bet · GG01KU17 · 1992-12-03 00:00:00 — beträffande konvention 169 om ursprungsfolk ochstamfolk i självstyrande länderatt avslår motionerna 1992/93:K2 yrkande 1,1992/93:K3, 1992/93:Bo7 yrkande 14 och 1992/93:Bo14 yrkande 1.Stockholm den 3 december 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), StigBertilsson (m), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeIngela () anför:Sametinget skall vara en särskild statlig myndighet medöverblick över de samiska frågorna. Tinget måste då i dessafrågor ges en möjlighet att få ge uttryck för sina synpunkter.Det är viktigt att propositionens förslag om inrättande av ettSameting genomförs. Vad gäller övriga frågor i propositionenanser jag att det hade varit lämpligt att avvakta Sametingetsinrättande för att därefter ge tinget möjlighet till yttrande.Detta hade markerat syftet med inrättande. Jagförutsätter dock att får ställning avremissmyndighet i samiska frågor.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:1. Samiskt språk (mom. 4)Det är samhällets ansvar att reparera de skador som dentidigare förda politiken åsamkat samerna och det samiskaspråket. Härvid är det nödvändigt att särskilda åtgärder vidtas.I och finns redan särskild samiskspråklagstiftning. I betänkande (SOU1990:91) Samerätt och samiskt språk föreslogs en särskild samiskspråklagstiftning som även innefattade rätten för vuxna sameratt återerövra sitt språk. Det är önskvärt att det inom dettaområde sker en harmonisering mellan de nordiska länderna. Enligtmin mening bör därför hos regeringen begära förslagtill en språklagstiftning. En viktig utgångspunkt förutarbetande av ett förslag till en sådan språklagstiftning ärSamerättsutredningens förslag.2. Samernas rättsliga ställning enligt regeringsformen (mom.5)bör arbeta för att undanröja de hinder som föreliggerför ett tillträde till konvention nr 169 om ursprungsfolkoch stamfolk i självstyrande länder, eftersom ett tillträde tilldenna konvention måste anses önskvärt. Samerna är enursprungsbefolkning därför att den har bott längre i området änmajoritetsbefolkningen, har ett eget språk, egna näringar, egenkultur som skiljer sig från majoritetsbefolkningen. Mot bakgrundav detta bör enligt min mening samernas särskilda ställning somursprungsbefolkning redan nu kunna markeras genom ett tillägg i1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen, på det sätt somSamerättsutredningen föreslagit i sitt betänkande (SOU 1989:41)Samerätt och sameting.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermomenten 4 och 5 borde ha hemställt:4. beträffande samiskt språkatt med anledning av propositionen i denna del ochmotionerna 1992/93:Bo14 yrkande 2 och 1992/93:Bo7 yrkande 4 hosregeringen begär förslag i enlighet med vad som anförts ovan,5. beträffande samernas rättsliga ställning enligtregeringsformenatt med anledning av motion 1992/93:Bo7 yrkande 1hos regeringen begär förslag om ändring i 1 kap. 2 §regeringsformen i enlighet med vad som anförts ovan. Bilaga 2Utbildningsutskottets yttrande1992/93:UbU2yBilaga 3Sameskolan (prop. 1992/93:32 bil. 1 delvis)Till konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har beslutat attbereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1992/93:32 bilaga 1 om samerna och samisk kulturm.m. jämte eventuella följdmotioner.Utbildningsutskottet behandlar i detta yttrande den del avregeringens förslag till sametingslag som rör sameskolan.Motioner med anledning av lagförslaget i denna del har inteväckts.Verksamheten i sameskolan regleras i skollagen (1985:1100), isameskolförordningen (1967:216) och i förordningen (SKOLFS1991:23) om försöksverksamhet med sameskola i . Sameskolanär, till skillnad från , en skola med staten somhuvudman.Sameskolor finns i , , , Jokkmokkoch . I anordnas sameskola på försök. Enligtbestämmelserna i sameskolförordningen får kommun anordna samiskundervisning för samiska elever vid sin grundskola -- integreradsamisk undervisning -- om avtal härom träffas mellan kommunenoch sameskolstyrelsen. Sådan undervisning bedrivs vidgrundskolan i , , , ,, , och Åre kommuner.Sameskolorna leds av en styrelse, vars kansli är förlagt tillJokkmokk. Den nuvarande ordningen innebär att styrelsen utses avregeringen efter förslag från olika samiska organisationer.Närmast under styrelsen finns en skolchef, som förordnas avregeringen.I den nu föreliggande propositionen föreslår regeringen att ensärskild myndighet -- -- inrättas. Tinget skall utsesbland samerna genom val. Dess uppgift blir främst att bevakafrågor som rör samisk kultur i . Enligt lagförslaget (2kap. 1 §) hör till uppgifter särskilt bl.a. att utseden styrelse för sameskolan som avses i 8 kap. 6 § skollagen. Ipropositionen föreslås vidare att tinget från regeringen övertaruppgiften att tillsätta tjänsten som skolchef. Då Sametingetavses vara en statlig myndighet ändras inte skolans status somen skola med statligt huvudmannaskap.Förslaget föranleder inte någon ändring i skollagen. Där finnsendast föreskrifter om det statliga huvudmannaskapet, om att detskall finnas en särskild styrelse för sameskolan och om dennastyrelses uppgifter. Däremot kommer det att krävas ändringar isameskolförordningen. I propositionen anförs attutbildningsministern avser att återkomma till regeringen i denfrågan, om godkänner förslaget om ansvarför sameskolan.Utbildningsutskottet har inget att erinra mot vad regeringenhar föreslagit beträffande sameskolan. Med hänvisning härtillanser utskottet att bör tillstyrkapropositionen i förevarande del.Stockholm den 10 november 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochTuve Skånberg (kds).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.