bet · GF01TU22 · 1992-05-19 00:00:00 — Infrastruktursatsningar bördärför göras på ett sådant sätt att tillväxten i olika delar avlandet gagnas.Våren 1991 beslutade att fastställa enplaneringsram på utöver ordinarie anslag förinvesteringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar. beslutade attde regioner som inte fick del av dessa medel skulle tillföras enökad andel av ordinarie anslag. De regioner som nämndes varNorrlands inland, , , norra och sydöstraSverige. Utskottet anser det mycket viktigt att detta beslutfullföljs av regeringen.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion Jo612 (s)tillstyrks i nu behandlade delar medan syftet med yrkandena imotionerna T202 (s), T216 (s), T226 (c), T338 (s) och T543 (s)till väsentlig del tillgodoses bör av ges regeringentill känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande trafikpolitikens mål och medelatt med bifall till motion 1991/92:Jo612 yrkandena31 och 32, med anledning av motionerna 1991/92:T202,1991/92:T216, 1991/92:T226 yrkande 1, 1991/92:T338 och1991/92:T543 samt med avslag på motionerna 1991/92:T22,1991/92:T209, 1991/92:T218 yrkande 1 och 1991/92:T222 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Underhållsinsatser (mom.2), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet anser" och slutar med "följaktligen idenna del" bort ha följande lydelse:Uskottet anser att anslagen L1. Investeringar i trafikensinfrastruktur och L2. Vissa produktivitets- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder inomkommunikationsdepartementets område endast skall få användas förinvesteringar i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. Medel förökade underhållsinsatser bör anvisas över de ordinarieunderhållsanslagen.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T212 (s)tillstyrks i denna del samt att regeringens förslag och yrkandeti motion T226 (c) avstyrks, bör av ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande underhållsinsatseratt med bifall till motion 1991/92:T212 yrkande 19samt med avslag på regeringens förslag och motion 1991/92:T226yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Planeringsramen för anslaget Investeringar i trafikensinfrastruktur (mom.3), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet har" och slutar med "T212 (s) i denna del"bort ha följande lydelse:Riksdagen beslutade att fastställa enplaneringsram på för investeringar itrafikens infrastruktur utöver ordinarie anslag. Dennaplaneringsram avsåg penningvärde. I stället för attnedjustera denna ram som regeringen föreslår bör den omräknastill penningvärde.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T212 (s)tillstyrks i denna del och regeringens förslag avstyrks, bör avriksdagen ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande planeringsramen för anslaget Investeringari trafikens infrastrukturatt med bifall till motion 1991/92:T212 yrkande 20och med avslag på regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Påskyndande av infrastrukturprojekt (mom.4), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet delar" och slutar med "behandlad del" bortha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion T212(s), nämligen att regeringens satsning på infrastrukturen ärhelt otillräcklig och att det är angeläget att deinfrastrukturprojekt som beslutats genomförs så snart sommöjligt. På så sätt främjas tillväxten somarbetslösheten bekämpas. Ett mycket tydligt exempel påregeringens oförmåga att hantera dessa för landets framtidavgörande frågor är den beslutsvånda som finns beträffandeArlandabanan. I stället för ett kraftfullt framåtsyftande arbeteägnar regeringen sig åt att genomföra ytterligare utredningar.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T212 (s)tillstyrks i denna del och syftet med motion T214 (s) blirtillgodosett, bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande påskyndande av infrastrukturprojektatt med bifall till motion 1991/92:T212 yrkande 21och med anledning av motion 1991/92:T214 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Avgiftsfinansiering av väg- och gatutrafik (mom.6), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Regeringen konstaterade" och på s. 18 slutar med"avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker förslaget i motion Jo612 (s) attriksdagen bör uppmana regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag till lagstiftning som möjliggöravgiftsfinansiering av förbifarter.