bet · GF01JoU15 · 1992-04-28 00:00:00 — En anpassning till stödnivån är därför nödvändig,vilket förutsätter förändringar av den svenskajordbruksproduktionen i olika avseenden.På jordbrukets område kompliceras bedömningarna av behovet avförändringar av att EG nu behandlar ett förslag tillgenomgripande reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP).Förslaget innebär bl.a. ökad inriktning på direktstöd tilljordbrukarna, lägre stödpriser, produktionsbegränsningar ochökad miljöhänsyn.Det är ännu för tidigt att göra några närmare bedömningar avvilka förändringar som kan komma att vidtas i fråga om EG:sframtida jordbrukspolitik. Vissa delar av den nuvarandepolitiken kommer dock med all sannolikhet att även framdelesingå i CAP, t.ex. marknadsregleringen på spannmålsområdet medinlösensystem för spannmål och exportstöd.En särskild kommission har tillsatts för att förberedaavstämningen av det livsmedelspolitiska beslutet , iförsta hand med hänsyn till konsekvenserna av en anslutning tillEG. Kommissionen skall löpande redovisa resultatet av sittarbete och ge förslag till förändringar.Regeringens ambition är att möjligt blirfullvärdig medlem av EG. Detta kommer sannolikt att innebära attsvenskt jordbruk vid tiden för omställningsperiodens slut stårinför att anpassa sig till de förhållanden och regler som gällerinom EG. Då EG är inne i en reformprocess är deti dag för tidigt att mer exakt bedöma vilka förändringar som kanbli resultatet av reformarbetet.Det finns alltså anledning till försiktighet i fråga om att fatta beslut om större principiella förändringar av densvenska jordbrukspolitiken och omställningsprogrammet. Medhänsyn till dels att spannmålssektorn fortfarande befinner sig iobalans, dels den osäkerhet som jordbrukarna känner beträffandeomställningen, finner jordbruksministern det naturligt behandlar denna fråga med förtur. Föratt intentionerna beslut skall nås bör enutgångspunkt därvid vara att jordbrukarnas omställning ökar såatt marknadsbalans på spannmålsområdet så snart som möjligtuppnås. En ytterligare utgångspunkt bör vara att omställningeninte medför att svenska jordbruk, som har förutsättningar attvara konkurrenskraftiga i EG, slås ut.Frågor av denna karaktär är föremål fördiskussion inom EG, bl.a. i samband med den reformering avjordbrukspolitiken som är aktuell.Det är enligt jordbruksministern glädjande att de miljömässigaaspekterna på jordbruket uppmärksammas i allt högre omfattning ivår omvärld. I det beslut om livsmedelspolitiken som fattades år1990 var miljöhänsynen av avgörande betydelse för reformensutformning, bl.a. vad gäller behovet av ett mindrekemikalieberoende jordbruk. Jordbruksministern ser det därförsom naturligt att i sitt arbete, motbakgrund av utvecklingen inom EG, beaktar behovet av merprincipiella förändringar i omställningsbesluten också vadgäller åtgärder för alternativ odling.MotionernaUtskottet har ansett det lämpligt att i detta avsnitt behandlade motioner som berör livsmedelspolitikens utformning i stortsamt gränsskyddet, livsmedelspriserna, konkurrensfrågorna ochanpassningen till EG:s jordbrukspolitik. Även motioner somfrämst tar upp det inhemska omställningsarbetet behandlas idetta avsnitt.I motion Jo22 (s) anförs att beslutet om denlivsmedelspolitiska reformen ligger fast och att omställningenskall fullföljas. Det får inte hindra att vi inom ramarna förreformen vidtar de åtgärder som är möjliga för att sänka desvenska livsmedelspriserna till den nivå som råder inom EG.Motionärerna pekar på några möjligheter: att skärpakonkurrenslagstiftningen, att bemyndiga jordbruksverket attaktivt använda gränsskyddet som ett instrument för attåstadkomma en konkurrenssituation på livsmedelsmarknaden, attinleda bilaterala förhandlingar med EG om import och export avlivsmedel för att öka utbudet och konkurrensen på den svenskalivsmedelsmarknaden. Motionen utmynnar i en begäran attregeringen återkommer med en plan som visar hur detsvenska jordbruket skall klara den livsmedelspolitiskamålsättningen om matpriser