bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — Utskottet hänvisar till denna redogörelse.Mot bakgrund av att en allsidig utredning av de nuvarande reglerna nu pågårutgår utskottet från att även de frågor som motionärerna har aktualiseratkommer att behandlas. Yrkandena 39 och 40 i motion Fi41 avstyrks därmed.Kvinnornas situation på arbetsmarknaden tas upp i två motioner.Med hänsyn till att arbetslösheten kommer att öka bland kvinnorna anserSocialdemokraterna i sin partimotion Fi41 (yrkande 41) att regeringen bör geAMS i uppdrag att ta fram en strategi för kvinnornas situation påarbetsmarknaden.Även i motion Fi83 (yrkande 5) av m.fl. (s) föreslås ettuppdrag till AMS att ta fram en strategi för kvinnornas situation påarbetsmarknaden. Enligt motionärerna hotas kvinnornas frihet att förvärvsarbetaoch därför föreligger behov av en generell kvinnopolitik (yrkande 10). Vidarebör konsekvensanalyser göras av regeringsförslagens betydelse för kvinnor ochmän (yrkande 7).Kvinnors situation i arbetslivet har tagits upp av utskottet dels i sambandmed behandlingen av en ny jämställhetslag (prop. 1990/91:113, bet. AU17, rskr.288), dels i samband med behandlingen av omfattande ändringar iarbetsmiljölagen (prop. 1990/91:140, bet. AU22, rskr. Vad gällerresurserna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna vill utskottet hänvisatill att arbetsmarknadsmyndigheterna skall verka för kvinnors och mäns rätttill arbete på lika villkor och motverka en könsuppdelad arbetsmarknad.Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med såväl motionärerna sompropositionen att jämställdheten på arbetsmarknaden skall öka. De nya lagarnaskapar enligt utskottets sätt att se förutsättningar för att höjaambitionsnivån.Vad gäller frågan om konsekvensanalyser av regeringsförslagen med hänsyn tilleffekterna för kvinnor resp. män utgår utskottet liksom tidigare (bet.1989/90:AU1) från att en bevakning sker inom av attbudgetförslagen redovisas och utformas på ett sådant sätt attjämställdhetsarbetet främjas. Något särskilt uttalande härom från riksdagenssida är enligt utskottets mening inte erforderligt.Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar () uppgick arbetslösheten förkvinnor till , medan männens arbetslöshet uppgick till 5,. Enligt AMS bedömning kommer kvinnornas arbetslöshet att öka snabbt närbesparingar och strukturförändringar i kommunernas verksamhet börjar slåigenom. blir enligt AMS speciellt hårda för kvinnorna.Utskottet kommer uppmärksamt att följa kvinnornas situation på arbetsmarknadeni relation till konjunkturförloppet. Här föreliggande motionsyrkanden geremellertid inte tillräckligt underlag för ett ställningstagande som gårmotionärerna till mötes. Motion Fi41 (yrkande 41) samt motion Fi83 (yrkandena5, 7 och 10) avstyrks därmed.FinansieringsfrågorI propositionen föreslås att medel från arbetslivsfonden -- 2 miljarderkronor -- skall kunna disponeras för finansiering av vissasysselsättningsskapande åtgärder. Detta skall möjliggöras genom en särskildlag om avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Regeringenslagförslag återfinns i bilaga till propositionen.Genom arbetsmiljöavgiften, som arbetsgivarna hade att erlägga under periodenseptember -- erhöll fonden ca , tillvilket belopp skall läggas avkastningen på kapitalet. Tills har fondenbeslutat om bidrag på till över 5 000 projekt medsyftet att reducera den arbetsrelaterade ohälsan.Förslaget i propositionen att använda frånarbetslivsfonden till sysselsättningsskapande åtgärder bör ses mot bakgrund avatt det finns betydande realekonomiskt utrymme för investeringar somlångsiktigt kan höja produktiviteten. kan den ursprungligamålsättningen med arbetslivsfonden upprätthållas, eftersom de projekt som i dagkommer i gång sker till klart lägre priser än vad som varit fallet undertidigare år.I propositionen anförs vidare att det finns starka skäl att göra ytterligaresärskilda insatser riktade till småföretagen. Arbetsmarknadsministern aviserarett kommande uppdrag till den centrala arbetslivsfonden att särskilt beakta demindre företagen