bet · GG01NU17 · 1992-12-08 00:00:00 — Ett beslutav med denna inriktning begärs i motionen.Utskottet kan konstatera att några regler eller riktlinjerför hur länge ett undantag skall gälla inte anges ipropositionen. Avsikten härmed torde vara att undantaget börutformas med hänsyn till förutsättningar i det enskilda fallet.Genom en sådan flexibilitet i systemet finns det naturligen ävenmöjligheter i rättstillämpningen att beakta omständigheter avdet slag som motionärerna hänvisar till. Med vad utskottet nuhar anfört avstyrks motion 1992/93:N12 (c) också i här behandladdel.Slopad prövning enligt svensk lag i vissa fallGenom EES-lagen avses huvuddelen av EES-avtaletskonkurrensregler bli inkorporerad med svensk rätt.Konkurrensreglerna i EES-lagen skall övervakas och tillämpas avEG-kommissionen och EFTA:s övervakningsmyndighet (), vilkabåda är övernationella organ. Såsom har framgått har förslagetom ny svensk konkurrenslag utformats med konkurrensreglernaenligt och EES-lagen som förebild.Upphovsmännen till motion 1992/93:N12 (c) erinrar om attsvenska företag i vissa fall kan behöva anmäla undantag enligttvå system, dvs. enligt såväl EES-reglerna som de nationellareglerna. De befarar att kravet på -- som de betecknar det --dubbel anmälan kan medföra en betydande risk för byråkrati. Medhänvisning till regler i bl.a. den italienska lagstiftningenföreslås att prövningen -- i de fall en ansökan behövs enligtsåväl EES-reglerna som de nationella -- inte behöver göras avden nationella myndigheten.Såsom utskottet tolkar motionärerna skulle det i berört fallinte göras någon prövning enligt den nationella lagen; enprövning enligt EES-lagen borde räcka.Frågan om dubbel kompetens mellan övernationella ochnationella regler kommenteras särskilt i propositionen. Där sägs(s.68) att i de fall en konkurrensbegränsning berör densvenska marknaden, som den också påverkar handelnmellan och något annat land inom EES, kan formellt settbåde EES-lagens konkurrensregler och den svenska konkurrenslagenvara tillämpliga . Regeringen föreslår mot dennabakgrund en bestämmelse som innebär att beslut med stöd avkonkurrenslagen skall vara förenliga med EES-lagenskonkurrensregler. Konkurrenslagen får i ett enskilt ärendealltså inte tillämpas så att den enhetliga och effektivatillämpningen av de för länderna gemensamma konkurrensreglernaäventyras. I propositionen redovisas några tänkbara fall som kanfölja av kravet på förenlighet mellan rättssystemen.Utan att närmare gå in på frågan gör utskottet ändock detantagandet att det med hänsyn till EES-reglernas företräde iprincip inte kommer att bli fråga om en dubbel anmälan omundantag. Det finns därför inte någon risk för en betydandeadministrativ belastning av det slag som motionärerna befarar,varken hos företagen eller myndigheterna. Med det sagda avstyrksmotion 1992/93:N12 (c) i här aktuell del.Sanktioner m.m.Enligt den gällande konkurrenslagen kan överträdelse av någotav de speciella förbuden medföra straff i form av böter ellerfängelse. Vidare kan meddelas förbud eller ålägganden vid vite.Den nya lagen föreslås innehålla ett system med såväloffentligrättsliga som civilrättsliga inslag.En nyhet i lagen är -- såvitt gäller offentligrättsligasanktioner -- införande av en s.k. konkurrensskadeavgift vidöverträdelser av förbuden som har skett uppsåtligen eller avoaktsamhet. Syftet är att företagen på ett effektivt sätt skallavhållas från att bryta mot förbuden. Avgiften skall dömas utför redan begångna överträdelser. Den skall fastställas tilllägst och högst eller till etthögre belopp. I det sistnämnda fallet får beloppet dock inteöverstiga av företagets årsomsättning. Hänsyn skall tastill hur allvarlig överträdelsen är och hur länge den harpågått. Avgiften skall utdömas av på talanav . Vidare kan ett företag åläggas vid vite attupphöra med överträdelser av förbuden. Vitet avses utgöra enpåtryckning så att en fortsatt överträdelse av förbuden skallhindras. Uppgiften att meddela ålägganden har lagts påKonkurrensverket, vars beslut härom kan överklagas hosStockholms tingsrätt.