bet · GG01FiU1 · 1992-12-03 00:00:00 — Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin(prop. 1992/93:50) I detta betänkande ställer sig finansutskottet bakom den av regeringen ochSocialdemokraterna träffade överenskommelsen om ett antalåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin, det s.k. krispaketet. Syftetär att minska det strukturella underskottet i statsbudgeten. Vidare föreslåsökade arbetsmarknadspolitiska satsningar som finansieras med vissainkomstförstärkningar. I paketet ingår även sänkningar av arbetsgivaravgifternaför att förbättra näringslivets kostnadsläge.Vid finansutskottets ställningstagande till inriktningen av den ekonomiskapolitiken framhölls att det fanns faktorer som talade för entydlig återhämtning av den amerikanska ekonomin och att utvecklingen iVästeuropa inte skulle försämras. Därmed skulle lågkonjunkturen definitivtbrytas i OECD-området. Den amerikanska ekonomin utvecklas nu positivt. Men iVästeuropa och även är tillväxtutsikterna sämre än vad som kunde förutsesi våras. Marknadstillväxten för svensk export har därmed ytterligareförsvagats.Under utskottets beredning av propositionen har stora förändringar iförutsättningarna för den ekonomiska politiken inträffat. beslutadeden att låta kronans växelkurs flyta. Detta har föranlett utskottetatt utgå från en annan bedömning av den ekonomiska utvecklingen än den sompresenterades i proposition 50 (bilaga 1).Den 1 december redovisade en ny preliminärförsörjningsbalansprognos. Den nya prognosen visar för en i jämförelsemed propositionen något sämre utveckling för den svenska ekonomin. Visserligenutvecklas exporten gynnsamt men detta motverkas av en mycket kraftig minskningav den privata konsumtionen. Även i proposition 50 redovisades en betydandenedgång i den privata konsumtionen på grund av krispaketens negativa effekt påhushållens köpkraft. Övergången till en flytande kurs innebär attkonsumentpriserna nu stiger mer än vad man tidigare förutsåg. Den negativaeffekten på hushållens köpkraft förstärks, vilket är orsaken till denkraftigare nedgången i konsumtionen.År 1994 blir däremot ett än vad som anges i propositionen. Denhögre tillväxten förklaras i allt väsentligt av en mycket kraftig exportökning.Arbetslöshetsprognosen i den nya bedömningen överensstämmer med den somredovisades i propositionen, dvs. och år 1994.Den nya prognosen visar att stor risk föreligger för att inflationen på nyttskall ta fart. Utskottet understryker därför att den flytande växelkursenställer stora krav på en stram finanspolitik.Riksdagen beslutade att införa den s.k. valutalånenormen, sominnebär att staten inte skall nettolåna i utländsk valuta för att finansierastatens budgetunderskott eller för att förvalta statsskulden. Finansutskottetföreslår i betänkandet att skall besluta avskaffa valutalånenormen.Det finns dock, som utskottet ser det, anledning överväga vilka konsekvenserett slopande av kan få på den framtida inriktningen av finanspolitiken.Det är angeläget att ett slopande av inte uppfattas som att ambitionernaatt komma till rätta med budgetunderskottet har sänkts. Det finns anledning attgöra en samlad bedömning av vilken roll staten och näringslivet bör spela vidSveriges internationella finansiering. Utskottet förutsätter att regeringensnarast återkommer till med förslag till riktlinjer för statensupplåning i utländsk valuta.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag på skatteområdet. Detinnebär att den generella mervärdeskattenivån bibehålls på nuvarande nivå samtatt den reducerade mervärdeskatten höjs från . Vidare föreslås attgrundavdraget sänks med 1984 och att reallöneskyddet iinkomstskatteskalan inte tillämpas års inkomster. De tidigarebeslutade sänkningarna av kapital- och förmögenhetsbeskattningen genomförs inte1993 och 1994. Bensinskatten föreslås höjd i enlighet med propositionensförslag.I propositionen föreslås att nuvarande avdrag för allmän energiskatt på detbränsle som åtgår för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar slopassuccessivt med början 1993. föreslår på skatteutskottetsinrådan att ändringen senareläggs ett år.