bet · GG01JoU8 · 1992-11-26 00:00:00 — om miljö och utveckling -- UNCED I betänkandet behandlas regeringens skrivelse (1992/93:13) medredogörelse med anledning av om miljö ochutveckling -- UNCED samt de motioner som väckts medanledning av skrivelsen.Till regeringens skrivelse är fogade översättning till svenskaav de grundtexter som antogs vid konferensen, nämligenRiodeklarationen, Skogsprinciperna och Agenda21. Redogörelseninnefattar även de konventioner om klimatförändringar resp. omden biologiska mångfalden som förelåg för undertecknande vidkonferensen. I motionerna lämnas omfattande kommentarer tilldessa texter samt förslag till uppföljning av konferensensbeslut. Utskottet finner att motionärernas synpunkter i mångafall är beaktansvärda. Med hänsyn till att ett ambitiöstuppföljningsarbete redan påbörjats av regeringen bör motionernadock icke föranleda några uttalanden av riksdagen.Utrikesutskottet har avgett yttrande över motionsyrkanden somrör biståndspolitiken och vissa FN-frågor.Till betänkandet har fogats två reservationer och enmeningsyttring av suppleant.SkrivelsenRegeringen (Miljö- och naturresursdepartementet) bereder genomskrivelsen (skr.1992/93:13) tillfälle att ta del avvad som anförts med anledning av om miljö ochutveckling. 1992/93:Jo1 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom uppföljningen av UNCED-konferensen.1992/93:Jo2 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en nationell trafikplan för enuthållig trafikutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en nationell energiplan föromställning av energisektorn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en nationell plan för attbevara landets biologiska mångfald,4. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att redovisa hur miljöskuld skall minska,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansiering av miljösamarbetet vid sidanav biståndsramarna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag till finansiering av Agenda21med exempelvis en global miljöskatt, avgifter på olja och koloch skatt på vapenhandel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärkning av klimatkonventionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärkt kemikaliekontroll,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svensk medverkan för utveckling avbiobränsleprojekt i ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöhänsyn i alla biståndsorgans ochExportkreditnämndens verksamhet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samarbete mellan SIDA ochNaturvårdsverket,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser från biståndsmyndigheterna föratt stimulera framväxt av miljöanpassade transportsystem,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av energibiståndet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat bistånd till kvinnliga jordbrukare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljökonsekvensanalyser av internationellaavtal på handelsområdet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkrörelserepresentation, särskilt frånu-länderna, i GEF, Världsbanksgruppen, IMF, och ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetet för en global ramkonvention påvattenområdet,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avskrivning av skulderalternativt utbyte av skulder mot miljöinsatser,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Miljö- och naturresursdepartementetsmedverkan vid utformningen av den svenska politiken i deinternationella finansinstitutionerna.1992/93:Jo3 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att förbereda nästa steg imiljöpolitiken och tillsätta en kommission för hållbarlångsiktig utveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utarbetande av en kraftfull svenskförhandlingsposition gällande miljöfrågorna införmedlemskapsförhandlingarna med EG,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om om militären och miljönavseende nationella och internationella åtgärder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om konkreta uppföljningsåtgärder medanledning av Riokonferensen.1992/93:Jo4 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internalisering av miljökostnader iprodukter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utarbeta planer för reducering avväxthusgaser som syftar till att nå målet om hållbar utveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet att utveckla och introducerahållbara transportsystem och att stimulera utvecklingen avalternativa bränsleslag,4. att hos regeringen begär en utredning om hur mankan göra