på Europanivå och livsmedelproducerade på ett miljövänligt sätt.I motion Jo203 (s) anförs att i avvaktan på ett GATT-avtalmåste en anpassning ske till EG:s priser. Regeringen bör läggafram förslag som leder till en nödvändig begränsning avmatpriserna (yrkande 4).Vänsterpartiet föreslår i motion Jo226 en utredning som skallanalysera behovet av jordbruksproduktion inriktad på annat änlivsmedel, på ett framtidsinriktat jordbruk som bedrivs varsamtoch ekologiskt anpassat. bör redanunder lämna förslag till riktlinjer för de närmasteårens jordbrukspolitik. avvisar i motionen tankenpå en generell arealersättning och föreslår att kommissionenprövar frågan om arealersättning med inriktning på landskapsvårdoch baserad på viss andel vall. Härigenom stimuleras övergångtill ett jordbruk med bättre ekologisk anpassning. Iövergångsskedet finns ett stort behov av att inrättaberedskapsarbeten inom jordbruket. Enligt motionen börjordbrukarna hos länsarbetsnämnderna kunna ansöka om inrättandeav beredskapsarbeten inom jordbruket (yrkandena 1, 2, 9 och 13).I motion Jo226 yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande omprincipen för gränsskyddsjustering. Motionen innehåller i dennadel inga konkreta förslag utan endast ett konstaterande attregeringens underlåtenhet att ändra tidigare beslut omgränsskyddsjustering innebär ett erkännande i efterhand attbeslutet var riktigt. Enligt yrkande 4 bör regeringen utreda ochlämna förslag om ett handlingsprogram för småskaliglivsmedelsproduktion.Enligt motion Jo26 (v) måste de av samhället avsattaresurserna för jordbrukets omställning användas för attstimulera det framtidsinriktade jordbruket. Ansträngningarnamåste öka när det gäller att utveckla olika typer avbioenergiproduktion och industriproduktion. Regeringen böråterkomma med en analys av jordbrukets framtidautvecklingsmöjligheter (yrkande 1). Enligt yrkande 2 är det ettsamhällsintresse att analysera livsmedelsindustrinsframtidsutsikter. Av särskilt intresse är att bedömamöjligheterna att uppnå en fungerande konkurrens i lyhördhet förkonsumenternas krav. I yrkande 3 framhålls behovet av en skärptkonkurrenslagstiftning. Inför de kommande EG-förhandlingarnamåste göras klart att även den åkerareal som är i omställningingår i jordbruksareal. En arealersättning kan ges enutformning som stimulerar till övergång till alternativ odlingoch som ger oss möjligheter att hantera det oklaraläget i jordbrukets omställning. Det står nu helt klart att detblir svårt att klara omställningen inom de tänkta tidsramarnaeftersom omställningsalternativen (energi- ochindustriproduktion) inte i praktiken föreligger.Arealersättningen måste därför kopplas till vissa krav (yrkande4). Enligt yrkande 5 måste reglerna om ursprungsmärkning avlivsmedel vara så utformade att de underlättar konsumenternasmedvetna val och inte, som , försvårar dem.Även i motion Jo30 yrkande 5 (s) förordas en skärptkonkurrenslagstiftning. Yrkandet är delvis knutet tillregeringens förslag om avskaffande av högstpriset på mjölk m.m.som i övrigt behandlas i ett följande avsnitt. Enligt motionenbör regeringen redan nu lägga förslag till skärptkonkurrenslagstiftning för att avskaffa det monopol som råder påmejerimarknaden.Enligt motion Jo27 (nyd) bör referenspriserna sänkas så snarten klar tendens till överskydd kan identifieras. Motsvarandehöjning bör övervägas om den svenska produktionens marknadsandeldrastiskt minskar på grund av priset. Genom sänkning av skatteroch avgifter bör ge bönderna möjlighet att driva lönsamtjordbruk med högst det gränsskydd som råder inom EG.Gränsskyddet får dock aldrig användas som instrument att hållaolönsam industri under armarna på bekostnad avlivsmedelspriserna för konsumenterna (yrkande 1). Svenska bönderskall ges möjligheter att konkurrera med övriga länder i EG pålika villkor. Fria, oberoende företagare som kan konkurrera påen fri marknad ger de bästa förutsättningarna (yrkande 2).Regeringen bör för redovisa sin strategi samtsåväl kortsiktiga som långsiktiga mål (yrkande 