Även de civilrättsliga påföljderna förutsätts avhålla företagfrån att bryta mot förbuden. Avtal som omfattas av förbudet motkonkurrensbegränsande samarbete är ogiltiga. Vidare kan ettföretag som har brutit mot förbuden mot konkurrensbegränsandesamarbete eller missbruk av dominerande ställning bli skyldigtatt ersätta den skada som uppkommer för ett annat företag elleren avtalspart. Detta gäller om överträdelsen har skettuppsåtligen eller av oaktsamhet.I två motioner från allmänna motionstiden tas särskiltfrågorna om sanktioner m.m. upp. Ingripande vid brott motkonkurrenslagstiftningen måste ske snabbt och i övrigt blibetydligt effektivare än , anförs det i motion1991/92:N286 (nyd). Vidare efterlyses brottsavhållandesanktioner; företagsböter som bestäms i förhållande tillföretagets omsättning nämns som en tänkbar möjlighet. Sammayrkande och motivering framförs i motion 1991/92:N251 (nyd).Som har framgått i det föregående innehåller lagförslagetbestämmelser av de slag som efterfrågas i motionerna. uppfattning bör motionerna mot denna bakgrund inteföranleda någon åtgärd. De avstyrks därför i nuberört avseende.Kontroll av företagsförvärvAllmäntEn nyhet i gällande konkurrenslag var ett system för kontrollav företagsförvärv. I regeringens nu presenterade förslagbehålls förvärvskontrollen, dock med vissa ändringar. Dessa kansammanfattas i fyra punkter. En minimigräns skall gälla så tillvida att endast sådana förvärv där de berörda företagentillsammans har en omsättning som överstiger 4 miljarder kronorskall omfattas av kontrollen. Vidare införs en skyldighet attanmäla sådana förvärv till . De krav somuppställs för ett ingripande mot förvärvet föreslås fåen något annorlunda utformning. Ett förvärv skall förbjudas omdet skapar eller förstärker en dominerande ställning somväsentligt hämmar eller är ägnad att hämma förekomsten ellerutvecklingen av en effektiv konkurrens på den svenska marknadeni dess helhet eller på en avsevärd del av den om detta sker påett sätt som är skadligt från allmän synpunkt. Ingripande motett företagsförvärv skall sålunda göras endast om förvärvetleder till påtagliga negativa effekter i ett långsiktigtperspektiv. Slutligen görs systemet mer flexibelt genom att enåtgärd skall kunna vidtas avseende endast en del av ett företag.Sådana fusioner som bryter upp blockbildningar, effektiviserarblocken i alla led och bidrar till en sänkning av prisnivån harpositiva effekter och bör därför inte stranda på formellagrunder, sägs det i motion 1992/93:N7 (s). Motionärerna anseratt ett förtydligande med denna innebörd bör göras av riksdagen.Utskottet konstaterar att företagsförvärv i flertalet fallutgör en viktig del i den fortgående strukturomvandlingen inäringslivet genom att de bidrar till att olika sektorer iekonomin anpassas till ändrade förutsättningar i omvärlden.Utskottet vill påminna om att det finns marknader medsvagt konkurrenstryck och där företagsförvärv kan leda tillmarknadsdominans och sätta konkurrensen ur spel.Vad beträffar det krav som framförs i motionen utgår utskottetfrån att något ingripande inte blir aktuellt mot sådana förvärvsom medför att blockbildning bryts upp och som långsiktigtväntas leda till en effektivisering i ekonomin, oavsett branscheller sektor. Det finns därför inte skäl att föreslå attriksdagen gör något uttalande i enlighet med kravet i motion1992/93:N7 (s). Denna avstyrks i nu berört avseende.Under utskottets beredning av ärendet har frågan om förvärvsom genomförs genom ett s.k. offentligt -- eller publikt --erbjudande särskilt uppmärksammats.Enligt lagförslaget skall anmälan om ett företagsförvärv görasav någon som är part i förvärvsavtalet (37§). Den typ avförvärv som genomförs genom ett offentligt erbjudande -- vilkenprocess inleds med ett pressmeddelande eller liknande -- är dockinte närmare kommenterad i propositionen. Med hänsyn till attsådana förvärv