bet · GF01TU20 · 1992-05-14 00:00:00 — Verkets förklaring är att effekterna av omstruktureringeninte hunnit slå igenom och att man genomför enförkortning av avskrivningstiderna på grund av den snabbatekniska utvecklingen. Sålunda förkortas avskrivningstiderna förlokallinjenät från 20 till och för AXE-utrustning från 15till 10 år.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.Regeringens förslag i fråga om ekonomiska mål för televerketsverksamhet tillstyrks i motsvarande del.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag i övrigt ifråga om de ekonomiska målen för verksamhet.Televerkets treårsplaner behandlas också av revisorerna,som framhåller att dessa utgör det viktigaste beslutsunderlagetför regering och riksdag avseende inriktning och omfattning avteleverkskoncernens verksamhet. framläggertreårsplanen , regelmässigt , och planen föreläggsnormalt i januari året därpå. Revisorerna understryker detangelägna i att beslutsunderlag är så aktuellt sommöjligt. De föreslår att hos regeringen begär attbeslutsunderlaget för ställningstaganden i frågor sombehandlas i treårsplanerna baseras på aktuellare uppgifter änvad som sker.Vidare konstaterar revisorerna att informationen tillriksdagen i frågor som rör investeringar, service- ochkvalitetsmål är mycket begränsad och att underlag saknas somvisar de ekonomiska konsekvenserna för olikahandlingsalternativ. De pekar också på behovet av en mer samladinformation om affärsverken och föreslår att hosregeringen begär att förutsättningarna för en förbättradinformation till i de nämnda frågorna utreds.Utskottet delar revisorernas uppfattning att nuvarandeordning, som innebär att beslutsunderlag som behandlas avriksdagen har upprättats , ärotillfredsställande. Tillgång till aktuellare uppgifter synesangeläget, särskilt med hänsyn till den mycket snabbautvecklingen inom telekommunikationsområdet. I likhet medrevisorerna anser utskottet också att informationen i övrigttill behöver förbättras i bl.a. de avseenden de anger.Utskottet förutsätter att regeringen -- i samband medberedningen av telelagsutredningens betänkande samt översynen avmål, inriktning och medel för telepolitiken -- överväger frågorav det slag som revisorerna aktualiserar och föreläggerriksdagen förslag därom i samband med förslag om entelelagstiftning. Med hänsyn härtill synes revisorernas förslagkunna lämnas utan vidare åtgärd.3. Bolagsbildning av televerketSom nämnts godkände ett regeringsförslagatt en förändrad associationsform för skulle införasden . I beslutet framhölls att starka skäl talade föratt verket drivs i aktiebolagsform. Med hänsyn till verketsomfattande sociala och regionala betydelse borde man dock, innanslutlig ställning togs till associationsformen, ytterligareanalysera möjligheterna att bedriva verksamheten inom ramen fören utvecklad affärsverksform.Av budgetpropositionen framgår att en sådan analys hargenomförts av en interdepartemental arbetsgrupp, som tillsattesav kommunikationsministerns företrädare. Gruppens slutsats äratt aktiebolagsformen är den bästa verksamhetsformen för attuppnå det centrala målet för telepolitiken -- att erbjudakunderna, både företag och hushåll, väl fungerandetelekommunikationer till lägsta möjliga pris.Regeringen föreslår, som nämnts, att skallombildas till aktiebolag och räknar med att så skall kunna skeden . Vidare ämnar regeringen se överförutsättningarna för ett framtida privat ägande i telebolaget.En eventuell framtida privatisering accentuerar behovet av enfungerande marknad på telekommunikationsområdet redan vid dentidpunkt då bolagiseras. Regeringen avser attåterkomma till med en samlad redovisning av åtgärderoch förslag inför bolagiseringen.I motion T810 (s) framhålls (yrkande 4) att en lagstiftningför telekommunikationsområdet måste vara sådan att staten kanutkräva ett socialt och regionalt ansvar från alla aktörer somuppträder på den svenska telemarknaden, inte bara televerket.Alternativ med finansiering av sociala