de kollektiva transportalternativen mer attraktivagenom att stimulera forskning som syftar till ett effektivttransportsystem från dörr till dörr,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet att i större skala utvecklaalternativa bränsleslag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av konkreta handlingsplaner förden biologiska mångfaldens bevarande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av uppföljning av effekterna påden biologiska mångfalden med anledning av den nya aviseradeskogsvårdslagstiftningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att i olika internationellafora verka för att ekonomiska situation skallförbättras genom att påverka andra stater att leva upp till0,7-procentsmålet.1992/93:Jo5 av (-) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av pådrivande arbete frånSveriges sida för det internationella arbetet mednaturresursräkenskaper och sociala indikatorer,2. att hos regeringen begär förslag om fortsattutveckling av naturresursräkenskaper baserat påMiljöräkenskapsutredningens betänkande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska initiativ i förhållande tilltransnationella företag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett fortsatt aktivt engagemang i arbetetför omställning av militära resurser till miljöskydd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nytt perspektiv på de globala miljö-och utvecklingsproblemen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om initiativ för skärpning avklimatkonventionen,7. att hos regeringen begär en redovisning avuppföljningen av Rioprocessen med tonvikt på globala och socialaperspektiv,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett fortsatt aktivt arbete föratt förverkliga 0,7-procentsmålet,9. att hos regeringen begär en redovisning av deprioriteringar regeringen ämnar göra i uppföljningsarbetet,10. att hos regeringen begär en redovisning avsituationen i kommunerna när det gäller miljötillsyn och övrigamiljöåtgärder,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett svenskt initiativ för att bättre tatill vara erfarenheterna från kvinnors konkreta miljöarbete,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett samordnat uppföljningsarbete viafolkrörelserna,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett svenskt initiativ för att förändraUSA:s inställning till konventionen om biologisk mångfald. Vid beredningen av ärendet har utrikesutskottet avgettyttrande (1992/93:UU2y). Yttrandet är fogat som bilaga tillbetänkandet.InledningSkrivelsenRegeringen redogör i skrivelsen för om miljöoch utveckling i den 3--. Konferensenbehandlade globala miljö- och utvecklingsfrågor av storbetydelse för mänsklighetens fortlevnad. Konferensen var i vissahänseenden en uppföljning av . Avskrivelsens inledande avsnitt framgår bl.a. följande.Riokonferensen utmärkte sig genom sitt breda ämnesområde menäven genom att konferensbesluten kommer att påverka delångsiktiga levnadsvillkoren för människor i många länder på ettavgörande sätt när de omsätts i åtgärder och handlingar.En viktig del av bakgrunden till konferensen finns iBrundtlandkommissionens rapport Vår gemensamma framtid.Rapporten visar tydligt att den globala utvecklingen medtilltagande miljöförstöring och ökande fattigdom måste vändas.Ett ökat samarbete mellan världens folk är nödvändigt för attåstadkomma förändringar. Kommissionen pekar på möjligheten av envärldskonferens för miljö och utveckling.Beslutet om UNCED fattades av år 1989.U-ländernas problem och behov understryks särskilt i beslutet.Ett av generalförsamlingen tillsatt sekretariat,, och en förberedande kommitté har förhandlatfram förslag till konferensbeslut. Parallellt med dettaförberedelsearbete har särskilda förhandlingskommittéer haft iuppgift att utarbeta texter till konventioner om dels attmotverka risker för klimatförändringar, dels att bevarabiologisk mångfald, dvs. artrikedomen i djur- och växtliv. ISverige samordnades förberedelserna inför konferensen av ennationalkommitté (ME1990:01) och ett sekretariat --FN92-sekretariatet.Vid antogs tre grundläggande texter, nämligenRiodeklarationen om miljö och utveckling, Agenda21 samtSkogsprinciperna. En konvention om klimatförändringar och enkonvention om biologisk mångfald var tillgänglig för underskriftvid konferensen. Konventionerna undertecknades av företrädareför mer än 150 länder och EG.RiodeklarationenMiljöministern lämnar i skrivelsen följande sammanfattning avRiodeklarationens innehåll.Riodeklarationen innehåller grundläggande principer för miljö-och utvecklingsarbetet. I