3). Krafttagkrävs mot maktkoncentrationen i såväl mejerinäringen som igrossist- och detaljistledet. Den svenska livsmedelsindustrindomineras av KF, bondekooperationen och några få multinationellaföretag. Speciellt LRF har tillåtits att effektivt ta död pånästan alla alternativ inom sitt område. Regeringen bör tainitiativ till åtgärder som försvårar monopolbildning ellerandra former av prissamverkan, marknadsdelning, samgående avleverantörer och förädlare och distributörer och allt annat somkan leda till konkurrensbegränsningar. Behovet av övervakningoch åtgärder mot maktkoncentrationen i livsmedelsindustrinframhålls (yrkandena 7 och 8). Den kommandekonkurrenslagstiftningen måste möjliggöra att rådandemissförhållanden i livsmedelsproduktionen kan elimineras, dvs.den skall främja fri konkurrens som leder till lägre matpriser(yrkande 9).I motion Jo224 (nyd) yrkas att regeringen med kraft verkar iinternationella fora för sänkt gränsskydd.Enligt motion Jo227 yrkande 1 (nyd) bör skolköttetsubventioneras med medel som motsvarar exportstödet för kött.I motion Jo31 (kds) yrkas att regeringen återkommertill med förslag till jordbrukspolitiskainriktningsbeslut som kan ligga till grund för kommissionensarbete och utgöra klara spelregler för marknadens aktörer införanpassningen till Europapolitiken.I motion Jo33 (kds) anförs att regeringen möjligt böråterkomma med förslag till jordbrukspolitiska riktlinjer omförändringar i omställningsprogrammet och övrig harmoniseringtill EG. Vidare yrkas att frågan om exportfinansiering ochgränsskyddsnivå bör föranleda förslag från regeringen i syfteatt stärka svenskt jordbruk.Enligt motion Jo34 (c) bör det svenska jordbruksstödet ges ensådan utformning att det på ett långsiktigt sätt kan anpassastill det stöd som näringen kan förväntas få inom EG i framtiden.Ett flertal fristående motioner berör frågor om jordbruketsomställning och andra principiella frågor kringjordbrukspolitiken. Enligt motion Jo201 (fp) bör begreppetomställningsareal klarläggas inför EG-förhandlingarna. Imotionerna Jo203 (s) och Jo612 (s) anförs att omställningenskall fullföljas i enlighet med beslut ochregeringens uttalanden i budgetpropositionen samt att regeringenfortlöpande bör redovisa uppföljningen för bör granska i vad mån jord som sedanlång tid tillbaka varit ur bruk har anmälts för omställning ochomställningsstöd utgått. Enligt motion Jo203 bör vidareriksdagens energipolitiska beslut ligga fast och utnyttjandet avmark för energiproduktion stödjas, liksom FoU-arbetet på dettaområde.I motion Jo210 (kds) yrkas att primärproduktionens lönsamhetföljs upp /93 och att regeringen vid behov föreslåråtgärder för att undvika kapitalförstöring och motverka socialaproblem inom näringen. Livsmedelspolitiken bör kompletteras isyfte att underlätta och säkra förestående EG-förhandlingar ochlämplig disponering av åkerarealen.I motion Jo209 (s) yrkas att ser överden nuvarande bidragsfloran utifrån satta miljömål så att målenkan nås på ett kostnadseffektivt sätt.I motion Jo211 (c) anförs att staten bör underlättaomställningen eller avvecklingen för jordbrukets dränerings- ochtäckdikningsföretag.I motion Jo222 (v) understryks linodlingens betydelse frånolika synpunkter. Inom ramen för de resurser som samhället nusatsar för att bidra till jordbrukets omställning måste enligtmotionen skapas utrymme för en satsning på inhemsk linodling ochförädling.I motion Jo235 (c) anförs att snabbtbör klargöra villkoren för den omställda åkerarealen inför ettsvenskt medlemskap i yrkas att gör etttillkännagivande om "vad i motionen i övrigt anförts omjordbruket i ".I motion Jo302 (s) framhålls att det finns både miljöskäl ochlandskapsvårdsskäl som talar för att granplanteringen begränsasi samband med jordbrukets omställning. Motionärerna nämnerHallands län som ett exempel på ett område som är miljökänsligtoch drabbat av miljöförstöring och där regler för granplanteringbör övervägas.I motion Jo214 (kds) yrkas att jordbruksverkets utredning omskäktning kompletteras med