och regionala kostnadervia statsbudgeten måste avvisas av flera skäl. I den nuvarandetelepolitiska målsättningen ligger en korssubventionering mellanolika typer av hushåll och regioner. En större differentieringav teletaxorna än dagens, vilket blir den yttersta följden av enstrikt kostnadsprissättning, leder till regionalpolitiska ochsocialpolitiska spänningar. Motionärerna säger sig acceptera enombildning av till aktiebolag, under förutsättningatt regeringen återkommer till med förslag somgaranterar att de av fastlagda målen för telepolitikenkan upprätthållas.I motion T810 (s) framhålls vidare (yrkande 1) att det ärett grundläggande samhällsintresse att det även framöver kommeratt vara möjligt att genom i sista hand politiska beslutgarantera medborgarna tillgång till teletjänster. ären gemensam tillgång, uppbyggd som en del av folkhushållet. Detär genom en fortsatt gemensam förvaltning av denna tillgång --säger motionärerna -- som vi socialdemokrater vill fortsätta attbygga landet. Vi känner ett ansvar att föra detta demokratiskauppdrag vidare som en motvikt till de kortsiktigakapitalintressena på marknaden. Därför säger motionärerna ettbestämt nej till en utförsäljning av televerket.I motion T201 (s) framhålls att statsmakterna måste slå vaktom de mål i fråga om regional och social service som gäller förtelekommunikationerna. Dessa mål får inte genom en ändradorganisationsform försvagas. Kostnaden för utnyttjande avteleservice bör inte vara beroende av var i landet man bor.Likvärdig service till lika kostnad är en viktig princip, sägermotionärerna, som bör gälla på teleområdet. Vidare framhållermotionärerna att en privatisering av skulle varamycket olycklig. Det torde inte vara möjligt att upprätthållanuvarande servicenivå i mera avlägsna delar av landet i ettteleverk som styrs av privata ägares avkastnings- ochlönsamhetskrav. Motionärerna säger sig på goda grunder befaraatt glesbygden skulle drabbas hårt av en sådan utveckling. Demotsätter sig därför en privatisering.I motion T226 (c) framhålls att det inför en bolagisering avteleverket är nödvändigt att skapa långsiktiga garantier för attde sociala och regionalpolitiska målen för telepolitiken skallkunna upprätthållas.I motion T807 (nyd) framhålls att roll somförvaltare av det allmänna telenätet bör upphöra. Nätet bör ståfritt från verket och drivas av ett självständigt organ somerbjuder kapacitet på lika villkor till alla konkurrenter inomteleområdet. Förslag i frågan bör föreläggas inomramen för den samlade redovisning av åtgärder och förslag somregeringen aviserat inför bolagiseringen.I motion T803 (v) framhåller motionärerna (yrkande 2) attVänsterpartiet tidigare motsatt sig en bolagisering avteleverket, eftersom denna företagsform leder till attkapitalavkastningskravet överordnas alla andra målsättningar.Verket kan därmed inte självt ta det sociala ochregionalpolitiska ansvar som samhället ålagt verket.Bolagiseringen måste enligt motionärerna uppskjutas till dessdet visas att de mål för telepolitiken som fastställtkan uppfyllas, om verksamheten drivs i bolagsform.I motion T803 (v) föreslås vidare (yrkande 1) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att staten genomfortsatt ägande av skall säkra telekommunikationernashöga kvalitet och det sociala och regionalpolitiska ansvar somriksdagen beslutat om.Revisorerna, som lämnade sitt förslag , anseratt en eventuellt ändrad associationsform för måsteföregås av utredningar som noga penetrerar för- och nackdelarmed en bolagisering. De frågor som då särskilt bör bli belystaär hur en bolagisering påverkar televerketsmarknadsförutsättningar, dess regionala och sociala ansvar,statsmakternas insyn i och kontroll av verksamheten samtaffärssekretessen och offentlighetsprincipen. Revisorernaföreslår att de frågor de sålunda pekat på noga övervägs avregeringen innan slutlig ställning tas i ärendet och förslagpresenteras för om en ändrad associationsform.Utskottet delar revisorernas