kräver särskild skyndsamhet i genomförandet ärdet angeläget att säkerhet skapas om budgivarens möjlighet attfullfölja erbjudandet, exempelvis med avseende på resultatet avden konkurrensrättsliga prövningen. Då det i nu nämnda fallformellt ännu inte har träffats något förvärvsavtal kan det,menar utskottet, råda ovisshet om tidpunkten för när denkonkurrensrättsliga prövningen kan inledas. Utskottet villdärför framhålla att ett offentligt erbjudande om förvärv avaktier bör kunna anmälas för prövning enligt konkurrenslagenredan i samband med offentliggörandet av pressmeddelandet.Givetvis måste kraven på vilka uppgifter som behövs i en anmälanvara uppfyllda, så att en prövning blir möjlig. Också i övrigtbör planerade förvärv kunna prövas under den angivnaförutsättningen (jfr prop. 1981/82:165 s. 284).Beloppsgräns vid prövning av företagsförvärvTvå motioner berör regeringens förslag om en minimigräns på 4miljarder kronor för att förvärvet skall omfattas avförvärvskontrollen.Riksdagen bör avslå förslaget, hävdas det i motion 1992/93:N9(nyd). Det bör inte finnas någon begränsning avkontrollmöjligheten, anser motionärerna, och säger sig därmeddela bedömning i denna fråga.Avslag yrkas även i motion 1992/93:N8 (v). Det är olyckligtatt regeringen har valt en fast gräns på iårsomsättning, heter det. Genom en sådan gräns kommer ett stortantal strategiskt viktiga marknader att inte omfattas avkontrollen, sägs det vidare.EES-avtalets bestämmelser om kontroll avföretagskoncentrationer innebär att endast sådanakoncentrationer med s.k. EG- eller EFTA-dimension skall omfattasav kontrollen. Detta innebär i sin tur att företagenssammansatta omsättning skall uppgå till minst 5 miljarder ecu(motsvarande ca ), som minst två avde berörda parternas omsättning inom EG eller EFTA-ländernaskall uppgå till minst 250 miljoner ecu (motsvarande ca 2miljarder kronor).Enligt uppgift från torde omkring 100 fall avköpta företag komma att omfattas av anmälningsplikt vidtillämpning av den föreslagna begränsningsregeln. Beräkningarvisar också att de fem förvärvsärenden som Marknadsdomstolenhittills har avgjort enligt den nuvarande lagen torde ha kunnatprövas med den föreslagna gränsen.Utskottet delar regeringens uppfattning att kontrollen böravse endast större företagsförvärv. Den föreslagna gränsenfinner utskottet rimlig; den torde inte hindra en prövning avnågra förvärv som kan få skadlig verkan. Med det nu anfördatillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrkermotionerna 1992/93:N9 (nyd) och 1992/93:N8 (v) i här berörtavseende.Uppbrytande av befintliga företagskoncentrationerI propositionen (s.45) redovisas att regeringen har övervägthuruvida det skall införas en möjlighet att bryta upp befintligaföretagskoncentrationer -- ett förslag som fördes fram avKonkurrenskommittén. Regeringen har därvid kommit tillslutsatsen att lagen inte bör innehålla en sådan bestämmelse.Två motionsförslag går ut på att möjligheten att bryta uppbefintliga företagskoncentrationer skall finnas. börbesluta om en sådan bestämmelse, heter det i motion 1992/93:N9(nyd). I motion 1992/93:N8 (v) med motsvarande inriktning begärsatt regeringen skall återkomma med ett förslag till en sådanändring av konkurrenslagen som möjliggör uppbrytande avexisterande företagskoncentrationer. Motionärerna hänvisar tillatt en lagstiftning av motsvarande slag finns i såväl Tysklandsom Förenta staterna.Även om åtgärden att bryta upp ett företag skulle kunna varamotiverad som en yttersta möjlighet att åstadkomma en effektivkonkurrens finner utskottet att en sådan bestämmelse skullekunna få alltför långtgående konsekvenser. Den skulle dessutomvara förenad med stora svårigheter av rättslig och annan art.