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande avgiftsfinansiering av väg- ochgatutrafikatt med bifall till motion 1991/92:Jo612 yrkande 34som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. De konstitutionella förutsättningarna (mom. 11), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Med hänvisning" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Som framhålls i den avvikande meningen tillkonstitutionsutskottets yttrande bör i riksdagensbeslutsunderlag finnas parlamentariska överväganden i dekonstitutionella frågor som revisorerna har pekat på. Enexpertgrupp av det slag som anges i kommunikationsdepartementetsskrivelse är inte skickad att göra sådana överväganden. Frågornagäller bl.a. styrning och kontroll av den statligaegendomen.Utskottet anser att hänsynen till integritetkräver att frågorna utreds av en parlamentariskt sammansattkommitté. Utredningsarbetet kan visserligen därigenom komma attnågot fördröja handläggningen av frågan om ändradeassociationsformer för affärsverken. Utskottet anser emellertidatt det är mer angeläget att beslutsunderlaget är fullgott änatt den uppgjorda tidsplanen hålls. Detta gäller alldelessärskilt i viktiga konstitutionella frågor.Av det anförda följer att utskottet tillstyrker vadrevisorerna hemställt under yrkande 1. Motionen blir därmedtillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande de konstitutionella förutsättningarnaatt med bifall till förslag 1991/92:17 yrkande 1 ochmed anledning av motion 1991/92:T14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Organisatoriska frågor (mom.14)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Som redovisats" och slutar med "behandlademotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Utskottet har i ett tidigare avsnitt uttalat sig för ettökat politiskt inflytande över investeringsplaneringen. Somframhålls i motionerna T21 (nyd) och T210 (nyd) kräver ensamordnad investeringsplanering också att ett gemensamttransportverk bildas. Framför allt bör , ochsjöfartsverket slås samman. Regeringen bör låtautreda denna fråga.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T21(nyd) och T210 (nyd) tillstyrks i nu behandlad del, bör avriksdagen ges regeringen till känna. Syftet med motion T204 (fp)torde till väsentlig del bli tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande organisatoriska frågoratt med bifall till motionerna 1991/92:T21 och1991/92:T210 yrkande 1 samt med anledning av motion 1991/92:T204som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeStorstadsöverenskommelserna (mom.5)() anför:För att möjliggöra ett fullföljande avstorstadsöverenskommelserna beslutade attavsätta till de tre storstadsregionerna(prop. 1990/91:87, TU24, rskr. 286).Centerpartiet framhöll att syftet meddenna medelsanvisning bör vara att storstädernas kollektivatrafiksystem kan utvecklas. De tre överenskommelser som träffatsinnehåller i och för sig viktiga åtgärder påkollektivtrafikområdet. För att dessa åtgärder skall kunna fåett riktigt genomslag krävs dock att projekten påkollektivtrafikområdet kommer till stånd innan eventuellavägutbyggnader genomförs. Därför borde inga krav ställas vidmedelstilldelningen på att vägbyggnader skall genomföras, ansågcenterpartiet.Centerpartiet har självfallet inte ändrat uppfattning ifrågan. Med hänsyn till det refererade riksdagsbeslutetmotsätter jag mig inte utskottets skrivning. Jag förutsätterdock att regeringen återkommer till om ingauppgörelser kan nås i de tre storstadsregionerna, såatt de av anvisade medlen kan utbetalas.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:Trafikpolitikens mål och medelVänsterpartiet anser att kommunikationssektorn måste ingå ivad som kan kallas ett bärkraftigt samhälle. Den måste därförbli ekologiskt anpassad och dess belastning på miljön får intevara större än vad miljön tål. Trafiksäkerheten måste höjas ochalla människor ha en acceptabel tillgång tillkommunikationsmöjligheter oavsett bostadsort och ekonomiska ochfysiska möjligheter. Detta kräver en långsiktigsamhällsplanering som skall bidra till att minska behovet avgods- och persontransporter. Spårbundna trafiksystem ochmiljövänliga sjötransporter skall prioriteras. Vägtrafik,särskilt tunga landsvägstransporter måste minska.Vänsterpartiet anser vidare att investeringsbehovet inte kanklaras med nuvarande skattesystem. Som framhålls i motion T222(v) bör därför regionala samhällsstyrda ifrastrukturorgan bildassom tar över ansvaret och genomföra, investeringar i en bestämdregion. Ett sådant infrastrukturorgan bör få rätt att ta utmarkavgifter som motsvarar en del av den värdestegring sominvesteringen åstadkommer på markvärdet. Regeringen börskyndsamt utreda frågan.Som framhålls i motion T22 (v) bör en