sakkunniga från muslimskt och judisktsamfund. Vidare yrkas att importavgifterna slopas för matvarorsom är nödvändiga för religionsutövning.I motion Jo208 (v) understryks behovet av bidrag tillstamutsädesproduktion av potatis.Utskottets övervägandenRedovisning av en samlad strategi inför jordbruketsEuropaanpassning m.m.Enligt riksdagsbeslutet om livsmedelspolitiken(1989/90:JoU25) skall jordbruket i princip vara underkastatsamma villkor som andra näringar. Det innebär bl.a. attjordbruket endast skall ha ersättning för efterfrågade varor ochtjänster. I det fall efterfrågan gäller kollektiva varor ochtjänster skall dessa kunna köpas av samhället. Detta avser t.ex.beredskap, landskapsvård och regionalpolitik. Den internamarknadsregleringen avvecklas. Gränsskyddet bibehålls och görsavhängigt av en eventuell överenskommelse inom ramen för GATT.Den 1 juli 1991 justerades gränsskyddet nedåt med isamband med att s.k. referenspriser infördes (1990/91:JoU31).Enligt riksdagsbeslut är det inte möjligt att direktta steget från en reglerad till en fri marknad. Övergången skalldärför ske under socialt acceptabla former. Övergångsperiodenomfattar i princip en femårsperiod från . Underperioden är ett antal olika övergångsåtgärder i funktion.I riksdagsbeslutet ägnades stor uppmärksamhet åt frågan omuppföljning av reformens effekter. Utskottet uttalade enhälligtatt en samlad uppföljning bör föreläggas --1995 (1989/90:JoU25 s. 131).Regeringen har lämnat uppdrag till ,statens pris- och konkurrensverk, ,och livsmedelsekonomiska samarbetsnämndenatt noga följa utvecklingen inom resp. ansvarsområde.Myndigheterna skall regelbundet redovisa utvecklingen ocheventuella behov av åtgärder till regeringen. tillsattesockså en särskild konsumentberedning med uppgift attkontinuerligt följa och utvärdera den livsmedelspolitiskareformen ur ett konsumentperspektiv.I november 1991 beslutade regeringen att tillsätta enkommission för att förbereda en avstämning av jordbruketsomställning. Kommissionen skall därvid beakta effekter ochfaktorer som inte var kända för detlivsmedelspolitiska beslutet, i första hand konsekvenserna av enanslutning till lämnade en första redovisning av effekterna avden livsmedelspolitiska reformen till regeringen den 1 oktober1991. I en nyligen publicerad rapport görs enuppdatering och redovisas aktuella uppgifter om reformenseffekter på strukturen inom jordbruket, marknaden, priserna m.m.Dessutom redovisas en mer fullständig statistik beträffande deolika omställningsåtgärderna inom jordbruket (rapport 1992:5).Som framgår av propositionen har en särskild kommissiontillsatts för att förbereda avstämningen av detlivsmedelspolitiska beslutet , i första hand med hänsyntill konsekvenserna av en anslutning till EG. Kommissionen skalllöpande redovisa resultatet av sitt arbete och ge förslag tillförändringar. Utskottet vill understryka att syftet medtillsättandet av kommissionen är just att få underlag för sådanaförslag och riktlinjer som efterlyses i de motioner som berörbl.a. jordbrukets Europaanpassning, gränsskyddsfrågorna,GATT-förhandlingarna och behovet av en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring och livsmedelsindustri vid ettsvenskt inträde i EG. Det är synnerligen angeläget att dettaarbete påskyndas.Med hänsyn till ansökan om medlemskap i harförutsättningarna för det livsmedelspolitiska beslutet år 1990förändrats. Likformigheten när det gäller konkurrensförhållandenmellan och t.ex. har satts ur spel. Detfinns därför anledning att redan nu pröva innehållet i detlivsmedelspolitiska beslutet och det pågåendeomställningsprogrammet. Utskottet anser att regeringen, motbakgrund bl.a. av att ansökt om medlemskap i , snarastmöjligt bör lämna en samlad redovisning till angåendedet pågående omställningsprogrammet med förslag om eventuellaförändringar av detta. Såväl kortsiktiga som långsiktiga mål ien samlad jordbrukspolitisk strategi bör redovisas, där behovenav anpassningar med anledning av ett svenskt medlemskap i beaktas. Utskottet förutsätter att regeringen efterförslag av återkommer till riksdagenmed förslag om jordbrukspolitiska riktlinjer i enlighet med detanförda och utgår från att sådana förslag kommer att framläggasutan något särskilt initiativ från sida.