uppfattning att det är mycketangeläget att en allsidig belysning görs av frågor av det slagsom de fäster uppmärksamheten på. har iett yttrande till trafikutskottet, 1991/92:KU1y, överrevisorernas förslag 1991/92:17 angående granskningen av destatliga affärsverkskoncernerna, framhållit att det delarrevisorernas uppfattning att de konstitutionella aspekterna börbelysas inför ställningstaganden om ändrade associationsformerför affärsverken. Sistnämnda förslag av revisorerna ochkonstitutionsutskottets yttrande kommer att behandlas itrafikutskottets betänkande 1991/92:TU22 om trafikpolitikensinriktning. Utan att föregripa det betänkandet villtrafikutskottet framhålla att de konstitutionella aspekterna påen bolagisering av synes vara av stor vikt.I direktiven för telelagsutredningen framhålls att engrundläggande utgångspunkt för en telelag är att staten skallges förutsättningar att styra och kontrollera verksamheten påtelekommunikationsområdet så att gällande telepolitiska mål kanuppfyllas. I flera motioner har uttalats farhågor för att enbolagisering av skulle kunna äventyra dettelepolitiska målet att telesystemet skall utformas så att detbidrar till regional balans och möjliggör socialahänsynstaganden. Mot bakgrund av telelagsutredningens direktivsynes dessa farhågor ogrundade.Vad gäller de motionsledes framförda synpunkterna på enprivatisering av ett televerk som ombildats till aktiebolagoch ett sådant aktiebolags struktur anser utskottet att den avregeringen aviserade samlade redovisningen av åtgärder ochförslag inför bolagiseringen bör avvaktas.Utskottet förutsätter att regeringen i denna samladeredovisning kommer att behandla alla sådana frågor somaktualiserats i de motioner som är i fråga och i revisorernasförslag. Motionsyrkandena och revisorernas förslag i den del somnu är i fråga synes därför inte böra föranleda någon riksdagensåtgärd. Som en följd av detta ställningstagande avstyrkerutskottet motionsyrkandena. Regeringens förslag att riksdagengodkänner vad i budgetpropositionen anförs om bolagsbildning avteleverket tillstyrks.4. Vissa taxefrågorI motion T804 (nyd) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om elektroniskhemtjänst genom human telefoni i syfte att förgylla ochförbilliga tillvaron för utsatta grupper i samhället.Motionärerna vill att skall undersökaförutsättningarna och kostnaderna för att programmera in extralåga trafiktaxor för in- och utgående samtal på vissatelefonnummer, t.ex. för gamla, handikappade eller sjuka. Ensådan sänkning av taxan bör enligt motionärerna finansieras överstatsbudgeten.Ett förslag med huvudsakligen samma innebörd som det nämndaåterfinns även i motion T808 (nyd). I den motionen tasemellertid inte ställning till finansieringsfrågan.Enligt vad utskottet inhämtat från ärmotionärernas förslag inte tekniskt genomförbart, i vart fallinte . Utskottet är mot den bakgrundeninte berett att nu närmare överväga motionärernas förslag ochavstyrker därför motionerna.I motion T806 (kds) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en inom länengemensam teletaxa till länens myndigheter och serviceorgan.Motionären framhåller att kostnaden för att inom ett län ringatill olika länsorgan varierar med avståndet så att ett tiominuters samtal kostar som lägst . och som högst11 kr. På riksnivå har motsvarande problem, att på likavillkor ringa en myndighet i , uppmärksammats avfinansutskottet -- säger motionären -- vilket resulterat i attfrågan utreds av STATTEL-delegationen (C1991:03, dir.1991:29).Regeringen bör nu vidga delegationens uppdrag till att ävenomfatta samtal till länsmyndigheter eller tillsätta en nyutredning i frågan.STATTEL-delegationen har enligt sina direktiv i uppdrag attgenomföra åtgärder för att effektivisera statliga myndigheterstelekommunikation. Arbetet skall bl.a. omfatta statligamyndigheters telefonservice åt allmänheten. I direktivenuppmärksammas den s.k. 020-tjänsten, som innebär att den somabonnerar på denna står för trafikavgifterna