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag att satsa ytterligare ca 10miljarder kronor på olika arbetsmarknadspolitiska insatser, däriblandberedskapsarbeten, ungdomspraktik, vägunderhåll, affärsverksinvesteringar ocharbetsmarknadsutbildning. Utskottet har inte heller något att erinra mot attArbetslivsfonden åläggs att leverera in till statskassan.En ny stödinsats, kallad arbetslivsutveckling, tillstyrks av utskottet. förslag gör utskottet dock vissa ändringar i detregelverk som regeringen redovisat. Den nya stödinsatsen går ut på att de somuppbär A-kasseersättning skall erbjudas möjlighet att delta i aktiviteter somger de arbetslösa en närmare anknytning till arbetslivet.Enligt regeringen bör arbetsmarknadsutbildningen inom gymnasieskolan, komvuxoch folkhögskolorna utökas. Utskottet biträder detta förslag men anser i likhetmed kulturutskottet och arbetsmarknadsutskottet att de medel som sätts av förfolkhögskolor skall kanaliseras över och där användas endastsom bidrag till folkhögskolorna.Regeringens förslag att sänka socialavgifterna med 4,3 procentenhetertillstyrks av utskottet. Utskottet anser dock att sänkningen bör fördelas påolika avgifter på ett annat sätt än regeringen föreslagit för attArbetsmiljöfonden inte skall tappa sin finansiering från arbetarskyddsavgiften.Utskottet ställer sig därmed bakom ett förslag i den socialdemokratiskamotionen Fi35.Utskottet har inte något att erinra mot att den lagstadgadesemesterrätten minskas per semesterår. Med hänsyntill de krav på begränsningar som framtvingas av det rådande ekonomiska lägetbör förändringen gälla även de som i kollektivavtal tillförsäkrats 27semesterdagar eller fler. Det är som finansutskottet ser det därförutomordentligt angeläget att parterna på arbetsmarknaden tar sitt ansvar ochträffar överenskommelser av denna innebörd.Ett stort antal motioner med förslag till länsvisa eller regionalastödinsatser avstyrks av utskottet.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag att minskabostadssubventionerna med , netto. Frågan bör dockövervägas ytterligare och utskottet avstyrker därför det förslag till minskningav räntebidragen som läggs fram i en bilaga till propositionen. Utskottettillstyrker därmed ett förslag i den socialdemokratiska motionen Fi35 sominnebär att en kostnadsutjämning bör eftersträvas mellan yngre och äldreårgångar i bestånden av bostäder.Med anledning av motionsvis framförda förslag anser utskottet att man inuvarande arbetsmarknadspolitiska läge bör kunna inriktasysselsättningsskapande åtgärder inom byggsektorn också mot vissaupprustningsbehov inom den offentliga sektorn. I tre motioner -- Fi35 (s), Fi37(v) och Fi72 (nyd) -- ges exempel på sådana där regeringen bör kunna övervägastimulansåtgärder. Utskottet föreslår att med anledning av de tremotionerna gör ett tillkännagivande av denna innebörd.Till betänkandet har fogats 14 reservationer från Socialdemokraternaoch 20 stycken av ledamoten från Ny demokrati i utskottet. En reservationundertecknad av företrädarna för regeringspartierna avser ett motionsvis väcktförslag om tidigareläggning av infrastrukturprojekt.InledningI detta betänkande behandlar finansutskottetdels proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenskaekonomin,dels proposition 1992/93:117 om lönegarantifonden m.m. i vad avseryrkande 2,dels de med anledning av proposition 50 väckta motionerna1992/93:Fi16 av (-),1992/93:Fi17 av (),1992/93:Fi18 av m.fl. (c),1992/93:Fi19 av (),1992/93:Fi20 av (),1992/93:Fi21 av (-),1992/93:Fi22 av (-), i vad avser yrkande 2,1992/93:Fi23 av (-),1992/93:Fi24 av (),1992/93:Fi25 av (nyd),1992/93:Fi26 av och (),1992/93:Fi27 av m.fl. (s),1992/93:Fi28 av m.fl. (kds),1992/93:Fi29 av och (),1992/93:Fi30 av m.fl. (s),1992/93:Fi31 av m.fl. (s),1992/93:Fi32 av m.fl. (s),1992/93:Fi33 