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo22 imotsvarande del, Jo26 yrkande 1, Jo27 yrkandena 2 och 3, Jo31,Jo33 yrkande 1, Jo201, Jo210, Jo226 yrkandena 1, 2 och 4och Jo235 yrkande 1. I den mån motionerna tar upp merspecificerade frågor om gränsskyddet och konkurrensfrågornahänvisar utskottet till vad som anförs i det följande.Enligt motion Jo612 yrkande 50 bör regeringen fortlöpanderedovisa uppföljningen av den livsmedelspolitiska reformen förriksdagen. Utskottet hänvisar till vad som ovan anförts omuppföljningen och anser att något särskilt uttalande frånriksdagens sida ej är påkallat.I anslutning till yrkande 4 i motion Jo226 vill utskottettillägga att regeringen tillsatt en utredare som skalllägga fram förslag som kan underlätta utvecklingen av småskaliglivsmedelsproduktion (dir. 1992:21). Utredningen skall redovisassenast . Motionen är i huvudsak tillgodoseddoch påkallar ingen ytterligare åtgärd från sida.Gränsskyddet m.m.I anslutning till motionsyrkandena om gränsskyddets utformningoch tillämpning har utskottet funnit anledning att erinra om denpolitiska och formella innebörden av beslut år 1990.Utskottet hänvisar härvidlag även till vad som anfördes iutskottets betänkande 1990/91:JoU31 (s. 22 f.). En utgångspunktär att principerna beslut ligger fast. att ett gränsskydd i form av rörliga införselavgifterskall bibehållas i avvaktan på resultatet avGATT-förhandlingarna. Frågan om förändringar av gränsskyddet,såväl tekniskt som nivåmässigt, bör avgöras i den takt som enkommande överenskommelse i anger. Någon ensidig neddragningeller förändring i övrigt av gränsskyddet för del börinte komma i fråga. har utskottet understrukit detangelägna i att en reform av livsmedelspolitiken utformas ochtillämpas på ett sätt som gagnar även konsumenternas intressen.Det ansågs viktigt att motverka att de vinster som borde kommakonsumenterna till del stannar i något förädlings- ellerhandelsled. Det förutsattes också att tillträdet till densvenska marknaden skulle upprätthållas . Enförutsättning för att de positiva effekterna av reformen skullekomma konsumenterna till del är att marknaderna fungerar väl ochatt industri- och handelsleden inte tar prissänkningar elleruteblivna prisökningar i anspråk. Därför måste pris- ochkonkurrensförhållandena följas noggrant.När det gäller den rättsliga grunden för uttag avinförselavgifter vill utskottet erinra om att genomlagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter harbemyndigat regeringen eller, efter regeringens bestämmande,jordbruksverket, att ge föreskrifter om avgifter på importeradevaror för att skydda priserna på jordbruksprodukter. Denskyddade prisnivån beslutas ytterst av och fastställsnumera, i enlighet med beslut om gränsskyddet, i formav referenspriser för olika produkter.I förordningen (1991:914) om avgifter på vissajordbruksprodukter m.m. finns närmare bestämmelser omjordbruksverkets verksamhet på detta område. Avgifterna skallsom huvudregel utformas så att de motsvarar skillnaden mellanreferenspriset och världsmarknadspriset. Ett beslut om t.ex.sänkta införselavgifter enligt denna huvudregel förutsättersåledes att världsmarknadspriserna ökat och kan enligt gällanderegler inte förekomma om syftet endast är att öka konkurrensenpå den inhemska marknaden. I vissa fall får dock jordbruksverketgenomföra tillfälliga och riktade ändringar av gränsskyddet iform av s.k. restitution av införselavgifter. Detta regleras i21 § nyssnämnda förordning (ändrad senast genom SFS 1991:1514).Enligt paragrafen får jordbruksverket medge befrielse från ochåterbetalning av införsel- och fettvaruavgifter 1. om det ärmotiverat av hänsyn till förhållandena på den inhemska marknaden2. om det behövs för att upprätthålla importen eller 3. om detannars finns särskild anledning.Enligt vad utskottet erfarit utfärdar jordbruksverket medjämna mellanrum, i många fall eller ,föreskrifter om ändrade införselavgifter. Ändringarna förvegetabilier sker något oftare än för animalieprodukter.