utredning tillsättas somskall syfta till att finna metoder för att stimulera tillminskad användning av person- och godstransporter. börvidare ge regeringen till känna att underlag för prövning enligtnaturresurslagen, miljöskyddslagen, naturvårdslagen samt plan-och bygglagen alltid skall tas fram parallellt med övrigtunderlag vid de statliga verkens investeringsplanering.StorstadsöverenskommelsernaDå utskottet behandlade storstadsöverenskommelsernaframhöll att dessa innebär starkt negativaeffekter på naturmiljön, boendemiljön och stadsmiljön och påsikt även starkt negativa ekonomiska konsekvenser för bådesamhället och individerna (bet. 1990/91:TU24). Vänsterpartietansåg därför att investeringsmedlen enbart borde gå tillkollektivtrafiken för att därmed möjliggöra en verkligförändring av resandet i storstadsregionerna. De av regeringenredovisade förhandlingsuppgörelserna kunde därför enligtVänsterpartiets mening inte läggas till grund för det fortsattaarbetet. En omförhandling borde därför genomföras.Vänsterpartiet har inte ändrat uppfattning i frågan. Dettaställningstagande innebär att syftet med motionerna T203 (c) ochT226 (c) i nu behandlad del till väsentlig del blirtillgodosett.BolagiseringSom framhålls i motion T16 (v) genomgår de statligaaffärsverken en kraftig internationalisering som deutsätts för en växande konkurrens. Med fortsatta satsningar påökat personalansvar, delegering av beslut och höjd servicenivåbör de statliga verken ha goda möjligheter att fortsätta sinverksamhet inom ramen för en förnyad och utveckladaffärsverksform. Nackdelarna med att överge affärsverksformenöverväger de fördelar en bolagisering kan ge. De återståendeaffärsverken bör därför ej bolagiseras.De konstitutionella förutsättningarnaJag biträder hemställan i reservation nr 6.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1, 5 och 10 borde ha hemställt:1. beträffande trafikpolitikens mål och medelatt med bifall till motionerna 1991/92:T22,1991/92:T218 yrkande 1 och 1991/92:222 samt med avslag påmotionerna 1991/92:T202, 1991/92:T209, 1991/92:T216,1991/92:T226 yrkande 1, 1991/92:T338, 1991/92:T543 och1991/92:Jo612 yrkandena 31 och 32 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,5. beträffande storstadsöverenskommelsernaatt med anledning av motionerna 1991/92:T203yrkandena 1 och 2 och 1991/92:T226 yrkandena 5 och 6 samt medavslag på motionerna 1991/92:T212 yrkande 2, 1991/92:T221yrkande 1, 1991/92:T225, 1991/92:T913 och 1991/92:Jo612 yrkande33 som sin mening ger regeringen til känna vad ovan anförts,10. beträffande bolagiseringatt med bifall till motion 1991/92:T16 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,yttrande1991/92:KU1y Vissa konstitutionella frågor vid bolagisering av affärsverkTill trafikutskottetTrafikutskottet har berett tillfälleatt yttra sig över revisorers förslag 1991/92:17angående granskningen av de statliga affärsverkskoncernernajämte motioner. Granskningen anges utgöra en samlad bedömning avfrågor som bl.a. rör styrning och kontroll avaffärsverken.Revisorerna hemställer att hos regeringen begär atten kommitté tillkallas för en översyn av de konstitutionellafrågorna vid eventuellt ändrade associationsformer föraffärsverken i enlighet med vad revisorerna anfört (mom. 1).När det gäller affärsverkens sociala och regionala åtagandenm.m., investeringsplaneringen, konkurrensförutsättningar samtstyrning och kontroll hemställer revisorerna att somsin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört(mom. 2).Med anledning av förslaget har tre motioner väckts, nämligenT14 av (), T15 av () och T16 avBengt (). I motionerna T14 och T16 berörskonstitutionella frågor.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande till frågan omatt tillkalla en kommitté med den uppgift som revisorerna harangett.Revisorernas förslagRiksdagens revisorer har tidigare granskat postverket, statensjärnvägar och och redovisat resultatet avgranskningarna i förslag till . I det nu aktuellaförslaget lämnar revisorerna en samlad bedömning av centralafrågor rörande det pågående översynsarbetet om eventuelltändrade associationsformer för affärsverken. Efter enredogörelse av pågående översynsarbete inom regeringskanslietoch utvecklingen av statens affärsverksrörelse kommerrevisorerna in på frågor som de anser vara angelägna att ta uppi diskussionerna om ändrade associationsformer för affärsverken.Revisorerna pekar därvid på offentlighetsprincipen ochförfogandet över den statliga förmögenheten.När det först gäller den i 2 kap. tryckfrihetsförordningenreglerade offentlighetsprincipen erinrar revisorerna om attprincipen