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1992/93:N9 (nyd)och 1992/93:N8 (v) i denna del.Instansordningen vid förvärvskontrollEnligt den gällande konkurrenslagen handläggerMarknadsdomstolen ärenden om företagsförvärv. I sådana falldomstolens beslut innebär ett förbud eller ett åläggande blirdetta gällande endast om regeringen fastställer det.Konkurrenskommittén ansåg för sin del att det fanns skäl attbehålla detta system i huvudsak. Ingripanden i förvärvsärendenär av den karaktären att en överprövningsmöjlighet måste finnas,anförde kommittén. Det bedömdes dock inte lämpligt att föreslåatt förvärvsärenden förs vidare till någon annan domstol; starktbidragande till denna slutsats angavs vara behovet av snabbhet iprövningen. Förfarandet med underställning till regeringen borde-- under förutsättningen att detta har begärts av en enskildpart -- således vara kvar, ansåg kommittén.I propositionen föreslås nu (s. 46) en tvåinstansordning sominnebär att mål om företagsförvärv skall prövas av Stockholmstingsrätt. Talan skall föras av . Tingsrättensavgörande skall kunna överklagas hos Marknadsdomstolen.Kritik mot det föreslagna systemet framförs i motion1992/93:N7 (s). Motionärerna anser i stället att den hittillstillämpade -- och av förordade -- ordningenmed som prövande och regeringen somfastställande instans bör gälla även i fortsättningen. Imotionen hänvisas också till att merparten av remissinstansernahar tillstyrkt kommitténs förslag.I propositionen (s.35) påpekas att rollär föremål för översyn inom i samband med enprövning av domstolsväsendets organisation. Det hänvisas tilldepartementspromemorian (Ds 1992:38) Domstolväsendet --Organisation och administration i framtiden.Utskottet vill betona vikten av att Marknadsdomstolenbehåller sin centrala roll som prejudikatsskapande organ påkonkurrensrättens område. Av denna anledning är det angelägetatt även mål om företagsförvärv avgörs av domstolen. Utskottetkan för sin del ansluta sig till regeringens uppfattning att målom företagsförvärv är av så ingripande karaktär att det måstefinnas en möjlighet att få en prövning i mer än en instans.Enligt utskottets mening leder kraven av nämnda slag till attdet bör finnas en underinstans till Marknadsdomstolen.Regeringens förslag om att denna bör vara tingsrättgodtas av utskottet. För sin del vill utskottet emellertidstarkt framhålla vikten av att kravet på snabbhet i detprocessuella förfarandet inte i något avseende får eftersättas.Någon anledning för att göra ett uttalande med deninriktning som föreslås av motionärerna finns inte, menarutskottet. Motion 1992/93:N7 (s) avstyrks följaktligen i berörddel.Konkurrensverkets befogenheterVikten av att den nya konkurrensmyndigheten får befogenheteratt med kraft verka för en effektiv konkurrens betonas i tvålikalydande yrkanden i motionerna 1991/92:N286 (nyd) och1991/92:N251 (nyd).Konkurrensverket inrättades somNäringsfrihetsombudsmannen (NO) och Statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) avvecklades. Uppgifterna för det nya verketframgår av förordningen (1992:820) med instruktion förKonkurrensverket. Det skall bl.a. följa koncentrationsprocesseri näringslivet och ägna uppmärksamhet åt konkurrensbegränsandeförfaranden som marknadsdominerande företag tillämpar. Från denangivna tidpunkten har vidare länsstyrelserna tilldelatsuppgifter på konkurrensområdet (jfr 1991/92:NU5y). Påregeringens uppdrag skall länsstyrelserna informera ominnebörden av konkurrensregler. Motsvarande uppgiftnär det gäller den nationella lagen kommer att tilldelaslänsstyrelserna inför ikraftträdandet. En närmare redogörelseför länsstyrelsernas roll på konkurrensområdet har aviseratstill budgetproposition.Av den nu framlagda propositionen framgår (s. 64 f.) attKonkurrensverket med lagförslaget kommer att få uppgifter sominte har någon motsvarighet i nu gällande konkurrenslag. Dettagäller t.ex. beslut om individuella undantag liksom omgruppundantag. får också viktiga uppgifter närdet gäller sanktions- och påföljdssystemet, t.ex. möjlighetenatt föra talan om konkurrensskadeavgift. Nya eller skärptaregler införs när det gäller uppgiftsskyldighet i vissaavseenden för företag eller någon annan samt kommuner ellerlandsting som driver verksamhet av kommersiell eller ekonomisknatur. Verket skall också kunna kalla personer till förhör.Vidare införs möjligheten att genomföra en undersökning vidutredning om överträdelse av förbud. Beslut om en sådan åtgärdskall fattas av efter ansökan avKonkurrensverket.