bet · GF01SfU10 · 1992-04-29 00:00:00 — , framhållermotionärerna, är det ungdomar som går i främsta ledet i denantirasistiska kampen, och det är viktigt att ta till varaungdomars egen förmåga och de antirasistiska strömningar somfinns. Motionärerna begär därför att antirastistikaorganisationer beviljas medel ur anslaget motfrämlingsfientlighet och rasism (yrkande 7).I en motion från förra årets , 1990/91:K247 avJan-Olof m.fl. (v), begärs dels förslag om ökadinformation om invandringens historiska orsaker, klassmässigaaspekter och samhällsekonomiska effekter (yrkande 1), delsförslag om initiativ till en brett upplagd kampanj och idédebattom kamp mot rasism (yrkande2).Karin () tar i motion Sf623 upp verksamheten hosSveriges invandrarinstitut och museum i , som enligtmotionären bidrar till skapandet av ett mångkulturellt centrumsom med ett starkare samhällsstöd kan utvecklas till ettnationellt kraftcentrum i arbetet med att stärka beredskapen attmöta främlingsfientliga och rasistiska föreställningar. Honbegär ett tillkännagivande om att stiftelsen bör erhålla stöd uranslaget A5 för åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism.Berith m.fl. (v) begär i motion Sf606 yrkande 3 etttillkännagivande om lagstiftning mot organiserad rasism.I budgetpropositionen framhåller regeringen attfrämlingsfientlighet liksom tendenser till rasism ochantisemitism måste med kraft bekämpas. En rad initiativ härtillhar tagits av ideella organisationer och andra aktörer isamhället. Regeringen har också en viktig roll i kampen motfrämlingsfientlighet, vilket har strukits under iregeringsförklaringen. Insatserna bör utformas så att arbetetstimuleras på ett brett plan. Regeringsinsatserna bör ocksåinriktas på att erhålla och sprida kunskap inom området. -- Debegärda medlen bör kunna användas för olika ändamål. Deinsatsområden som kan komma i fråga är t.ex. skolan,lärarfortbildningen, kulturen samt arbete bland ungdomar.Förutom för direkta insatser kan det också bli aktuellt attdisponera medel för en ny rikstäckande attitydundersökning ochavgränsade studier inom området.Även i regeringens skrivelse redovisas vissa åtgärder motetnisk diskriminering m.m., varav kan nämnas följande.Vid Stockholmsuniversitet pågår ett forskningsprojekt, medekonomiskt stöd från regeringen, som visar att andelen ungdomarsom är negativa mot invandringen ökat jämfört med tidigareundersökningar.Utredningen för åtgärder mot etnisk diskriminering, EDU, somtillsattes av regeringen , lämnade i september 1991ett delbetänkande (SOU 1991:75) Organiserad rasism med förslagtill åtgärder mot rasistiska organisationer. I betänkandetföreslås bl.a. att den som deltar i eller lämnar stöd åt ensammanslutning som ägnar sig åt rasistisk förföljelse genom attligga bakom eller uppmana till brott med inslag av våld, hoteller tvång skall kunna dömas för organiserad rasism. Detsammaskall gälla den som bildar en sådan sammanslutning. Utredningenföreslår också att rasistiska motiv eller rasistiska inslag ibrott skall utgöra en allmän straffskärpningsgrund. Enligt direktiven skallutredningen även överväga möjligheten att lagstifta motdiskriminering i arbetslivet samt se över lagen (1986:442) motetnisk diskriminering.En av invandrarverkets uppgifter är att främja goda etniskarelationer genom kunskapsutveckling, metodutveckling ocherfarenhetsöverföring. Verket ger ut informationsmaterial,anordnar och medverkar i olika former av utbildning i dessafrågor samt ger råd till myndigheter, organisationer m.fl.Verket samarbetar också med andra som arbetar inom området ochhar möjligheter att ge bidrag till organisationer av olika slagsom genom projekt vill främja goda etniska relationer. -- Medelför sådana projekt kan också beviljas genom den kommitté somansvarar för FN:s kulturårtiondes genomförande i . Detmångkulturella samhällets möjligheter och problem är nämligenett huvudtema för de svenska insatserna för kulturårtiondet. --Inom ramen för kulturårtiondet har verket i samarbete med SIDAutvecklat arbetsmetoder för skolans undervisning iinternationella frågor.Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har också tilluppgift att motverka etnisk diskriminering genomopinionsbildning och utbildningsinsatser samt genom rådgivningtill myndigheter och enskilda.Slutligen nämns i skrivelsen den rapport, Att främja godaetniska relationer, som getts ut avarbetsmarknadsdepartementet. Den omfattar en utvärdering avprojekt som fått bidrag genom den tidigare kommissionen motrasism och främlingsfientlighet. Kommissionen hade 12 milj.kr.till sitt förfogande. Efter beslut av regeringen hade medelbeviljats till ca 200 projekt med syfte att främja goda etniskarelationer. Utvärderingen utfördes i nära samarbete medinvandrarverket och omfattade ett femtontal projekt somstuderades relativt noggrant. Huvudmän för projekten var olikaorganisationer. Utvärderingen visade enligt skrivelsen attambitionerna och den goda viljan ofta är stora när det gälleratt motverka rasism och främlingsfientlighet, men att varkenbidragsgivare eller föreningsfunktionärer är medvetna om hursvårt detta är. Alltför många av de utvärderade projekten leddeinte till de resultat som man hade hoppats på. En grundläggandebrist var att målet med projekten -- att främja goda etniskarelationer -- var oklart formulerade både av bidragsgivarna ochav dem som sökte bidragen. En annan brist hos många av projektenvar att de inte fick någon fortsättning i organisationensordinarie verksamhet eller på annat sätt påvisbara effekter.Enligt utvärderingen har vissa slag av projekt bättreförutsättningar än andra att lyckas. Det gäller projektsom präglas av en genomtänkt människo- och samhällssyn grundadpå allas lika värde och där denna inställning kommer tillfaktiskt uttryck i genomförandet,där syftet att främja goda etniska relationer är förenligt medorganisationens allmänna syften och verksamhet,där invandrarna inte betraktas som speciella utan där de ärintegrerade i en verksamhet som också gäller andra,som präglas av samverkan, alltså att de som berörs av frågorna-- invandrarna själva -- har medinflytande i planering ochgenomförande,som använder sig av olika former av teater som metod.Utöver de under detta anslag begärda medlen har 5 milj.kr. urallmänna arvsfonden ställts till förfogande för insatser inombarnomsorgen i det mångkulturella samhället.Den 4 februari 1992 lämnade regeringen i kammareinformation om åtgärder mot våld och främlingsfientlighet.Kulturminister framhöll därvid att regeringenmed kraft fördömde de yttringar av främlingsfientlighet ochrasism som brett ut sig . Hon framhöllockså alla enskildas personliga ansvar för det öppna ochtoleranta samhället, eftersom det är i vardagslivets stämningarsom opinioner skapas och det därför är i vardagen det storaarbetet mot intoleransen måste ske. Arbetet med att bekämpafrämlingsfientlighet och rasism handlade framför allt om attlångsiktigt påverka attityder i vårt samhälle, varvid det förstoch främst gällde att undanröja missförhållanden som kundebefrämja en avog inställning till de flyktingar som får stanna ivårt land. Det handlade vidare om ett aktivt påverkande avattityder, i vilket arbete skolan spelade en central roll.Arbetet med att värna tolerans och öppenhet och att bekämpafrämlingsfientlighet och rasism måste bedrivas ständigt ochlångsiktigt. -- Kulturministern hänvisade också till den inomregeringskansliet gjorda inventeringen av tidigarearbete på området och det omsorgsfulla arbete som medinventeringen och en analys av detta bedrevs för att dels fåklarhet i vilka attityder och vilka bakomliggande faktorer somskall angripas, dels finna verkningsfulla metoder att uppnå enverklig förändring.Utskottet har hållit en offentligutfrågning om främlingsfientlighet och rasism. Vid utfrågningenbehandlades i olika avdelningar dels forskningsrön om etniskarelationer och etniska konflikter i , dels frågan