inom tillverkningsindustrin vid bidragsgivningen.Utöver tidigare planerad bidragsgivning bör enligt propositionen ytterligare2,kunna beslutas av arbetslivsfonden fram t.o.m. december1993 för sådana arbetsmiljöförbättringar och rehabiliteringsåtgärder som ocksåger ökad produktivitet. Sammanlagt innebär detta en total beslutsram om 5--6miljarder kronor och en total investeringsvolym om 10--14 miljarder kronorunder perioden.I Socialdemokraternas motion Fi41 (yrkande 42) samt i motion Fi62 av MonicaÖhman m.fl. (s) yrkas avslag på regeringens förslag. I motionerna framhålls attredovisningen av regeringens förslag om hur medlen skall användas tillsysselsättningsskapande åtgärder är knapphändig. Att medlen skulle gå in istatsbudgeten och t.ex. bekosta skattesänkningar kan motionärerna inteacceptera. I den socialdemokratiska partimotionen anses dock att fondenengångsvis skulle kunna få bidra till finansieringen i den mån det avSocialdemokraterna föreslagna investeringsprogrammet vinner gehör. "Uppsnabbandet" i bidragsgivningen ställer man sig tveksam till med hänsyn tillfondernas begränsade administration.I Ny demokratis motion Fi42 (yrkande 21) förordas att minst 2 miljarderkronor överförs från arbetslivsfonden och används till infrastrukturellasysselsättningsskapande åtgärder. Bra vägar och järnvägar skapar enligtmotionärerna inte bara sysselsättning utan också tillväxt i ekonomin.Utskottet vill erinra om att frågan om att använda arbetslivsfondens medelför arbetsskapande åtgärder har behandlats av utskottet i slutet av aprilmånad. I sitt av godkända betänkande 1991/92:AU11 har utskottetanfört att arbetslivsfondens bidrag till arbetsgivare förarbetsmiljöförbättringar och åtgärder för arbetsanpassning och rehabiliteringenligt utskottets uppfattning är ett uttryck för långsiktigt tänkande på densvenska arbetsmarknaden. I den mån arbetslivsfondens medel kan användas förlångsiktigt produktivitetsskapande investeringar i en snabbare takt än vad somtidigare planerats ansåg utskottet att sådana åtgärder är värdefulla urarbetsmarknadspolitisk synpunkt. Utskottet har inte ändrat uppfattning på dennapunkt. För att bekämpa arbetslösheten och skapa bättre förutsättningarför produktivitetsförbättringar bör, såsom föreslås i propositionen, 2miljarder kronor ur arbetslivsfonden disponeras för vissasysselsättningsskapande åtgärder, t.ex. infrastruktursatsningar. Förslaget frånNy demokrati om utnyttjande av medel från arbetslivsfonden tillgodoses i storutsträckning av propositionen, och någon särskild åtgärd från sidabör således inte vara aktuell med anledning av detta yrkande.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker därför att propositionens förslag tilllag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift (bilagatill propositionen) antas. Motionerna Fi41 (yrkande 42), Fi42 (yrkande 21) ochFi62 avstyrks.Vidare läggs i propositionen fram förslag om finansiering avarbetslöshetsersättning m.m.Arbetsmarknadsfonden, dvs. det konto på varifrånstatsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen, kontant arbetsmarknadsstöd m.m.utbetalas, kommer med nuvarande progonoser att uppvisa ett underskott pånärmare 10 000 milj.kr. vid utgången av nästa budgetår. Prognoserna utgår frånnuvarande bedömning av arbetslöshetens utveckling och med hänsyn tagen till deolika förslag som läggs fram i propositionen. För att finansiera dettaunderskott måste fonden förstärkas, anförs det i propositionen. Dennaförstärkning bör enligt regeringen ske genom att rörligakredit i utökas till 10 000 milj.kr. för nästa budgetår.Utskottet vill erinra om att en ny finansieringsordning för statens utgifterför arbetslöshetsersättningar m.m. började gälla (prop.1987/88:114, bet. AU18, rskr. Utskottet beskrev det nya systemet påföljande sätt i det ovan nämnda, av godkända, betänkandet.Statsbidragen till arbetslöshetskassorna föreslås bli finansierade genomarbetsmarknadsavgiften, i den mån bidragen inte täcks av de avgiftsmedel somkassorna skall leverera in till staten. Statens bidrag tillpermitteringslöneersättningarna avses bli helt finansierat genomarbetsmarknadsavgiften. Å andra sidan förordar regeringen att statens utgifterför KAS och utbildningsbidragen i fortsättningen helt täcks via anslag påstatsbudgeten.