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet attKonkurrensverket för sin uppgift att undanröja hinder för eneffektiv konkurrens har tilldelats ändamålsenliga verktyg genomden nya konkurrenslagen och verkets instruktion. Mot dennabakgrund bör yrkandena i motionerna 1991/92:N286 (nyd) och1991/92:N251 (nyd) inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. De avstyrks alltså i berört avseende.Vilseledande extrapriserI uppdraget till ingick att utreda behovetav en stärkt lagreglering beträffande användningen i handeln avextrapriser. Kommittén föreslog att det i prisinformationslagen(1991:601) skulle föras in nya bestämmelser om marknadsföring isamband med prisnedsättingar. Enligt den ena bestämmelsen skullemarknadsföring inte få utformas så att konsumenterna vilseledsom prisets förmånlighet. Den andra skulle gå ut på att om entillfällig prisnedsättning marknadsförs som särskilt förmånligskall nedsättningen vara påtaglig i förhållande till det prissom har tillämpats påförsäljningsstället . Erbjudandetsvaraktighet och eventuellt andra begränsningar skall framgåtydligt, menade kommittén.Regeringen avvisar emellertid förslag ochföreslår att några ytterligare lagregler inte skall införas.Enligt regeringens uppfattning är tillämpliga regler imarknadsföringslagen (1975:1418) och prisinformationslagen tillfyllest.Oro för att missbruket med extrapriser fortsätter trotsgällande lagstiftning kommer till uttryck i motion 1992/93:N7(s). Regeringen borde ha tagit fasta på Konkurrenskommitténsförslag, anser motionärerna. De förespråkar att regeringen ochKonsumentverket skall ges rätt att utfärdatillämpningsföreskrifter.Marknadssituationen när det gäller extraprissystemetsanvändning har undergått vissaförändringar. Flera detaljhandelsföretag har redan övergetteller förklarat sin avsikt att slopa extraprissystemet, i vartfall i den utformning som har varit etablerad. Istället har vissa företagsgrupperingar börjat tillämpa en lägreprisnivå för hela eller en viss del av sortimentet.Konsumentverket har utfärdat riktlinjer om tillfälligaprisaktiviteter för dagligvaror (KOVFS 1977:1). Som framgåromfattar riktlinjerna, vilka är mycket detaljerade, inte allavaror och tjänster. Enligt vad utskottet har inhämtat avserKonsumentverket att ersätta riktlinjerna med vad som betecknassom vägledande grundregler; tanken är att de skall ingå iKonsumentverkets "Praxis-samling på prisområdet". Reglerna äranpassade dels till prisinformationslagen, dels tillgrundtankarna i förslag. Enligt nuföreliggande utkast till regler skall kravet på uppgift om detordinarie priset vid sidan av det tillfälliga slopas.Lagutskottet har i sitt yttrande (bilaga 3) hänvisat tillbehandlingen av frågan (bet. 1991/92:LU24) dålagutskottet ansåg att borde avvakta regeringensställningstagande till bl.a. förslag.Lagutskottet instämmer nu i regeringens uppfattning med hänsyntill att är i färd med att seöver riktlinjerna för tillfälliga prisnedsättningar.Utskottet godtar -- i likhet med lagutskottet -- denbedömning som regeringen har gjort när det gäller frågan omytterligare reglering av systemet med extrapriser. Motion1992/93:N7 (s) avstyrks därför även i nu berörd del.Konkurrenslagen i övrigtUtskottet har i de föregående avsnitten behandlat de frågorrörande lagförslagets innehåll som har aktualiserats genommotionerna och i övrigt under ärendets beredning i utskottet.Utöver vad som har sagts ger regeringens lagförslag inteanledning till några kommentarer. Utskottet tillstyrker därmedpropositionen i de delar som inte har behandlats i detföregående.Konkurrensbegränsningar i vissa branscherÅtskilliga motionsyrkanden går ut på attkonkurrenslagstiftningen -- eller tillämpningen