Ändringar i världsmarknadspriserna för animalier tillåts såledesslå igenom i något högre grad på den svenska marknaden.Föreskrifter om restitution av införselavgifter har meddelatst.ex. för detaljer av nötkött, kalvkött och griskött (SJVFS1992:21).I anslutning till synpunkterna i motion Jo22 på bilateralaförhandlingar med EG vill utskottet tillägga att isamband med ingått ett bilateralt handelsavtal medEG om vissa jordbruksprodukter, vilket innefattar bl.a. export-och importkvoter med full frihandel för kött, ost, frukt ochfrysta grönsaker inom kvoterna. Genom en s.k. utvecklingsklausulförutsätter parterna att man går vidare i liberaliseranderiktning. Det kan då bli aktuellt att justera kvoterna till enför marknaden anpassad nivå.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo22 i den delsom avser gränsskyddet m.m., Jo27 yrkande 1 och Jo203 yrkande 4.Det bör tilläggas att utskottet givetvis anser det angeläget attgränsskyddet tillämpas så att det ger en smidig och effektivanpassning av införselavgifterna efter förhållandena påvärldsmarknaden och därigenom underlättar tillträdet förimporterade livsmedel. Som framgår av redovisningen ovan harjordbruksverket också fått ökade möjligheter att besluta omrestitution av införselavgifter om det t.ex. är påkallat medhänsyn till förhållandena på den inhemska marknaden.Motion Jo33 yrkande 2 berör såväl gränsskyddet som frågan omexportfinansiering. Även i motion Jo34 berörs exportstödet.Utskottet konstaterar att livsmedelspolitiska beslutresulterat i en obalans mellan och de länder, främstEG-länderna, som alltjämt tillämpar ett system medexportsubventioner. Mot bakgrund av ansökan ommedlemskap i är det rimligt att söka uppnå likformighet påexportområdet, särskilt med tanke på jordbruksproduktionensårsmåns- och säsongsvariationer. I och med att möjligheten attbilda särskilda exportbolag ej föreligger, något som detlivsmedelspolitiska beslutet tog fasta på, måste andra lösningarsökas. Regeringen bör för redovisa möjligaformer för en exportfinansiering. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna Jo33 yrkande 2 och Jo34 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.I anslutning till motion Jo224 vill utskottet framhålla attden i stor utsträckning överensstämmer med Sverigesförhandlingsposition i GATT-förhandlingarna. Utskottet delar ihuvudsak motionärens uppfattning men anser att motionen intepåkallar någon åtgärd från sida i avvaktan påresultatet av dessa förhandlingar.Motion Jo226 yrkande 3 syftar endast till ett konstaterandefrån sida om innebörden eller tolkningen av attregeringen avstått från att föreslå ändringar beslutom anpassning av gränsskyddet. Yrkandet kan därför inte läggastill grund för någon preciserad eller verkställbar åtgärd frånregeringens sida och bör avslås.Livsmedelsindustrin, konkurrenslagstiftningen m.m.I anslutning till motionsyrkandena om skärptkonkurrenslagstiftning m.m. erinrar utskottet om att det förlivsmedelssektorn införts särskilda regler i lagen (1991:921) omförbud mot konkurrensbegränsning i fråga om jordbruksprodukter.Vidare bör framhållas att konkurrenskommittén i betänkandet (SOU1991:59) Konkurrens för ökad välfärd föreslagit en nykonkurrenslag. Efter beredning i harnäringsdepartementet utarbetat ett förslag till vissaskärpningar av lagförslaget och anpassning till EG:skonkurrensregler i (Ds 1992:18). Förslaget är förnärvarande på remiss, och en proposition kommer att avlämnastill hösten. En lagrådsremiss planeras bli framlagd redan underinnevarande vårsession.Utskottet delar motionärernas uppfattning att man måste vidtakraftfulla åtgärder mot koncentrationen inom livsmedelssektorn.Monopolbildning, prissamverkan och marknadsuppdelning är exempelpå skadliga företeelser som leder till konkurrensbegränsningar.Detta måste motverkas på ett effektivt sätt.