-- -- --Utbetalningarna av statsbidrag till arbetslöshetskassor ochpermitteringslöneersättningar förutsätter att tillgängligaarbetsgivaravgiftsmedel förslår. För att klara variationer iutbetalningsbehovet skall med regeringens förslag överskottsmedel kunnabehållas för att utnyttjas i perioder med ökade utbetalningar. Vidare förordasatt till systemet skall knytas en rörlig kredit om högst 1 000 milj.kr. för attundvika att man skall behöva snabbt ändra nivån på arbetsmarknadsavgiften.Sammanfattningsvis ansåg utskottet att med avslag på aktuellamotionsyrkanden skulle godkänna vad som föreslagits i propositionen omstatsbidrag, rörlig kredit m.m.Utskottet kan konstatera att arbetsmarknadsfondens användning somfinansieringskälla har utvidgats sedan finansieringsformerna lagts fast år 1988enligt ovan. har reglerna ändrats så att även det kontantaarbetsmarknadsstödet, KAS, samt vissa utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering finansieras genomarbetsmarknadsfonden (prop. 1990/91:100 bil. 12, bet. AU11 och AU12, rskr. 164och 165). Därutöver har engångsuttag gjorts från arbetsmarknadsfonden för attfinansiera andra utbildningsbidrag än de ovan nämnda, rekryteringsstöd ochinskolningsplatser m.m. (prop. 1990/91:100 bil. 12, bet. AU11, rskr. 1990/91:150 bil. I:6, bet. FiU30, rskr. 386, 387 och 388). Sammanlagt harunder /92 medgetts en engångsvis särskild disposition av3859950000 kr. för dessa ändamål.Arbetsmarknadsfondens storlek påverkas även av den nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärden utbildningsvikariat. Denna åtgärd innebär attarbetsgivarna vid inbetalning av arbetsgivaravgifterna får göra avdrag förutbildningskostnader och vikariekostnader inom vissa ramar. Enligt beräkningarsom gjorts inom minskar avgiftsinkomsternahärigenom med 1 604 milj.kr. under /92 och med 2 520 /93.Med de antaganden som gjorts beträffande arbetslöshet, löneutveckling ochränteläge har utskottet erfarit att det hotande underskottet iarbetsmarknadsfonden för /93 har beräknats till 9 994 milj.kr.och för /94 till 26 292 milj.kr. Även åren därefter ökarunderskotten om inga korrigeringar vidtas.Utskottet vill understryka att metoden med en utökad kredit iriksgäldskontoret inte är en långsiktig lösning. Med hänsyn till den mycketsvåra situationen på arbetsmarknaden tillstyrker utskottet att en rörlig kreditom högst 10 . får disponeras i /93 för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen,permitteringslöneersättningen, kontant arbetsmarknadsstöd och vissautbildningsbidrag.Beträffande finansieringen av den statliga lönegarantin anförs ipropositionen att utbetalningarna från lönegarantifonden har stigit kraftigt pågrund av det stora antalet konkurser . Under nästabudgetår kommer utgifterna i fonden att överstiga tillgångarna med ca 1800milj.kr. Det är därför nödvändigt att tillfälligt förstärka lönegarantifonden.Förstärkningen bör enligt propositionen ske genom att den rörliga krediten iriksgäldskontoret höjs från 200 milj.kr. till 2000 milj.kr. Vid beräkningen av hur mycket den rörliga krediten bör höjas harhänsyn tagits till de i proposition 1991/92:139 framlagda förslagen omförändringar i lönegarantisystemet.Utskottet konstaterar att den nämnda propositionen 139 är under beredning iriksdagen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att en rörlig kredit omhögst 2 . får disponeras i under budgetåret1992/93 för utbetalningar enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vidkonkurs.B 1. förvaltningskostnaderI detta avsnitt föreslås i propositionen (bilaga I:8 s. 17--18) att riksdagengodkänner att den avgiftsbelagda programförmedlingen upphör. Motivet är attdet är svårt att bedriva en verksamhet som finansieras både genom anslag ochavgifter. Avgifterna har inte täckt kostnaderna.Utskottet tillstyrker förslaget för sin del.Under anslaget B 1. förvaltningskostnader harriksdagen anvisat 2 . 