av m.fl. (s),1992/93:Fi34 av m.fl. (s),1992/93:Fi35 av m.fl. (s),1992/93:Fi36 av m.fl. (nyd),1992/93:Fi37 av m.fl. (v),1992/93:Fi38 av (),1992/93:Fi39 av (),1992/93:Fi40 av m.fl. (s),1992/93:Fi41 av (-),1992/93:Fi42 av (-),1992/93:Fi43 av (-),1992/93:Fi44 av m.fl. (s),1992/93:Fi45 av m.fl. (s),1992/93:Fi46 av m.fl. (s),1992/93:Fi47 av m.fl. (s),1992/93:Fi48 av m.fl. (s),1992/93:Fi49 av m.fl. (s),1992/93:Fi50 av m.fl. (s),1992/93:Fi51 av m.fl. (s),1992/93:Fi52 av m.fl. (s),1992/93:Fi53 av m.fl. (s),1992/93:Fi54 av (),1992/93:Fi55 av m.fl. (s),1992/93:Fi56 av m.fl. (s),1992/93:Fi57 av och (nyd),1992/93:Fi58 av m.fl. (s),1992/93:Fi59 av förste vice talman m.fl. (s),1992/93:Fi60 av m.fl. (s),1992/93:Fi61 av m.fl. (s),1992/93:Fi62 av m.fl. (s),1992/93:Fi63 av m.fl. (s),1992/93:Fi64 av och (),1992/93:Fi65 av m.fl. (s),1992/93:Fi66 av (),1992/93:Fi67 av (),1992/93:Fi68 av m.fl. (nyd),1992/93:Fi69 av m.fl. (s),1992/93:Fi70 av (),1992/93:Fi71 av (),1992/93:Fi72 av i (nyd),1992/93:Fi73 av m.fl. (s),1992/93:Fi74 av m.fl. (s) och1992/93:Fi75 av Axel m.fl. (s),dels de med anledning av proposition 117 väckta motionerna1992/93:A3 av (-) i denna del och1992/93:A5 av m.fl. (s).Till proposition 50 har fogats:Bilaga 1 Rapporten 1992--1994,Bilaga 2 Försvarsdepartementet,Bilaga 3 ,Bilaga 4 ,Bilaga 5 ,Bilaga 6 ,Bilaga 7 ochBilaga 8 Kulturdepartementet.Regeringens lagförslagRegeringens i proposition 50 framlagda lagförslag återfinns i bilaga1till detta betänkande.Yttranden från andra utskottFinansutskottet har berett samtliga övriga utskott tillfälle att avgeyttrande över de förslag i proposition 1992/93:50 jämte motioner som rör resp.utskotts beredningsområde.Yttranden har avgivits av (1992/93:KU3y),skatteutskottet (1992/93:SkU3y), justitieutskottet (1992/93:JuU2y),lagutskottet (1992/93:LU2y), utrikesutskottet (1992/93:UU4y), försvarsutskottet(1992/93:FöU4y), socialförsäkringsutskottet (1992/93:SfU2y), kulturutskottet(1992/93:KrU5y), utbildningsutskottet (1992/93:UbU3y),trafikutskottet (1992/93:TU2y), näringsutskottet (1992/93:NU4y),arbetsmarknadsutskottet (1992/93:AU2y) och bostadsutskottet(1992/93:BoU2y).Yttrandena återfinns i bilagorna 3--15 i betänkandet.Inkomna skrivelserUnder ärendets beredning har utskottet mottagit ett antal skrivelser frånorganisationer och privatpersoner, bl.a. från i arbetsmiljöfondens finansiering.Förslagen i proposition 50I proposition 50 (s. 3--26) föreslår regeringen -- efter föredragning avstatsrådet --1. att godkänner riktlinjerna för den förändring av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna som förordats i propositionen,2. att godkänner riktlinjerna för införande av en allmänsjukförsäkringsavgift i sjukförsäkringen som förordats i propositionen,3. att godkänner riktlinjerna för de förändringar avpensioneringstidpunkten som förordats i propositionen,4. att godkänner riktlinjerna för den förändring av beräkningen avpensionsnivån som förordats i propositionen,5. att godkänner vad i propositionen förordats om besparingar inomUtrikesdepartementets område på avseende Sverigesbistånd,6. att godkänner vad i propositionen förordats om besparingar inomJustitiedepartementets område på ,7. att godkänner vad i propositionen förordats om minskat stöd tillpolitiska partier,8. att godkänner vad i propositionen förordats om besparingar inomKommunikationsdepartementets område på ,9. att godkänner vad i propositionen förordats om besparingar inomJordbruksdepartementets område på ,10. att godkänner vad i propositionen förordats om besparingar inomstudiestödsområdet på ca ,11. att godkänner vad i propositionen förordats beträffandeförsäljning av statliga företag och fastigheter.I proposition 50 bilaga 2 Försvarsdepartementet föreslår regeringen --efter föredragning av statsrådet --1. att godkänner det i propositionen framlagda förslaget att lägganed Västgöta flygflottilj (F 6),2. att godkänner den i propositionen föreslagna ändradeinriktningen av systemet för de