om hurrasism och rasistiska organisationer skall motverkas, och delsfrågorna om hur olika invandrargrupper upplever sin situationoch vad som kan göras för att undvika etniska motsättningar. från utfrågningen är fogad som bilaga till dettabetänkande.Utskottet vill till en början framhålla att vårt samhällebygger på respekten för människovärdet och respekten för denenskilda individen, oavsett hudfärg, religion eller härkomst.Yttringar av främlingsfientlighet och rasism måste därför medkraft motverkas. Utskottet konstaterar härefter att stor enighetråder om att kampen mot främlingsfientlighet och tendenser tillrasism handlar om betydligt mera än vad som kan innefattas inomen snäv ram av speciella åtgärder. Arbetet med att värnatolerans och öppenhet och att bekämpa främlingsfientlighet ochrasism måste, som kulturministern framhållit, bedrivas ständigtoch långsiktigt. Insatser utanför det invandrar- ochinvandringspolitiska området har den största betydelse. I motionSf614 har framhållits bl.a. betydelsen av politisksammanhållning kring de demokratiska värdena och öppen debatt ominvandringens betydelse och villkor. Utskottet delar helt dennauppfattning och vill i likhet med motionärerna framhållabetydelsen av en bred ansats i kampen mot främlingsfientlighetoch rasism. Därmed anser utskottet att något tillkännagivandehärom till regeringen inte är påkallat.I andra motioner har begärts tillkännagivanden om olikaåtgärder mot främlingsfientlighet och rasism, såsom ökadinformation om invandringens historiska orsaker, klassmässigaaspekter och samhällsekonomiska effekter, informationskampanjeroch attitydundersökningar samt om stöd till antirasistiskaorganisationer och till viss institution. I fråga om denna --och museum -- harutskottet inhämtat att regeringen ur Allmännaarvsfonden beviljat ett belopp av 500000kr. som bidrag tillett projekt med anknytning till det mångkulturella samhället.Utskottet, som med tillfredsställelse noterar den analys avtidigare arbete på området som redovisats i skrivelsen och somkulturministern hänvisat till vid regeringens information den 4februari, utgår från att regeringen med utgångspunkt i denanalysen prövar vilka åtgärder som är mest angelägna.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf618, Sf623, Sf628 yrkandena 4, 5 och 7, So270 yrkande 7 samt1990/91:K247 yrkandena 1 och2.I motion Sf628 yrkande 3 har begärts att ytterligare 10milj.kr. skall anslås till ändamålet genom omfördelning inombudgetramen. Motionärerna har inte lämnat förslag om varmotsvarande nedskärningar skall göras. Utskottet biträder, medavstyrkande av bifall till motionen, regeringens förslag tillmedelsanvisning.Beträffande frågan om lagstiftning mot organiserad rasismanser utskottet att pågående remissbehandling och beredning avEDU:s delbetänkande bör avvaktas och avstyrker bifall tillmotion Sf606 yrkande3.Anslag till Invandring m.m.Nu gällande system för mottagande av asylsökande ochflyktingar i , som i sina huvuddrag gäller sedan den 1januari 1985 (prop. 1983/84:124, SfU 27, rskr. 295), innebär attstaten har ett övergripande ekonomiskt ansvar förflyktingmottagandet, medan ansvaret i övrigt är delat mellanstat och kommun. är statlig huvudman förmottagande av asylsökande och flyktingar. driverförläggningar för asylsökande och skall träffa överenskommelsermed kommunerna om att ta emot flyktingar och vissa andrautlänningar.Riktlinjerna för flyktingmottagandet ändrades i vissa delar isamband med dels införande av lagen (1988:153) om bistånd åtasylsökande m.fl. (prop. 1987/88:80, SfU17, rskr. 160), delsbeslut om en regionaliserad organisation för statensinvandrarverk (prop. 1987/88:58, SfU28, rskr. Dessaförändringar, som syftade till att handläggningen av asylärendenskulle bli snabbare och säkrare, innebar att så gott som allaasylsökande först tas emot på en utredningssluss därasylutredningen genomförs. Därefter överförs de asylsökande sominte har nära anhöriga i landet