1991/92:AU11, rskr. För attsärskilja de arbetsmarknadspolitiska och kulturpolitiska målen föreslås ipropositionen att kostnaderna för förmedlingsverksamhet vid centrumbildningarnalyfts bort från anslaget förvaltningskostnader och istället får belasta elfte huvudtitelns anslag Bidrag tillutvecklingsverksamheter inom kulturområdet m.m. Detta innebär att anslaget förarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader bör minskas med 2773 000 kr.I Socialdemokraternas motion Fi41 (yrkande 38) föreslås att anslaget förförvaltningskostnader bör tillföras 40 milj.kr. utöver vad regeringenföreslagit. Avsikten är att arbetsmarknadsmyndigheterna skall kunna bedrivauppsökande verksamhet bland långtidsarbetslösa i samarbete med t.ex. defackliga organisationerna.Utskottet kan inte biträda förslaget i motion Fi41. Regeringens anslag börgodtas liksom vad i övrigt anförts i anslutning till detta. Med det anfördatillstyrker utskottet propositionen såvitt nu är i fråga och avstyrker motionFi41 (yrkande 38).B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderBeträffande starta-eget-bidraget föreslår regeringen följande ändringar(avsnitt 2.5.2 i propositionen):under /93 bör bidrag få lämnas även till dem som riskerararbetslöshetinom det regionalpolitiska stödområdet bör även den som inte är ellerriskerar att bli arbetslös kunna beviljas starta-eget-bidrag. Vakansen kanerbjudas en arbetslösbidragsperioden bör kunna förlängas med högst om det finnssärskilda skäläven personer som inte har rätt till a-kassa eller kontant arbetsmarknadsstödskall ha möjlighet att beviljas starta-eget-bidrag.Bidraget föreslås från motsvara det utbildningsbidrag somskulle ha beviljats en nyföretagare om denne deltagit iarbetsmarknadsutbildning, dvs. per dag.Regeländringarna bör enligt propositionen inte föranleda någotmedelstillskott. En ökad efterfrågan får finansieras inom ramen för anslagetför arbetsmarknadspolitiska åtgärder. AMS bör enligt propositionen verka föratt starta-eget-bidraget används som ett medel för att bredda kvinnornasmöjligheter på arbetsmarknaden.Med hänsyn till det nuvarande läget på arbetsmarknaden ser utskottet positivtpå vidgningen av möjligheterna att använda starta-eget-bidraget. Utskottettillstyrker således regeringens förslag.När det gäller frågan om beskattning av starta-eget-bidraget villutskottet göra följande tillägg. Det ovan tillstyrkta starta-eget-bidraget,motsvarande utbildningsbidrag, bör liksom det nuvarande starta-eget-bidraget,vilket motsvarar dagpenning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd, räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Utskottetföreslår att en bestämmelse härom förs in i punkt 12 av anvisningarna till 32 §kommunalskattelagen (KL). bör en annan justering göras i den nämndapunkten 12 av anvisningarna. Med hänsyn till att försöksverksamheten medstimulansbidrag till arbetssökande som utbildar sig för och tar anställning iverkstadsindustrin upphör vid utgången av innevarande budgetår (prop.1991/92:100 bil. 11 s. 70--71) bör anvisningarna ändras så att stimulansbidragförs bort från uppräkningen av vad som skall räknas som skattepliktig intäkt avtjänst. Utskottets förslag till lag om ändring i lagen (1992:328) om ändring ilagen (1991:1153) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) redovisas ibilaga 1 till detta yttrande.Vidare föreslås i propositionen att försöksverksamheten med bidrag tilllönekostnader vid utbildning i företag (avsnitt 2.6.3 i propositionen)förlängs. Arbetsmarknadsutvecklingen talar för att bidraget bör finnas kvaräven under nästa budgetår inom ramen för de medel som redan beräknats förbidrag till utbildning i företag. Bidraget -- vilket endast utgår inomtillverkningsindustrin -- bör i första hand komma små och medelstora företagtill del.Arbetsmarknadsutskottet har intet att erinra mot detta förslag ochtillstyrker således propositionen i denna del.Vidare bereds ta del av vad som i propositionen anförs om bidragtill arbetshjälpmedel och arbetsbiträde åt handikappade ungdomar iungdomspraktik (avsnitt 2.6.2 i propositionen). Handikappade