för inkommandesamtal med undantag för avgiften för den första markeringen,vilken den uppringande står för. Det betonas att ett införandeav en sådan tjänst kraftigt ökar statens kostnader, varför ävenandra lösningar måste utredas.I avvaktan på resultatet av utredningsarbetet är utskottetinte berett att förorda någon åtgärd med anledning avmotionen, varför densamma avstyrks.I motion T813 (m) behandlas telekommunikationerna med debaltiska staterna. Motionären framhåller att det är orimligtdyrt att ringa till , och och vill attregeringen och vidtar åtgärder för att sänka taxorna.Taxorna i fråga är, som motionären framhåller och enligt vadutskottet inhämtat, att betrakta som en kvarleva frånSovjetunionens tid. Detsamma gäller själva teleförbindelserna,som i huvudsak fortfarande kopplas via i brist på direktaförbindelser mellan och de baltiska staterna. FörEstlands del har situationen dock förbättrats på senare tidgenom att huvuddelen av telefontrafiken genomförs viaHelsingfors. Kostnaderna har därigenom sänkts, varför televerketplanerar att sänka taxan från till vid nästataxejustering. I samband med utbyggnad av mer direktaförbindelser till och kommer även kostnadernaför trafik till dessa länder att minska, så att taxorna kanreduceras. Detta planeras ske . Med det anfördafinner utskottet syftet med motionen tillgodosett, varför dennainte bör föranleda någon åtgärd. Vissa nätutbyggnadsfrågorI motion T817 (kds) framhålls att en förutsättning somtenderar att bli alltmer avgörande för företagsamhet i glesbygdär tillgången till goda telekommunikationer. Det är därförangeläget att glesbygden och de mindre orterna i landet intekommer i efterhand vid utbyggnaden av telekommunikationerna ilandet. Glesbygdens behov av goda telekommunikationer börtvärtom få hög prioritet även i jämförelse med befolkningstätaoch företagsintensiva regioner. Införande av ny teknik ellerandra åtgärder som syftar till förbättrade telekommunikationerbör snabbt komma till glesbygdens nytta.Televerket bygger ut och underhåller telenätet i såvältätort som glesbygd så att de av fastställda kraven påtelesystemet kan uppfyllas. Enhetliga abonnemangsvillkor samtkvalitets- och servicekrav gäller i hela för dengrundläggande telefontjänsten. Som utskottet framhöll i sitt avriksdagen godkända betänkande 1990/91:TU28 (rskr. 369) är detteleverkets mål att av alla kunder skall ha tillgång tilltelefax av rätt kvalitet och därmed till datakommunikation, upptill en viss hastighet, vid utgången av . avancerade datakommunikationstjänster sker på striktaffärsmässiga villkor, eftersom verket arbetar i konkurrens medandra företag på telemarknaden. I sammanhanget vill utskotteterinra om beslut att stöd i form avlokaliserings- eller utvecklingsbidrag bör kunna lämnas tillföretag för investeringar i datakommunikationer, om övrigavillkor för regionalpolitiskt stöd är uppfyllda (prop.1989/90:76, bet. AU13, rskr. Med det anförda finnerutskottet syftet med motionen i huvudsak tillgodosett, varförnågon åtgärd med anledning av denna inte syneserforderlig. Motionen avstyrks följaktligen.Telekommunikationer i glesbygd behandlas även i motionernaT812 (s) och T818 (c).I den förstnämnda motionen erinrar motionärerna omriksdagens beslut , som innebar att televerketsplanerade taxeomläggning per inte kundegenomföras. Med hänvisning till det beslutet minskar nuteleverket drastiskt sina investeringar, säger motionärerna.Risken är överhängande att dessa minskningar går ut överNorrlands telekommunikationer, framför allt den norrländskaglesbygdens. Det är enligt motionärerna mycket angeläget att enfortsatt satsning sker på utbyggnad av AXE-växlar till allariktnummerområden, på optokabelringar till kommunernas,landstingens och och statens enheter i kommunhuvudorterna samtpå digitalisering av alla knutstationer.I motion T818 (c) framhålls att en av beslutadtidigareläggning av AXE-utbyggnad och optokabeldragning i Bräckeoch bör fullföljas.Enligt vad utskottet erfarit