värnpliktigas förmåner,3. att godkänner den i propositionen föreslagna inriktningen avbesparingar inom den civila delen av totalförsvaret.I proposition 50 bilaga 3 föreslår regeringen --efter föredragning av statsråden och -- attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1992:383) om ändring i lagen (1991:486) om ändringi lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,2. lag om ändring i lagen (1992:384) om ändring i lagen (1991:1940) omändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag,3. lag om upphävande av lagen (1991:234) om ändring i lagen (1986:378) omförlängt barnbidrag,4. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,5. lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter.I proposition 50 bilaga 4 föreslår regeringen-- efter föredragning av statsrådet -- att tillUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under sjätte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 1 500 000 000 kronor.I proposition 50 bilaga 5 föreslår regeringen --efter föredragning av statsrådet --dels i avsnitt 1 Skattefrågor (s. 1--7) att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst vid 1994 och1995 års taxeringar,3. lag om ändring i lagen (1991:1833) om ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt,4. lag om ändring i lagen (1992:680) om ändring i uppbördslagen (1953:272),5. lag om ändring i lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparandeoch ungdomsbosparande,6. lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt,7. lag om ändring i lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) ombegränsning av skatt i vissa fall,8. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster,9. lag om ändring i lagen (1992:685) om ändring i lagen (1990:659) omsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster,10. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader,11. lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt förgrupplivförsäkring, m.m.,12. lag om ändring i lagen (1992:885) om ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt,13. lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt,14. lag om lagerskatt på viss bensin,15. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter,16. lag om ändring i lagen (1992:629) om ändring i skattebrottslagen(1971:69),17. lag om ändring i lagen (1992:630) om ändring i lagen (1971:1072) omförmånsberättigade skattefordringar m.m.,18. lag om ändring i lagen (1992:879) om ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt,19. lag om ändring i lagen (1992:880) om ändring i lagen (1990:582) omkoldioxidskatt,20. lag om ändring i lagen (1992:575) om ändring i lagen (1991:1483) om skattpå vinstsparande m.m.,21. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,22. lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande,dels i avsnitt 2 Minskade bostadssubventioner (s. 8--9) att riksdagengodkänner vad i propositionen förordats om minskade räntebidrag för förhus med räntebidrag enligt nu gällande bestämmelser.I proposition 50 bilaga 6 föreslår regeringen --efter föredragning av statsrådet --1. att antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1991:924) om ändring i studiestödslagen (1973:349),2. att till Studiemedel m.m. på tilläggsbudget till statsbudgetenför /93 under åttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på85 ,3. att till Vuxenstudiestöd m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under åttonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 142 000 000 kronor.I proposition 50 bilaga 7 föreslår regeringen-- efter föredragning av statsrådet --dels att antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om arbetslivsutveckling,2. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring,3. lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift,4. lag om ändring i semesterlagen (1977:480),dels5. att godkänner att högst av medlen underanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas till förstärkning avarbetsförmedlingen (avsnitt 2.2.1),6. att godkänner vad i propositionen föreslagits om att genomföraen försöksverksamhet med arbetslivsutveckling för arbetslösa (avsnitt 2.2.2),7. att godkänner vad i propositionen föreslagits i fråga omstatsbidrag till anordnare av arbetslivsutveckling för arbetslösa (avsnitt2.2.2),8. att godkänner de ändrade reglerna för ungdomspraktik som ipropositionen föreslagits (avsnitt 2.2.3),9. att godkänner vad i propositionen anförts om bidrag till denkommunala vuxenutbildningen, gymnasieskolan och folkhögskolan (avsnitt 2.2.4),10. att godkänner vad i propositionen anförts om bidrag tillaffärsverksinvesteringar (avsnitt 2.2.5),11. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /93 under tionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,12. att bereds tillfälle att ta del av vad i propositionen i övrigtanförts om arbetslivsutveckling för arbetslösa,13. att bereds tillfälle att ta del av vad i propositionen anförtsom utförsäkringshotades rätt till beredskapsarbete ellerarbetsmarknadsutbildning (avsnitt 2.2.4).I proposition 50 bilaga 8 föreslår regeringen --efter föredragning av statsrådet -- att bereds tillfälleatt ta del av vad i propositionen anförts om dagbidrag och hälsoundersökningarför asylsökande.De i propositionen framlagda lagförslagen på skatteområdet (bilaga 5Finansdepartementet) har av finansutskottet överlämnats tillskatteutskottet för samordning med andra lagförslag avseende samma lagar.Dessa behandlas i betänkande 1992/93:SkU18.Förslagen i proposition 117I proposition 117 föreslår regeringen () iavsnittet Arbetsmiljöfonden (s. 3--4) -- efter föredragning av statsrådet --2. att till Bidrag till Arbetsmiljöfonden på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under tionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på . har de svenska strukturproblemen i ekonominblivit uppenbara för allt fler.Statsfinanserna har, främst på grund av fallande inkomster, försämrats ochbudgetunderskottet ökat. Arbetslösheten har fortsatt att växa. Finanskrisen harfördjupats och börjar nu sätta spår i den reala ekonomin.Denna försämring av den omedelbara konjunkturbilden tillsammans medinternationella faktorer resulterade i ökad oro på penning- ochvalutamarknaderna.Den akuta krisen i svensk ekonomi har således både internationella ochinhemska orsaker.I propositionen anförs att den internationella konjunkturen har blivitsvagare än väntat. Konjunkturuppgången i dröjer. Trots successivaräntesänkningar låter återhämtningen där vänta på sig. En betydande spännvidd iräntenivå har uppkommit mellan och . Detta har sänkt dollarkursenoch kraftigt försämrat de europeiska företagens konkurrenskraft. I harutvecklingen i hög grad bestämts av återverkningarna av den tyskaåterföreningen som inneburit höga tyska räntor. har stabiliteten hosdet europeiska valutasamarbetet (EMS) ifrågasatts. Räntorna i andra europeiskaländer har dragits upp som följd härav. Den höga räntenivån i dämparaktiviteten i företagen och håller tillbaka hushållens konsumtionsmöjligheter.I propositionen framhålls att det förhållandet att kriserna i Sverigesammanfallit med eller utlösts av oro i vår omvärld kan dock inte tas tillintäkt för att orsakerna inte helt står att finna i internationellaförhållanden. Höstens kris är bara en i raden av orosperioder på de svenskapenning- och valutamarknaderna. Förklaringen till att kronan varit så sårbaroch påverkats kraftigare än jämförbara länders valutor måste sökas i inhemskaförhållanden. Följaktligen är det där som åtgärderna måste sättas in.Riksbanken, regeringen och den socialdemokratiska oppositionen har ageratkraftfullt för att försvara kronan. Den senaste tidens utveckling visar, sägsdet i propositionen, att en fast växelkurspolitik måste ha stöd av en stramfinanspolitik. På så sätt kan drastiska räntehöjningar undvikas.Såväl finanspolitiken som penningpolitiken måste understödjas av enstrukturell förändring av ekonomin. Raden