till en förläggning och vistasdär i avvaktan på beslut i asylärendet. Huvudsyftet med dennastyrning är att den asylsökande skall finnas tillgänglig underutredningstiden för att möjliggöra en snabb och rationellhandläggning. Den som beviljas uppehållstillstånd skall så snartsom möjligt därefter erbjudas bostad i en kommun.Målsättningen för utrednings- och handläggningstiderna iasylärenden är att ett ärende i första instans, som inte kanavgöras redan vid utredningsslussarna, skall av inom tvåmånader från det att ärendet hamnar på myndigheternas bord. Ombeslutet blir negativt för den enskilde, måste därefterlagstadgad tid för överklagande löpa. Därefter skallöverklagningsärenden kunna föras fram till beslut så snabbt attett ärende normalt inte skall behöva ta mer än fråndet att handläggningen påbörjades hos polisen (prop.1988/89:105, SfU17, rskr. 225).Kommunerna har ansvar för introduktionen i det svenskasamhället av flyktingar som får uppehållstillstånd i Sverige.Ett nytt system för samordnat flyktingmottagande och förersättning till kommunerna gäller fr.o.m. (prop. 1989/90:105, SfU21, rskr. Detta system är en del avett samlat reformprogram med syfte att underlätta för främstflyktingar att få en fast förankring isvenskt arbets- och samhällsliv och därmed minska deras beroendeav samhällets stöd. I programmet ingår även en reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1989/90:102,UbU27) och målinriktad prioritering inom arbetsmarknadsverket avtidiga insatser till förmån för flyktingar och andra invandrare(se 1989/90:AU11).Regeringen har beslutat om direktiv (1992:25)för en översyn av mottagandet av asylsökande och flyktingar.Utredaren skall undersöka vilka regeländringar och andraförändringar i det hittillsvarande systemet förflyktingmottagande som krävs för att reducera antalet alltförlånga förläggningsvistelser och göra mottagandet av asylsökandemer flexibelt samt lämna förslag till sådana förändringar. Ettmål bör vara att de asylsökande i större utsträckning än i dagsjälva bör kunna välja sitt boende och ordna sinalevnadsförhållanden i övrigt . Ett annat mål börvara att minska kostnaderna för mottagandet av asylsökande.Utredaren bör undersöka hur frivilligorganisationer, privataentreprenörer och kommuner kan få en ökad roll för att permanentdriva förläggningar och andra former av boende och verksamhetför asylsökande liksom hur frivilligorganisationer -- efteröverenskommelse med kommuner och invandrarverket -- skulle kunnata över en del av de uppgifter i flyktingmottagandet som i dagsköts av kommunerna.I budgetpropositionen framhålls att det är mycket svårt attgöra en bedömning av antalet asylsökande under budgetåret1992/93. Regeringen har i anslagsberäkningarna utgått från sammaantal som låg till grund för anslagsberäkningarna för detinnevarande budgetåret, dvs. ca 30000 asylsökande, och betonatatt det mot bakgrund av rådande osäkerhet om utvecklingen i våromvärld måste finnas en god beredskap för att möta en förändradsituation.I motion Sf632 anför och Bo G Jenevall (nyd)att de i en annan motion redovisat hur bl.a. flyktingpolitikenkan effektiviseras och kostnaderna minskas. De begär medhänvisning härtill att för /93 beslutarminska anslagen för Invandring m.m. med 500 milj.kr.Motionärerna har varken i den nu redovisade motionen eller inågon annan motion närmare preciserat hur de avser attbesparingarna inför nästkommande budgetår skall ske eller i vadmån de avser att skära ned de olika anslagen. Utskottetavstyrker bifall till motion Sf632.D 1. Statens invandrarverks förvaltningskostnaderInvandrarverkets roll m.m.Statens invandrarverk är central förvaltningsmyndighet förinvandrar- och medborgarskapsfrågor och, som nämnts ovan,huvudman på den statliga sidan för överföring och mottagande avflyktingar och för mottagning av asylsökande. Verket skallbevaka behovet av åtgärder för invandrare och språkligaminoriteter samt ha kontakt med invandrarnas