har sin grund i allmänhetens behov av och anspråk påinsyn i myndigheternas verksamheter. Myndigheternas verksamheterskall så långt som möjligt ske i öppna former och under insyn avallmänhet och massmedia. Revisorerna konstaterar attprivaträttsliga organ däremot inte omfattas avoffentlighetsprincipen. De hänvisar till att i enskrivelse till regeringen har hemställt att regeringen tarinitiativ till en översyn av offentlighetslagstiftningen. bör lagstiftningen anpassas bättre till nya och inteförutsedda förhållanden i samband med bolagisering av statligamyndigheter.I frågan om förfogandet över den statliga förmögenheten anförrevisorerna att de statliga affärsverken förvaltar betydandedelar av den statliga egendomen eller av de bokfördamateriella tillgångarna . Revisorerna erinrar ombestämmelserna i 9 kap. 2 och 9§§ regeringsformen. Av demföljer att beslutar om förvaltningen av ochförfogandet över den statliga egendomen. Mot bakgrund avaffärsverkens betydande ansvar för förvaltningen av ochförfogandet över landets infrastrukturtillgångar samt frågan omdet allmännas insyn i och kontroll av affärsverkens verksamheteranser revisorerna att det behövs ett klarläggande av dekonstitutionella konsekvenserna vid ändrade associationsformerför affärsverken. Revisorerna anser att dessa frågor inte harblivit tillräckligt belysta i det pågående översynsarbetet avden statliga affärsverksrörelsen. De erinrar i detta sammanhangockså om vissa uttalanden i den proposition som ligger tillgrund 1987. Där sägs att detslutliga ansvaret i vårt demokratiska system skall utkrävas hosde centrala politiska organen och att ett grundläggande krav påförvaltningen då följaktligen blir att den fungerar som etteffektivt redskap för förverkligandet av ochregeringens intentioner.Revisorerna berör slutligen frågan om vilket beslutsunderlagsom bör finnas i fråga om ändrade associationsformer föraffärsverken. Inför beslut om överföring av betydande uppgifterfrån myndigheter till statliga bolag är det enligt revisorernasmening viktigt att överväga vilka de samlade effekterna kan blipå det demokratiska systemets funktionsduglighet. Revisorernaanför att besluten om eventuellt ändrade associationsformer föraffärsverken har grundats på underlagsrapporter som harsammanställts inom eller på uppdrag avregeringen. Revisorerna anser att beslutsunderlaget även måstegrundas på parlamentariska överväganden i de konstitutionellafrågor som revisorerna har pekat på. De föreslår att riksdagenhos regeringen begär att en kommitté tillkallas för uppgiften.MotionernaVad revisorerna anfört om offentlighetsprincipen tas upp imotion T14. Motionären förklarar att hon delar riksarkivetsuppfattning om nödvändigheten av en översyn avoffentlighetslagstiftningen.I motion T16 är motionären allmänt kritisk mot en bolagiseringav affärsverken. Han anser att nackdelarna med att övergeaffärsverksformen överväger de fördelar en bolagisering kan ge.Även på konstitutionella grunder kan bolagiseringen enligtmotionären ifrågasättas.Skrivelse från kommunikationsdepartementetKommunikationsdepartementet har tillställtkonstitutionsutskottet en skrivelse angående revisorernasförslag. I skrivelsen anförs att arbetet med en översyn avaffärsverken inom departementets ansvarsområde har somriktmärken att posten och bör kunna få ändradassociationsform . För SJ:s del anges att eneventuell bolagisering kan ske tidigast per den 1 juli 1993.Enligt skrivelsen kommer en särskild expertgrupp, bestående avrättscheferna i statsrådsberedningen, ,och inom kortatt tillkallas. Gruppen skall enligt skrivelsen få i uppdrag attnärmare utreda konstitutionella aspekter på en ändradassociationsform av affärsverken. Uppdraget anges omfattaredovisning av konsekvenserna avseende bl.a.tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingarsoffentlighet samt regeringsformens regler om förvaltningen avoch förfogandet över statlig egendom. Enligt skrivelsen skalluppdraget redovisas senast den 15 augusti.