deklarationen anges bl.a. attstaterna har en suverän rätt att utnyttja sina naturtillgångari enlighet med sin miljö- och utvecklingspolitik men att deockså har ett ansvar att inte skada andra staters miljö ellerskada områden som ligger utanför statlig kontroll;ett ovillkorligt krav för att nå en hållbar utveckling är attalla stater och folk samarbetar för att utplåna fattigdom så attojämlikheten i levnadsförhållandena kan minska;staterna skall samarbeta för att främja en öppeninternationell ekonomisk ordning, som leder till ekonomisktillväxt och hållbar utveckling i alla länder, vilket ger bättremöjligheter att hantera miljöförstöringen;kvinnornas deltagande är av yttersta vikt för att nå enhållbar utveckling;staterna skall reducera och eliminera icke hållbaraproduktions- och konsumtionsmönster samt främja lämpligademografiska program;den som förorenar skall, i princip, bära kostnaderna förföroreningarna (Polluter Pays Principle -- PPP);staterna skall motverka eller hindra omlokalisering ochöverföring till andra stater av verksamheter och ämnen som hotarmänniskors hälsa eller miljön;brist på vetenskapligt säkerställda bevis skall inte utgöraskäl för att skjuta upp kostnadseffektiva åtgärder för atthindra miljöförstöring (försiktighetsprincipen);krigföring motverkar i grunden en hållbar utveckling.Riodeklarationen bygger vidare på den deklaration som antogsav och betonar bl.a. den ökadeinsikten om utvecklingsfrågornas betydelse och sambanden mellanmiljö och utveckling i ett globalt perspektiv.Agenda 21Handlingsprogrammet ger riktlinjer för nationelltoch internationellt handlande under återstoden av ochäven in i nästa sekel, det 21:a århundradet. Agenda21innehåller rekommendationer och är således inte juridisktbindande, men handlingsprogrammet är enligt regeringens meningpolitiskt och moraliskt förpliktande, framhåller miljöministern.Agenda21 är ett uppdrag till alla grupper och individer isamhället att arbeta för att uppnå målet om en hållbarutveckling, utrota fattigdom och undanröja hoten mot miljön.Agenda 21 innehåller 40 kapitel med handlingsprogram förnationella åtgärder och internationellt samarbete för att uppnåen ekologiskt hållbar utveckling. I handlingsprogrammet betonast.ex. att miljöfrågorna måste integreras socialt och ekonomiskt.Betydelsen av demokrati och medverkan i beslutsfattandet stryksunder liksom individers och olika folkgruppers ansvar ochmedverkan i genomförandet.Genomförandet på det internationella planet av Riokonferensensbeslut skall enligt Agenda21 bl.a. ske genom att FN:sgeneralförsamling fattar beslut om atttillsätta en kommission för hållbar utveckling, Commission onSustainable Development, CSD.SkogsprincipernaI det tredje dokumentet som behandlades vid --Skogsprinciperna -- ges grundläggande riktlinjer för etthållbart utnyttjande av världens skogar. Skogens alla funktionerskall skyddas. Finansiella resurser och kunskaper skall ställastill förfogande för med stora skogstillgångar för attde skall kunna hindra skövling och övergå till ett långsiktigthållbart skogsbruk. Handelspolitiska åtgärder på skogsområdetmåste vara förenliga med internationella avtal.Konventionen om klimatförändringarKonventionen om klimatförändringar har som mål att stabiliserakoncentrationen av växthusgaser i atmosfären på en nivå somtillåter en naturlig anpassning av ekosystemen. Konventioneninnehåller åtaganden för industriländerna att anta program ochvidta åtgärder för att begränsa utsläppen av alla växthusgaser.En rapporteringsskyldighet med sikte på stabilisering på 1990års nivå skall byggas upp.Konventionen om den biologiska mångfaldenKonventionen lägger fast ett modernt naturvårdstänkande genomatt fokusera på både traditionellt naturvårdsarbete och ett ökatsektorsansvar för den biologiska mångfalden. Nationella planerskall utarbetas för hur mångfalden skall skyddas och debiologiska resurserna användas på ett uthålligt sätt.Svensk värdering av UNCED-beslutenMiljöministern anför i skrivelsen att fårbetecknas som en framgång. Den innebär ett viktigt steg för attnationellt och internationellt lägga ökad vikt vid och ge ökaderesurser för att lösa världens miljö- och utvecklingsproblem.Konferensens beslut skall ses som början på en långsiktigprocess mot en miljömässigt hållbar utveckling. Den fullständigautvärderingen av kommer att kunna göras först omett antal år då man kan se hur konferensens rekommendationer haromsatts i praktisk handling och resultatorienterad politik.Sverige eftersträvade en handlingsinriktad konferens, medkonkreta åtaganden av och rekommendationer