organisationer.Invandrarverkets centrala organisation omfattar trehuvudenheter för resp. tillstånds- och medborgarskapsfrågor,invandrar- och flyktingfrågor samt administration ochinformation. Dessutom finns en mindre planeringsavdelning somfungerar som en verksstab.Fyra regionkontor svarar för ledningen avförläggningsverksamheten och det direkta samarbetet medkommunerna. Regionkontoren träffar överenskommelser medkommunerna i regionen om flyktingmottagande och samordnarflyktingarnas bosättning i kommunerna. Handläggningen avasylärenden skall normalt ske vid någon av invandrarverketspermanenta utredningsslussar. För denna handläggning svarar entillståndsbyrå/enhet som ingår i verkets avdelning förtillstånds- och medborgarskapsfrågor.Lars m.fl. (v) anser i motion Sf629 att det ärväsentlig skillnad på hur verkets arbete skall bedrivas enligtverksamhetsplaner och på hur arbetet bedrivs i verkligheten. Ettlångt mödosamt och tålmodigt uppbyggnadsarbete vad gällerinvandrarpolitiken håller enligt motionärerna på att raseras,som alarmerande rapporter talar om ökad brottslighetbland invandrarungdomar och utländska medborgare och ominvandrarungdomars och andra generationens invandrares ökadeandel bland personer med psykiska och psykosomatiska problem.Motionärerna anser att ansvaret för invandrarpolitiska åtgärderskall ligga där frågorna primärt behandlas och inte på ettsärskilt statligt verk, och de begär att en utredning görs omarbetsfördelningen mellan olika departement och statensinvandrarverk (yrkande 1). I motion Sf612 av . (v) anför motionärerna att en fortsatt decentralisering avinvandrarverkets ansvarsområden är nödvändig och att helaansvaret för olika invandrarpolitiska sakfrågor bör överförastill de olika sakdepartementen. Motionärerna begär att enutredning tillsätts med uppgift att lämna förslag om en partielleller total avveckling av invandrarverket (yrkande 5). Imotionen anförs vidare att ansvaret för asylprövningar,medborgarskapsärenden och prövningar av besöksvisering börflyttas över till , så att det blir enstarkare koppling och säkrare bedömning i frågor om denpolitiska situationen i olika länder och i bedömningar om brottmot mänskliga rättigheter, och andrainternationella konventioner. De begär ett tillkännagivande omöverförande av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen tillutrikesdepartementets ansvarsområde (yrkande 3).Liisa Rulander (kds) tar i motion Sf631 upp frågor omminoritetspolitiken. Hon anser det vara djupt olyckligt attriksdagen i sitt beslut om ändrade riktlinjer förinvandrarpolitiken strök ordet "minoritetspolitik" och gavbegreppet "valfrihet" en snävare betydelse än tidigare, och attriktlinjerna inte längre avser en kulturpolitik för språkligaminoriteter. Motionären anser att det behövs särskildariktlinjer för minoritetspolitiken och begär att regeringenskall lägga fram förslag om sådana riktlinjer (yrkande 1).Vidare anser hon att det är naturligt att samordnakulturfrågorna för majoritetsgruppen och minoritetsgrupper tillkulturdepartementet, såsom nu skett, men att de arbetsuppgiftersom invandrarverket har bör delas upp i två klart skilda delar,av vilka den ena avser invandrings- och flyktingfrågor samt dedirekta åtgärderna i samband med efterinvandringen och den andra avser frågor med betoning påminoritetspolitik. Hon begär att regeringen lägger fram förslagom en ny arbetsfördelning för handläggning av invandrar- ochminoritetsfrågor på central nivå i enlighet med det anförda(yrkande 2).Som återges i inledningen till detta betänkande omfattarinvandrarpolitiken sådana åtgärder som samhället vidtar för attunderlätta invandrares introduktion och integrering i detsvenska samhället. Målen för invandrarpolitiken antogs avriksdagen och sammanfattas i begreppen jämlikhet,valfrihet och samverkan. fastslogs att dessaövergripande mål alltjämt skall gälla (prop. 1985/86:98,SfU20, rskr. Målen syftar till lika rättigheter ochmöjligheter för invandrare