ungdomar iungdomspraktik bör enligt arbetsmarknadsministerns mening inte behandlas påannat sätt än de ungdomar som fullgör praktisk arbetslivsorientering. Dehandikappade ungdomarna bör således kunna omfattas av bidrag tillarbetshjälpmedel och arbetsbiträde, om de behöver sådant stöd för att klara sinpraktik.Utskottet har i sitt betänkande 1991/92:AU11, vilket godkänts av riksdagenden , beskrivit en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd för ungdomar, benämndungdomspraktik. Utskottet hänvisar till detta betänkande och föreslår att dennapunkt läggs till handlingarna.Enligt propositionen bör AMS tillföras medel för ytterligareberedskapsarbeten m.m. En förstärkning på 450 milj.kr. bör i första handanvändas till upprustning av skolans fysiska arbetsmiljö, s.k. skogligaberedskapsarbeten samt beredskapsarbeten inom naturvårdsområdet. Vidare bör AMStillföras 50 milj.kr. för om-, till- och nybyggnad av små samlingslokaler,varvid sysselsättningssvaga områden skall prioriteras. I propositionen förordasockså att ramen för otraditionella insatser höjs till 200 milj.kr. inom ramenför anslaget B2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.I Socialdemokraternas motion Fi41 (yrkande 36) liksom i motion Fi83 (yrkande6) av m.fl. begärs att den av regeringen föreslagnaanslagsökningen i första hand används för att skapa jobb, utbildning ellerberedskapsarbete åt kvinnor eftersom andra satsningar på t.ex. investeringarfrämst kommer mansdominerade yrkesgrupper till del.Därutöver begärs i den socialdemokratiska partimotionen andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder motsvarande ytterligare 2 000 milj.kr. utövertidigare anvisade medel till B2-anslaget. Enligt motionen bör kommunerna fåmöjlighet att genomföra beredskapsarbeten av ROT-karaktär (motsvarande 1 650milj.kr.). Detta bör ge investeringar av en volym på 6 000 milj.kr. Därutöveranför motionärerna att AMS stöd till företagsutbildning inomtillverkningsindustrin bör medföra att anslaget till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bör öka med 100 milj.kr. Otraditionella insatser bland arbetslösaungdomar bör få motsvara 250 milj.kr.Utskottet vill i likhet med propositionen betona att det är angeläget attarbetsmarknadsverket i sin fördelning av insatser gör stora ansträngningar attta fram platser åt sådana kategorier av arbetslösa, inte minst kvinnor, sominte primärt berörs av de föreslagna infrastrukturinvesteringarna.Motionärernas önskemål i denna del ligger således i linje med utskottets ochpropositionens uppfattning.I april 1992 uppgick antalet personer i beredskapsarbete till 18 100 enligtAMS verksamhetsstatistik. var motsvarande antal 11 300personer. Svårigheten är nu att finna lämpliga beredskapsarbetsplatser förbl.a. alla de arbetslösa som har fått arbetslöshetsersättning under så lång tidatt ersättningsperioden riskerar att gå till ända. De omfattande satsningarnapå infrastrukturinvesteringar innebär fördelar även ur denna synvinkel.Utskottet förutsätter att beslut om medel till beredskapsarbete sker iordinarie ordning.Vad gäller behovet av satsning på företagsanknuten utbildning samt påotraditionella insatser anser utskottet att motionärernas bedömning inte ärväsentligt skild från propositionens tillika med utskottets bedömning. Däremotanser utskottet att de nämnda satsningarna bör ske inom ramen förpropositionens förslag angående det här aktuella anslaget.Motionerna Fi41 (yrkande 36 i motsvarande del) och Fi83 (yrkande 6 imotsvarande del) avstyrks med det anförda.Som en konsekvens av de olika förslagen beträffande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder föreslår regeringen att för /93 till anslagetB 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anvisar 500 milj.kr. utöver vad somföreslagits i proposition 1991/92:100 bilaga 11.Såväl i den socialdemokratiska partimotionen Fi41 som i motion Fi83 avMargareta m.fl. yrkas att det till anslaget B 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anvisas ett belopp som är 2 000 milj.kr.utöver regeringens förslag i kompletteringspropositionen.Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens bedömning av de olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Som en konsekvens härav kan utskottet intebiträda anslagsyrkandena i motionerna Fi41 och Fi83, som utgår från en högreverksamhetsnivå. Utskottet tillstyrker därmed propositionens förslag i dennadel och avstyrker motion Fi41 (yrkande 36 i motsvarande del) och Fi83 (yrkande6 i motsvarande del).I fyra motioner från den allmänna motionstiden förordas en omfördelningeller överföring av medel från anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärdertill olika utbildningsändamål inom komvux och folkbildningen med betydelse ursysselsättningssynpunkt. De fyra motionerna är A216 av ochKenth Skårvik (fp), A256 av (), A276 av ochJerzy () och A279 av i och ().Utskottet vill i detta sammanhang redovisa vissa ställningstaganden inomutbildningsutskottet och kulturutskottet tidigare i år.I anslutning till behandlingen av budgetpropositionen harutbildningsutskottet tagit upp ett antal motioner vari regeringens förslag tillbesparingar inom komvux avvisas. anför i sitt av riksdagengodkända betänkande (prop. 1991/92:100 bil. 9, bet. UbU10, rskr. 190) att motbakgrund av det arbetsmarknadspolitiska läget bör för /93anslaget Bidrag till driften av det offentliga skolväsendet tillföras 200milj.kr. utöver regeringens förslag genom en omfördelning av medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. anför vidare att det fårankomma på arbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån denna medelsökningbör påverka storleken av medelsanvisningen till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. anser att det är viktigt att utnyttja komvux förutbildning med arbetsmarknadspolitisk inriktning och understryker särskiltkomvux möjligheter och förmåga att snabbt och flexibelt anordna utbildning avskiftande utformning och innehåll.Kulturutskottet har med anledning av ett stort antal motioner i vilkaregeringens besparingsförslag för bidraget till folkbildningen avvisasföreslagit att tillföra anslaget till folkbildningen 100 milj.kr.utöver vad regeringen föreslagit. Även kulturutskottet anser att det fårankomma på arbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån dettaställningstagande bör påverka medelsanvisningen till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. har beslutat att i enlighet medkulturutskottets förslag höja bidraget till folkbildningen med 100 milj.kr.(prop. 1991/92:100, bet. KrU12, rskr. 189).Utskottet vill betona att det allvarliga sysselsättningsläget medför enväsentligt utökad budget i fråga om anslaget till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder; sammanlagt innebär regeringens förslag ett anslag på 20,1 miljarderkronor. Av detta belopp har beslutat om 19,6 miljarderkronor (bet. 1991/92:AU11, rskr. Som framgår ovan har tidigareunder våren beslutat om 300 milj.kr. för utbildning som även tillgodoserarbetsmarknadspolitiska syften. De ovannämnda motionerna har således i detväsentliga tillgodosetts och bör enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattninginte påkalla någon åtgärd.Med hänsyn till att redan har beslutat om ianspråktagande av 300milj.kr. för arbetsmarknadspolitiska syften inom utbildningssektorn bör enligtutskottets uppfattning motsvarande belopp under anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder innehållas av regeringen.Vad arbetsmarknadsutskottet -- med avstyrkande av motionerna A216, A256, A276och A279 -- ovan anfört bör finansutskottet föreslå att som sinmening ge regeringen till känna.Förslag om nya anslag och programI den socialdemokratiska motionen Fi41 (yrkande 37) begärs ett nytt anslagtill räntebidrag för ny- och ombyggnader av vissa statliga och kommunalainvesteringar på 1 050 milj.kr. Enligt motionen är det möjligt och nödvändigtatt tidigarelägga satsningar på infrastruktur och liknande statligainvesteringar. Dessa finansieras genom att berörda verk får låna upp pengartill tidigareläggning och sedan betala tillbaka lånet med ordinarie medel ellerintäkter .