av den --särskilt bör avse en viss bransch.MassmediebranschenProblem när det gäller ägar- och företagskoncentrationen imassmediebranschen tas upp i motion 1992/93:N9 (nyd).Motionärerna anser att en utredning i frågan bör tillsättas.Denna borde ges i uppdrag att -- utifrån grundsynen att störstamöjliga konkurrens skall råda i det svenska samhället -- läggafram förslag inom konkurrenslagstiftningens ram som begränsarägar- och företagskoncentrationen inom massmedierna.I betänkandet (SOU 1980:28) Massmediekoncentrationpresenterades ett lagförslag om förvärvskontroll förmotverkande av massmediekoncentration. Förslaget föranleddeemellertid inte någon åtgärd.I rapporten (SOU 1991:28) Konkurrensen i -- enkartläggning av konkurrensförhållandena i 61 branscher -- harKonkurrenskommittén lämnat en redovisning av förhållandena inombl.a. branscherna för dagstidningar och tryckta läromedel.Branschbeskrivningarna behandlar marknaderna och deras aktörer-- företag, branschorganisationer, kunder och leverantörer.Vidare redovisas de olika begränsningarna i konkurrensen. Enbetoning görs av prissättningsbeteende och prisutveckling. Detkonstateras bl.a. att presstödet är att betrakta som enoffentlig reglering och som sådan får vissakonkurrenssnedvridande effekter. Mångfaldsbegreppet, sägs detvidare, har kommit att gälla yttre mångfald ibemärkelsen antal självständiga tidningsföretag. Ett mål förpresstödet har därför varit att nedläggningar av dagstidningarskall hindras och etableringar främjas. En uppdatering avuppgifterna liksom en redovisning av hur förutsespåverka bl.a. de nu nämnda branscherna lämnas iKonkurrensverkets publicerade rapport om effekter avEES-avtalet på konkurrensen i Sverige.Med stöd av nu gällande konkurrenslag har en radkonkurrensbegränsningar inom olika delar av massmediebranschenprövats. har granskat Tidnings ABMariebergs förvärv av köpoptioner avseende aktier i AB. Verket fann inte att sådan skadlig verkan somavses i konkurrenslagen förelåg och avskrev därför ärendet utanytterligare åtgärd.Såvitt gäller tryckta medier har i uppgiftatt följa ägarutvecklingen på området, i huvudsak frånekonomiska utgångspunkter. TV-området -- markbundna kanaler --har däremot inte på samma sätt varit föremål för någonuppföljning annat än den som görs inom ramen förKonkurrensverkets instruktion att särskilt följa utvecklingeninom koncentrerade branscher.Utredningar rörande ägandet m.m. av massmedieföretag hargenomförts även i en rad internationella organ. Sålunda harEuroparådet inom ramen för en konsultrapport redovisatöverväganden beträffande skärningspunkten mellanyttrandefrihets- och konkurrensaspekterna. Även inom EG pågårett arbete i liknande frågor. Med anledning av att (detallmänna tull- och handelsavtalet) förutses innehålla äventjänstehandeln görs en översyn av hithörande frågor också inomdetta organ. Vidare har nyligenpublicerat rapporten (arbetsrapport 1992:514) Medieföretagsköpoch mediekoncentration. I någon mån berörs häri ävenförhållandena i Sverige.Regeringen har lagt fram proposition 1992/93:70 omprivat lokalradio. I denna föreslås att privatareklamfinansierade ljudradiosändningar skall tillåtas fr.o.m.den 1 januari 1993. Vissa begränsningar förordas beträffandesändningstillstånd. Den som redan har ett sådant tillstånd skallinte kunna få ytterligare ett. Begränsningar föreslås gälla ävenför bl.a. andra radio- och TV-företag samt dagstidningsföretag.Denna proposition jämte motioner behandlas avkonstitutionsutskottet (bet. 1992/93:KU15).Konstitutionsutskottet har i sitt yttrande (bilaga 2) överdet nu aktuella motionsyrkandet påpekat att företrädare för Nydemokrati under allmänna motionstiden har väckt en motion medett motsvarande krav på en utredning om koncentrationen imassmediebranschen. förklarar sin avsiktatt behandla motionen i samband med behandlingen av nyssnämndaproposition om privat lokalradio. Därför anser sigkonstitutionsutskottet inte nu böra uttala någon uppfattning ifrågan.