i förhållande till den övrigabefolkningen. De skall också leda till respekt för den enskildesidentitet och integritet, möjligheter att utveckla det egnakulturarvet inom ramen för de grundläggande normer som i Sverigegäller för mänsklig samlevnad samt ömsesidig tolerans,solidaritet och gemenskap mellan människor av olika ursprung.Goda etniska relationer bör prägla det svenska samhället ochsamhället bör markera sitt avståndstagande från alla uttryck företnisk intolerans. -- fastslogs också att principen attvarje fackmyndighet inom sitt område har samma ansvar förinvandrare som för den övriga befolkningen bör ligga fast. Dettainnebär bl.a. att varje myndighet har ett ansvar för attsärskilda åtgärder vidtas för invandrare, medan invandrarverkethar kvar ett ansvar för samordning och bevakning avmyndigheternas åtgärder för invandrare.Utskottet konstaterar att den efterlysta minoritetspolitiken ihuvudsak får anses ingå i invandrarpolitiken. Utskottet ansermed hänsyn härtill inte att motion Sf631 bör föranleda någottillkännagivande av riksdagen.Av riktlinjerna för invandrarpolitiken följer att olikamyndigheter inom sina ansvarsområden även skall beaktainvandrarnas behov och behovet av särskilda åtgärder för dem.Enligt utskottets mening är det naturligt att ett visst ansvarför samordning m.m. ligger hos invandrarverket. Utskottet villdock erinra om att invandrarverkets roll berörs av den översynav mottagandet av asylsökande och flyktingar som regeringenlämnat direktiv till. Med det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna Sf612 yrkande5 och Sf629 yrkande1.I fråga om att överföra ansvaret för utlännings- ochmedborgarskapsfrågor till vill utskottetdels erinra om att de lagstiftningsområden som motionärerna tarupp förts över från tillkulturdepartementet, dels uttala att frågan omansvarsfördelningen inom i första hand böranses som en intern fråga inom detta kansli. Utskottet avstyrkerdärmed bifall även till motion Sf612 yrkande3.Lars m.fl. (v) kritiserar i motion Sf619 denpraxissammanställning som invandrarverket har gjort ochuttalandet i skr. 1991/92:80 att sammanställningen i första handär avsedd för det dagliga arbetet inom verket. Motionärernaanser att detta inte står i god överensstämmelse med vadriksdagen beslutat med anledning av prop. 1983/84:144, nämligenatt syftet med praxissamlingen bl.a. var att ge ledning ochinformation om lagstiftningens tillämpning till de asylsökande,deras ombud och till massmedia och allmänheten. Den nuvarandeytterst knapphändiga redovisningen är enligt motionärerna heltotillräcklig för att tillgodose dessa syften, och motionärernabegär att invandrarverket ges i uppdrag att publicera enutförlig praxisredovisning (yrkande 10).I proposition 1983/84:144 om invandrings- ochflyktingpolitiken underströk föredragande statsrådet starktvikten av att gällande regler, riktlinjer, motivuttalanden ochpraxis blev föremål för en systematisk dokumentation ochspridning. Statsrådets uttalande i denna del föranledde intenågot uttalande från sida (SfU 1983/84:30).Invandrarverket har i etapper publicerat en sammanställningöver asylpraxis, praxis i fråga om andra tillstånd än sådana somgäller asyl, och medborgarskapspraxis. Därutöver innehållersammanställningen vägledande uttalanden i frågor om tolkning ochtillämpning av utlänningslagen. Avsikten är attsammanställningen skall ses över med jämna mellanrum och i ettinledande skede . Om något inträffar som på ettavgörande sätt förändrar praxis avseende ett visst land ellerviss del av världen, kan redovisningen komma att justeras ellerkompletteras i det hänseendet även mellan de regelbundnaöversynerna.Även om det i introduktionen till praxissammanställningen sägsatt den i första hand är avsedd för det dagliga arbetet påverkets olika tillståndsbyråer, hindrar detta inte att ävenasylsökande, deras ombud, massmedia och allmänheten kan sökaledning och information om lagstiftningens tillämpning idensamma.