av häftigt uppflammande akuta kriserär nämligen ytterst symptom på djupgående strukturella obalanser i den svenskaekonomin.Mot denna bakgrund träffade regeringen och Arbetarepartiet-Socialdemokraternai överenskommelse om ett antal ekonomisk-politiska åtgärder isyfte att stabilisera den svenska ekonomin. Det strukturella underskottet istatsbudgeten skall minskas kraftigt. Inkomstsidan skall förstärkas, bl.a. föratt möjliggöra ökade arbetsmarknadspolitiska satsningar. Kostnadsläget inäringslivet skall förbättras.Som en följd av överenskommelsen lämnas i propositionen förslag på en radområden.För socialförsäkringarna redovisas riktlinjer för ett antal förändringar.Ersättningsnivån i sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna sänks, en karensdaginförs.Pensionsåldern höjs successivt till . Pensionsnivån sänks för flertaletpensionsersättningar. De sämst ställda pensionärerna kommer att ges visst extrastöd.Andra områden som berörs är utgifter för barnbidrag, räntebidrag tillbostäder, försvar, jordbruk, bistånd och flyktingmottagande. Den lagstadgadesemestern minskas med två dagar.I syfte att förbättra kostnadsläget i näringslivet sänksarbetsgivaravgifterna fr.o.m. den 1 januari 1993.Inkomstförstärkningar för staten uppnås genom att den generellamervärdesskatten bibehålls på nuvarande nivå samt att den reducerademervärdesskatten höjs från . Grundavdraget inominkomstbeskattningen sänks med 2 400 kronor.Andra inkomstförstärkningar uppnås genom höjningar av bl.a. bensinskatten.Beslutade sänkningar av kapital- och förmögenhetsskatt förskjuts i tiden.Reallöneskyddet i inkomstskatteskalan tillämpas inte årsinkomster.Omfattande förslag om arbetsmarknadspolitiska åtgärder redovisas. Ca10miljarder kronor används för olika arbetslöshetsbekämpande åtgärder.De föreslagna åtgärderna framgår av följande sammanställning.Åtgärder som följer av överenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokraternaMiljarder kronor1993 1994 Full effektSjukförsäkring 5,4 6,7 6,7Pensioner 2,6 4,5 10,0Barnbidrag, studiebidrag 2,2 2,2 2,2Räntebidrag - 3,0 3,0Bistånd 0,8 1,5 1,5Försvar 0,4 0,6 1,2Övrigt 0,9 1,6 1,6Statsskuldräntor 0,0 2,4 6,2Bensinskatt m.m. 5,3 5,3 5,3Tobaksskatt 2,1 1,9 1,9Borttagande av reallöneskydd 0,8 1,6 1,6Förmögenhetsskatt 0,0 1,4 0,9Kapitalinkomstskatt 0,5 0,0 0,0Allemansspar 0,7 0,7 0,4Arbetslivsfonden 3,0Summa effekt påtotal offentlig sektor* 20,7 33,4 41,6därav effekt påstatsbudgeten 22,3 31,2 37,0* exkl. indragning från ArbetslivsfondenDen svenska ekonomin är i grunden stark. Inflationstakten ochkostnadsökningarna har dämpats kraftigt. Konkurrenskraften har förbättrats ochproduktiviteten ökar. Utrikeshandeln med varor och tjänster visar överskott.Det finns goda möjligheter att svensk ekonomi väl kan utnyttja en kommandeinternationell konjunkturuppgång. En nödvändig förutsättning är dock attstatsfinanserna saneras.Alternativet är fortsatt höga räntor, ekonomisk stagnation, permanent högarbetslöshet och välfärdssystem som gradvis vittrar sönder. Följden skulle blien oacceptabel social utslagning.MotionernaSocialdemokraternas partimotion Fi35Socialdemokraterna anför i motion Fi35 (s) att det omedelbara syftet medden ekonomiska politiken måste vara att förhindra den depression som hotarSverige och som leder till en omfattande utslagning av företag och till enförödande massarbetslöshet. En fortsatt ekonomisk tillbakagång innebär att viunderutnyttjar vår produktionsförmåga och människors vilja till arbete. Enfortsatt och fördjupad nedgång undergräver de offentliga finanserna ochutsätter samhällsekonomin för bestående skador. Detta måste förhindras.Den inriktning av den ekonomiska politiken som det ekonomiska läget nu kräverkan enligt motionärerna sammanfattas på följande sätt.Valuta- och penningpolitikenDen fasta växelkursens politik måste fullföljas och därmed pressa ned de högarealräntor som utgör det största hindret för en sund utveckling avinvesteringar och produktion.