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet delar revisorernas uppfattning att dekonstitutionella aspekterna bör belysas inför ställningstagandenom ändrade associationsformer för affärsverken. Enligt vad somanges i skrivelse kommer regeringenatt tillsätta en expertgrupp för att fullgörautredningsuppgiften. I fråga om vad revisorerna har hemställtunder mom. 1 föreslår utskottet därför att som sinmening ger regeringen till känna att de konstitutionellafrågorna noga beaktas och redovisas vid eventuellt ändradeassociationsformer för affärsverken.Stockholm den 7 april 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), SörenLekberg (s), (), (nyd), UllaPettersson (s), (), (),(m), (), von der Esch(m), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningThage G , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande somhar tagits in under rubriken bedömningbort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet delar revisorernas uppfattning att dekonstitutionella aspekterna noga bör belysas införställningstaganden om bolagisering av affärsverken. Somrevisorerna har anfört bör i beslutsunderlag finnasparlamentariska överväganden i de konstitutionella frågor somrevisorerna har pekat på. En expertgrupp av det slag som anges ikommunikationsdepartementets skrivelse är inte skickad att görasådana överväganden. Frågorna gäller bl.a. styrningoch kontroll av den statliga egendomen. Hänsynen till riksdagensintegritet kräver enligt utskottets mening att frågorna utredsav en parlamentariskt sammansatt kommitté. Utredningsarbetet kanvisserligen därigenom komma att något fördröja handläggningen avfrågan om ändrade associationsformer för affärsverken. Utskottetanser emellertid att det är mer angeläget att beslutsunderlagetär fullgott än att den uppgjorda tidsplanen hålls. Detta gälleralldeles särskilt i viktiga konstitutionella frågor. På grund avdet anförda tillstyrker utskottet vad revisorerna hemställtunder mom. 1.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför: Som anförs i motion T16 kanbolagiseringar av de statliga affärsverken ifrågasättas påkonstitutionella grunder. Jag instämmer i den avvikandemeningen.Offentlig utfrågning i trafikutskottet om trafikensinfrastruktur --12.30Bilaga 2InledningI utfrågningen deltog företrädare för 7 myndigheter och 15organisationer (bilaga 3).Efter det att utskottets vice ordförande ()hälsat de närvarande välkomna och redogjort för bakgrunden tillutfrågningen höll generaldirektör ,kammarkollegiet, ett inledningsanförande.Utfrågningen vad uppdelad i följande tre avsnitt:1. Hur kan utbyggnaden av infrastrukturen finansieras?2. Hur kan angelägna projekt påskyndas?3. Bör och regeringens inflytande över vad och varman skall bygga stärkas?Avsnitt 1 inleddes med ett anförande av chefekonom från posten. Avsnitt 2 inleddes med ett anförande avdirektör från ABB. Avsnitt 3 inleddes medanföranden av riksdagsledamoten () ochkanslichefen från revisorer. Efter resp.inledningsanförande lämnades ordet fritt för frågor avutskottets ledamöter till företrädare för de inbjudnamyndigheterna och organisationerna.Bakgrunden till utfrågningenRolf Clarkson (m): Jag hälsar er alla välkomna till dennatrafikutskottets officiella utfrågning.Vi ser med stor förväntan fram emot den dialog som skallföras mellan utskottets ledamöter och er som är experter påolika sätt i svensk kommunikationsvärld.Trafikutskottets ledamöter har under de allra senaste årenkunnat glädja sig åt att deras sektor inom politiken mer och merhar kommit i fokus och blivit av intresse i den allmännapolitiska debatten.Vi har också kunnat se en trendförändring när det gällersättet att se på anslag till underhåll och investeringar iinfrastrukturen i . Men det tar i alla fall emot. Även omvi i utskottet gemensamt har en positiv syn på utvecklandet ochvidmakthållandet av vår infrastruktur finns det olika meningarom vilka prioriteringar som skall göras inom detta område.Vi har bara tagit upp vägar och järnvägar. Men det innebärinte att vi försummar eller nonchalerar andra delar avinfrastrukturen i , t.ex. sjöfarten, luftfarten ochtelekommunikationerna. Dessa är ju alldeles speciella på sittsätt och kan bli föremål för utfrågningar senare vid någottillfälle.Vi har tagit upp tre block. Jag hoppas att det skall bli engivande diskussion inte bara för oss utan också för alla våragäster som omväxlande skall fråga och ställas till svars.Som förste inledande talare hälsar jag generaldirektörClaes-Eric Norrbom välkommen. Hans antecedentia är unika isvensk infrastrukturvärld. Som generaldirektör förtransportrådet alltsedan dess tillkomst och praktiskt taget framtill dess ändalykt skapade en myndighet ochen organisation som när det gällde prognoser och prioriteringarpå detta viktiga trafikområde fick en unik position.Det är med stort intresse som vi nu får höra Claes-Ericinleda här.Claes-Eric Norrbom, Kammarkollegiet: Tack, herrordförande, för de vänliga orden. Det är väldigt trevligt, äradeåhörare, att vara med i utfrågningsdebatten här.Även om det låter enkelt vill jag säga några ord ominfrastrukturens roll. Jag ber er att titta på den första bildenhär.Vi talar ju väldigt gärna om att det här är av fundamentalbetydelse för samhällsutvecklingen.