har upphävt sittbeslut om att reducera planerade nätinvesteringar underhänvisning bl.a. till att osäkerheten om den framtidataxepolitiken minskat. Syftet med motionerna synes därmedtillgodosett, varför någon åtgärd inte torde varaerforderlig. Motionerna avstyrks följaktligen.I motion T802 (m) begärs en undersökning av förutsättningarnaatt tidigarelägga utbyggnaden av AXE-systemet i Västmanland.Västmanland har enligt goda telekommunikationer.Cirka 50% av samtliga kunder är anslutna till AXE-stationeroch kan erbjudas s.k. PLUS-tjänster. Hela det långväga nätet ärdigitalt, något som garanterar en god överföringskvalitet.Moderniseringsgraden motsvarar riksgenomsnittet. En fortsattmodernisering av telenätet kommer att ske, men i en takt som iförsta hand styrs av lönsamhetskriterier. I sammanhanget villutskottet fästa uppmärksamheten på vissa uppgifter ibudgetpropositionen om AXE-utbyggnaden. Av dessa uppgifterframgår att vid utgången av var avhuvudledningarna anslutna till en . Vid slutet av år1995 kommer denna andel att ha ökat till . Målet äratt alla kunder skall vara anslutna till det digitala nätet . Detta innebär att moderniseringsprogrammettidigarelagts med i förhållande till de planer somgällde . Med det anförda finner utskottet syftetmed motionen i huvudsak tillgodosett, varför denna inte börföranleda någon åtgärd från sida. Vissa servicefrågorI budgetpropositionen erinrar departementschefen omteleverkets nuvarande ansvar för bastelefoner. I samband medatt anslutningsmonopolet för telefonapparater avskaffades (prop.1984/85:158, bet. TU28, rskr. 382) infördes en föreskrift omatt vid abonnemang på en anslutning till det allmännatelenätet skall tillhandahålla abonnenten en bastelefon. Därmedavses en telefonapparat som repareras och underhålls utansärskild avgift för abonnenten. förekom enomfattande handel med s.k. pirattelefoner av undermåligkvalitet. Grunden för föreskrifterna om bastelefoner var därfören önskan att tillförsäkra hushållskunderna telefonapparater avgod kvalitet som fungerade överallt i det allmänna telenätet. Detelefoner som finns på den svenska telemarknaden och somgodkänts av statens telenämnd har en sådan kvalitet att de utanstörningar kan anslutas till det allmänna telenätet. Andratelefoner får inte anslutas till detta nät. Samtliga telefonersom säljer till hushållskunder har god kvalitetoavsett om de är bastelefoner eller inte.Genom att en bastelefon skall underhållas och repareras utansärskild avgift för abonnenten blir en sådan -- fortsätterdepartementschefen -- betydligt dyrare än likvärdiga produktersom konkurrenter säljer. Eftersom försäljningen avtelefonapparater sker på en öppen marknad, innebär skyldighetenatt tillhandahålla en bastelefon ett hämmande inslag iteleverkets möjligheter att hävda sig på denna marknad.Skyldigheten bör därför upphöra.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att riksdagengodkänner vad i budgetpropositionen anförs om ansvarför bastelefoner.I motion T805 (kds) behandlas 071-nummer.Motionären framhåller att de tjänster som tillhandahålls viadetta nummer i media kallas snusknummer och att de skapatproblem och väckt starka protester. Motionären vill att numretendast skall kunna utnyttjas av den som särskilt begär det. Ominte, skall det inte vara möjligt för en abonnent att från sintelefon utnyttja tjänsterna i fråga.Utskottet delar motionärens motvilja mot det missbruk av071-numret som förekommer, men vill erinra om att telefonnätetsedan sin tillkomst är ett öppet nät. Den som abonnerar på enanslutning har därmed fri tillgång till att ringa alla andraabonnenter i hela det världsomspännande telenätet. Utskottetvill inte uttala sig för en generell spärr för Sverigesalla 6 miljoner abonnemang att ringa 071-linjen och att släppadenna spärr först efter begäran från resp. kund.Enligt vad utskottet inhämtat från spärrar verketabonnemang från 071-tjänsterna, efter anmälan och utan kostnadför kunden. Verket uppger också att