till regeringar ochinternationella organisationer. I skrivelsen konstaterarregeringen med tillfredsställelse att flertalet förhandlingsmåli den delen har blivit väl tillgodosedda, främst genomAgenda21. Dess avsnitt om fattigdom har fått en utformning somväl ansluter till svensk biståndspolitik medan agendans texter ienergirelaterade frågor och transportfrågor enligt svenskuppfattning kunnat vara mera kraftfulla och tydliga. Sverigeverkade aktivt för UNCED-beslut som innebär åtaganden frångivarländer att öka det officiella biståndet enligt FN-målet om0,av bruttonationalprodukten. Detta mål bekräftades vidRiokonferensen medan tidpunkten för målets uppfyllande lämnadesöppen.Vidare betraktar regeringen det som en framgång attkonventionerna om klimat och biologisk mångfald kundeundertecknas i , vilket för del skeddeden 8juni 1992. Konventionen om biologisk mångfald, som ejundertecknades av , uppfyller i huvudsak de svenskaförhandlingsmålen. Klimatkonventionen borde enligt svenskuppfattning ha varit mer preciserad i fråga om tidsgränser föråtaganden om reduktion av utsläpp av växthusgaser. Av särskildvikt är dock de möjligheter till kostnadseffektiva åtgärder ochsamordnade miljöåtaganden mellan länder som konventioneninnehåller. De båda konventionerna utgör enligt regeringensbedömning viktiga steg framåt i det internationella samarbetetpå miljöområdet. De kännetecknas av ett integrerat miljö- ochutvecklingstänkande. Skogsprinciperna utgör enligt skrivelsen engod grund för framtida förhandlingar med inriktning på ett merbindande globalt skogsinstrument.Riodeklarationen kan enligt regeringens mening väntas få storbetydelse i det fortsatta internationella samarbetet på miljö-och utvecklingsområdet. Bland deklarationens principer återfinnsförsiktighetsprincipen, principen om förorenarenskostnadsansvar, vikten av ökad handel och marknadsekonomi samtuttalanden om demokrati och medverkan. Dessa punkter har frånsvensk sida poängterats i förhandlingsarbetet, anförmiljöministern. Slutligen nämns att drivit frågan ommilitära aktiviteter och miljön. Resultat nåddes bl.a. iRiodeklarationens principer 24 och25 samt i Agenda21 iavsnitten om miljöfarligt avfall resp. om finansiering.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens mening att fårbetraktas som en framgång. Den utgör ett viktigt steg i strävanatt lösa världens miljö- och utvecklingsproblem. Även omåtskilliga av de förhoppningar inte infriats som från svensksida fästs vid konferensen bör man, som miljöministernframhåller, se konferensens beslut som början på en långsiktigprocess mot en miljömässigt hållbar utveckling. I vissahänseenden var konferensen en uppföljning av 1972 årsStockholmskonferens. tillkom på svensktinitiativ, och även vid tillkomst speladeSverige en viktig roll. Förhandlingarna har drivits aktivt frånsvensk sida. Utskottet utgår från att regeringen även ifortsättningen driver på det internationellaförhandlingsarbetet, såväl på det globala planet inom FN sominom den europeiska regionen.Utskottet finner det positivt att regeringen omgående harpublicerat konferensens grundtexter i svensk översättning.Därigenom förbättras förutsättningarna för att såvälRiodeklarationen och Skogsprinciperna som, framför allt,Agenda21 förs ut för vidare diskussion, analys och uppföljninginom . De kan därigenom bidra till att bredda denfortsatta debatt om inrikes och internationella miljöpolitiskafrågor som bör utmynna i fortsatta åtgärder till försvar av ochskydd för den globala miljön.Utskottet noterar att en redogörelse för konferensen lämnasäven av UD i serien Aktstycken utgivna av ,Ny serie II:47. Där återges Riodeklarationen ochSkogsprinciperna samt Agenda21:s inledning jämteprogramområdenas rubriker och mål även i engelskoriginalversion. En kort sammanfattning av konferensarbetetlämnas i skriften (UD informerar 1992:5).Miljövårdsberedningen har i rapporten (SOU1992:104) Våruppgift efter . Svensk handlingsplan inför 2000-talet lagtfram underlag för uppföljningsarbetet i regeringskansliet.Förverkligande av UNCED-besluten i -- Uppdragen frånRio de JaneiroSkrivelsenGenom Riodeklarationen har de deltagande länderna åtagit sigatt långsiktigt sträva mot en hållbar utveckling. En utvecklingsom äger rum inom ramen för ekosystemens bärighet har därmed förförsta gången angetts som ett mellanstatligt erkänt långsiktigtmål för världssamfundet, anför miljöministern.Riokonferensens handlingsplan är en vägvisare tillatt förverkliga detta mål. Besluten i präglas avinsikten att övergången till en hållbar utveckling mednödvändighet måste ses i ett