteberett att tillmötesgå kravet på ett särskilt riksdagensuttalande härom. beträffande miljöm.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo631, 1991/92:Jo654,1991/92:Jo657, 1991/92:Jo659 yrkandena1, 3--5, 7, 9 och10och 1991/92:Jo689 yrkandena3 och4,2. beträffande kustvattenkontroll i Öresundm.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo628 och1991/92:Jo663,3. beträffande en nationell strategi för Östersjönatt avslår motion 1991/92:Jo666,4. beträffande miljösituationen i och m.m.att avslår motionerna 1991/92:T221 yrkande7,1991/92:Jo634, 1991/92:Jo639, 1991/92:Jo644, 1991/92:Jo689yrkandena2 och5, 1991/92:Jo690 yrkande5 och 1991/92:Bo519yrkande2,5. beträffande dricksvattenkvalitetm.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo613 och1991/92:Jo648 yrkande2,6. beträffande Stensunds vattenbrukatt avslår motionerna 1991/92:Jo403 och1991/92:Jo661,7. beträffande försurningsläget i Härjedalenatt avslår motion 1991/92:Jo658,8. beträffande föreskrifter på bilavgasområdet m.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo630, 1991/92:Jo635,1991/92:Jo651 yrkande1, 1991/92:Jo662, 1991/92:Jo664 och1991/92:Jo684 yrkande1,9. beträffande stimulanser för avgasreningssystem m.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo625, 1991/92:Jo651yrkande2 och Jo684 yrkande2,10. beträffande hobbybilar m.m.att avslår motion 1991/92:T429 yrkande 4,res. 1 (nyd)11. beträffande internationell miljöstandard för bilaratt avslår motion 1991/92:Jo645 yrkande 3,12. beträffande avgasutsläpp från traktorer, arbetsredskapm.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo687 och1991/92:Jo690 yrkande2,13. beträffande övergång till miljövänliga bränslen m.m.att avslår motionerna 1991/92:T203 yrkande 3,1991/92:T218 yrkande19, 1991/92:Jo660 och 1991/92:Jo690yrkandena3 och4,14. beträffande flygets miljöproblematt avslår motion 1991/92:Jo681,15. beträffande sjöfartens miljöproblematt avslår motion 1991/92:Jo688 yrkandena 6--8,16. beträffande kvicksilverutsläpp från krematorieratt avslår motion 1991/92:Jo605,17. beträffande avveckling av freoner m.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo642 och1991/92:Jo665,18. beträffande det s.k. Montrealprotokolletatt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande22,res. 2 (s)19. beträffande roll i det internationellamiljösamarbetetatt avslår motionerna 1991/92:Jo646 yrkande10 och1991/92:Jo647 yrkande3,20. beträffande miljöreglernas betydelse för konkurrensenatt avslår motion 1991/92:Jo633,res. 3 (nyd)21. beträffande påtryckningar på Storbritannienm.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo624 och1991/92:Jo659 yrkande2.Stockholm den 10 november 1992På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin(m), (), (), IngeCarlsson(s), i (kds), ChristerWindén(nyd), (), (), SinikkaBohlin(s), (), (), LennartFremling(fp), () och (). (mom.10)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.20börjar med "Vid s.k." och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:I likhet med motionärerna i motion T429 anser utskottet attdagens avgasregler för hobbyfordon endast har skapat problem iform av motsättningar mellan samhället och dem som sysslar medhobbyfordon. Kraven på att fordonet måste vara utrustat medgodkänd motorfamilj och på av tillverkaren/generalagentenutfärdat typintyg har i vissa fall lett till att tillverkareneller den svenske agenten skaffat sig ekonomisk genomatt sälja sådana intyg. Utskottet ansluter sig därför tillmotionens förslag att fordon av 1976--modeller skallundantas från dispensavgiften och från bilavgaslagens regler idess nuvarande form.