utvecklingen av 071-tjänstenföljer den internationella utvecklingen. Från att till en börjantill ha bestått av "underhållningsinformation" harnumera sådan karaktär. Resterande ärfördelade mellan affärsinriktad information, rådgivning samttextinformation via telefax. tog under hösten 1991initiativ till att bilda ett etiskt råd, som allmänheten ochmarknadens parter skall kunna vända sig till för informationeller för klagomål. Rådet, som kommer att starta sin verksamhetunder innevarande år, är ämnat som en vägledande instans främstbeträffande informationsinnehåll och marknadsföring.Utskottet förutsätter att och det etiska rådetkommer till rätta med missbruket av 071-numret och är därförinte nu berett att föreslå någon åtgärd med anledningav motionen. Densamma avstyrks följaktligen.I motion T809 (s) begärs åtgärder i syfte att få till stånd enminskning av telefonkatalogens upplaga. Motionärenframhåller att 15 miljoner telefonkataloger trycks årligen.Detta innebär ett stort resursslöseri, som slukar 200000 träd,under förutsättning att man inte använder returpapper. Troligenär det så -- säger motionärerna -- att långtifrån alla hushållanser sig behöva en ny katalog . En avsevärdupplageminskning skulle kunna åstadkommas genom attabonnenterna, exempelvis genom en enkel kryssmarkering påinbetalningskortet en gång , markerar om de vill ha en nytelefonkatalog eller ej.Enligt vad utskottet erfarit är den genomsnittligaändringsfrekvensen i telefonkatalogen så pass stor som21%. Inom anser man det därför nödvändigt attårligen uppdatera telefonkatalogen. Verket bedriver förnärvarande ett arbete tillsammans med pappersbruk och tryckerisom bl.a. syftar till en aktivare återanvändning av gamlakataloger till returpappersmassa. Dessutom undersöks möjlighetenatt trycka telefonkatalogen på returpapper. Andra åtgärder somundersöks är en förändrad katalogutformning och tryckteknik, somresulterar i minskad pappersåtgång och därmed bidrar till enminskning av telefonkatalogernas totala volym.De åtgärder som sålunda vidtas för att reducera det problemsom motionärerna aktualiserar synes utskottet ägnade att ihuvudsak tillgodose syftet med motionen. Någon åtgärdmed anledning av motionen torde följaktligen inte varaerforderlig, varför densamma avstyrks.7. En ny myndighet på telekommunikationsområdetStatens telenämnds (STN) arbetsuppgifter avser främst frågorsom rör anslutning av utrustning till det allmänna telenätet. Ibudgetpropositionen föreslår regeringen att STN:s nuvarandeverksamhet sammanförs med myndighet samt att tillkommande myndighetsuppgifterinordnas i den nya myndigheten. Till stöd för förslaget anförsatt huvudsakliga verksamhet är att varateleoperatör. Den alltmer ökande konkurrensen på den svenskateletjänstmarknaden och en anpassning till vissa EG-direktivförutsätter att verkets myndighetsfunktioner separeras frånoperatörsrollen. Den nya myndigheten avses börja sin verksamhetden . Utöver de nuvarande arbetsuppgifterna inom STNoch frekvensförvaltningen kommer den nya myndigheten bl.a. atthandlägga vissa telepolitiska frågor, så att regeringen gesmöjlighet att samråda med en myndighet i sådana frågor.Av proposition 1991/92:163 om anslag till en ny myndighet påtelekommunikationsområdet för /93, m.m. framgåratt den nya myndigheten avses komma att bestå av enstyrelse, en generaldirektör, ett samordningssekretariat, enrättsenhet, fyra avdelningar för resp. frekvensförvaltning,tekniska frågor, teletjänster och administration samt sexregionala kontor. Vilken dimensionering myndigheten slutligenbör ha är enligt departementschefen svårt att för dagen bedöma.Svaret på frågan beror delvis på resultatet avtelelagsutredningens arbete.Den nya myndigheten bör, fortsätter departementschefen, iprincip finansieras med avgifter, i likhet med vad somgäller för STN och frekvensförvaltningen. De nya arbetsuppgiftersom myndigheten kan komma att få vid införandet av en nytelelagstiftning bör kunna finansieras av teleoperatörerna,t.ex.