längre tidsperspektiv, in i nästaårhundrade. Genomförandet av åtgärder inom ramen för Agenda21måste i huvudsak äga rum i de enskilda länderna med tyngdpunkt iinsatser på det lokala planet. En övergång till hållbarutveckling måste genomsyra och prägla alla delar avsamhällets verksamhet och vara vägledande vid utformningen avländernas politik inom olika sektorer. Sektorsansvaret för enhållbar utveckling förstärks av UNCED-besluten.Det är viktigt att man nu tar sig an utmaningen från ,framhåller miljöministern. En bred diskussion och analys börinledas av hur handlingsprogrammet kan genomföras i Sverige.Arbetet måste omfatta alla samhällsgrupper och sektorer; andragrupper i samhället som ungdom, folkrörelser samt detvetenskapliga samfundet bör engagera sig.MotionernaI några motioner förs en allmän diskussion om sättet på vilketuppföljningsarbetet efter bör bedrivas och vilkaaspekter som särskilt bör betonas. Enligt motion Jo1 av LennartFremling(fp) är det värdefullt att regeringen så snart efteravslutandet av kommit med sin redogörelse.Riksdagen bör ge regeringen ett kraftfullt stöd för arbetet medförverkligande av besluten och uppföljning. Iuppföljningsarbetet bör särskilt stor vikt läggas vid ekonomiskastyrmedel och möjligheten att i det sammanhanget pröva handelmed utsläppsrätter. För att komma åt trafikens miljöproblem börregeringen sträva efter att effektiva transportkonferenser hållsi alla världsdelar. Vidare betonas skolans roll i vårtlångsiktiga miljöarbete. I det internationellauppföljningsarbetet bör regeringen särskilt verka för en godköns- och åldersfördelning så att ungdomar och kvinnor fårinflytande, framhåller motionären.Enligt gruppmotion Jo3 av m.fl.(s) ärregeringens skrivelse en välkommen början på uppföljningsarbetetmen räcker inte, vare sig för att vi skall nå internationelltrovärdighet eller få den breda nationella uppslutning somkrävs. Motionärerna yrkar därför att regeringen för attförbereda nästa steg i miljöpolitiken tillsätter en kommissionför hållbar långsiktig utveckling (yrkande1). De erinrar omatt de regionala miljöprojekt (inom ) som avslutade sinaarbeten för ett par hade till uppgift att bådeinitiera och lämna förslag till åtgärder för att väsentligtminska miljöpåverkan inom resp. regioner inom en tioårsperiod.På motsvarande sätt bör en uppgift för den föreslagnakommissionen vara att identifiera de politiska beslut som behövsför att skapa förutsättningar för mer hållbarakonsumtionsmönster. Därvid bör man söka samarbete med vetenskap,företagande och folkrörelser. Allt behöver inte heller ske inomkommissionens ram. Det viktiga är att framåtsyftande projektkommer till stånd, framhåller motionärerna. I motionen framhållsäven att uppföljningen kräver regional samordning (på detinternationella planet), och att EG erbjuder enplattform för ett utökat samarbete. Mot bakgrund av gemenskapenssamlade ekonomiska styrka och och stora folkmängd kan demiljökrav som sätts inom gemenskapen få en enorm slagkraft. Detär hur kraftfullt EG vågar agera som i stor utsträckning kommeratt bestämma om vi kommmer att klara såväl globala som regionalamiljöproblem, anser motionärerna. Kommissionen bör därför få iuppdrag att utarbeta en kraftfull svensk förhandlingspositiongällande miljöfrågorna inför medlemskapsförhandlingarna med EG(yrkande2).I motion Jo5 av (-) begärs redovisning av deprioriteringar regeringen ämnar göra i uppföljningsarbetet.Motionärens egen uppfattning är att frågan om en internationellkoldioxidbeskattning eller avgift bör tillmätas högsta prioritet(yrkande9).Utskottets övervägandenUtskottet delar den bedömning som görs i motion Jo1 om värdeti att regeringen så snart efter avslutandet av Riokonferensenkommit med sin redogörelse. Utskottet har heller ingen annanmening än motionären om betydelsen av de särskilda aspekter påuppföljningsarbetet som tas upp i motionen. Som framgår av denfortsatta framställningen anser utskottet att dessa aspekterblir tillgodosedda genom skrivelsen och utskottets uttalanden.Utskottet är icke berett att förorda någonsärskild prioritetsordning. Motionen påkallar således ingenytterligare åtgärd.Med hänvisning till det sist anförda avstyrks även motion Jo5yrkande9.Frågan om tillsättande av en särskild kommission med uppdragatt svara för uppföljningen av konferensen har aktualiseratstidigare och även varit föremål för en debatt i riksdagenskammare . Miljöministern framhöll då att han intehar någonting emot en kommission utan på den punkten är heltöppen, men att uppföljningsarbetet inte får koncentreras utanbör spridas till många involverade.