bet · GF01UbU20 · 1992-05-14 00:00:00 — Skolans värdemässiga grund (mom. 2), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet utgår" och på s. 21 slutar med "skolanavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna attutbildningsministerns uttalande att skolan kräver lärare somhar "förståelse för skolans värdemässiga grund i etikoch humanism" är anmärkningsvärt.Utskottet utgår från att några ändringar inte skall göras ide värderingar som skall genomsyra skolans verksamhet jämförtmed det som gäller och som kommer till uttryck i nugällande läroplan, Lgr 80. Där heter det att skolan aktivt ochmedvetet skall påverka och stimulera barn och ungdomar attvilja omfatta vår demokratis grundläggande värderingar och låtadessa komma till uttryck i praktisk, vardaglig handling. Attväcka respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde,för människolivets okränkbarhet och därmed för rätten tillpersonlig integritet är en huvuduppgift för skolan.Tankegångarna återkommer -- oförändrade, som utskottet haruppfattat det -- i de nya direktiven till läroplanskommittén(dir. 1991:117). Där står det att skolans verksamhet "börliksom tidigare bygga på de etiska normer, såsom människolivetsokränkbarhet, individens frihet, solidaritet med svaga ochutsatta, respekt för den enskilda människans särart ochintegritet och allas lika värde". Denna värdemässiga grund ärdjupt förankrad i det svenska samhället och bör varautgångspunkt för skola och lärarutbildning. Formuleringen"skolans värdemässiga grund i etik" (kurs. här)innebär dock att man snävar in innebörden av demokratinsgrundläggande värderingar. Det kan dessutom med rätta leda tillifrågasättanden från individer och grupper med annantrosinriktning. I dagens pluralistiska samhälle skulle det varaolyckligt om det föreskrevs att man i lärarutbildningen skullesätta en religiös övertygelse före en annan.Utskottet anser att skolan och lärarutbildningen även iframtiden skall vara obunden i konfessionellt avseende, dvs.inte grundas på en speciell trosinriktning eller livsåskådning.Vad utskottet anfört om skolans värdemässiga grund börriksdagen med anledning av motion 1991/92:Ub51 yrkande 1 somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffande skolans värdemässiga grundatt med anledning av motion 1991/92:Ub51 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Krav på lärarutbildningen (mom.4), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.25börjar med "När det gäller" och på s.26 slutar med "i dennadel" bort ha följande lydelse:Det finns enligt utskottet anledning att i detta sammanhangerinra om beslut att kommunaliseralärartjänsterna (prop. 1989/90:41, bet.UbU9, rskr.58). Detframhölls då att lärarutbildningen är ett bland flera styrmedelför att uppnå en över hela landet likvärdig skola. En mycketsplittrad struktur på lärarutbildning och i synnerhet det nyaförslaget om "ämneslärarutbildning" kan som utskottet ser detinte uppfylla kravet att utgöra det styrmedel som avsågs iriksdagens beslut. Det är utskottets uppfattning attgrundskollärarutbildningen även fortsättningsvis måste vara endel av den statliga styrningen av skolan. Detta uppnås genomden nuvarande grundskollärarutbildningen, som under helautbildningen väver in moment som ger de blivande lärarna insikti elevernas och skolans villkor och de krav som måste ställasför att uppnå en likvärdig skola.Utskottet anser att lärarutbildningen även fortsättningsvisbör läggas upp så att den förbereder för en klart definieradyrkesroll. Ett likvärdigt innehåll och en någorlunda enhetligstudieorganisation är här en förutsättning för attutbildningens mål skall uppnås. Även när linjesystemetavskaffas bör lärarutbildningen ingå i ettstudieorganisatoriskt mönster som i huvudsak liknar dagens.Självfallet bör en centralt beslutadutbildningsplan/examensordning ge utrymme för flexibilitet ochlokala varianter. Utan att föregripa kommande beslut om en nystudieorganisation för högskolan vill utskottet redan i dettasammanhang framhålla att en sådan studieorganisation också börge grund för ett organ motsvarande dagens linjenämnd somplanerar och utformar utbildningarna på respektive högskola. Idetta organ bör förutom representanter för högskolan ochstuderande också finnas företrädare för avnämarna -- skolan ochutbildningssamhället i vid mening.Universitets- och högskoleämbetet UHÄ genomför för närvarandepå regeringens uppdrag en utvärdering avgrundskollärarutbildningen. Utbildningsministern anför självatt det är för tidigt att uttala sig om i vilken utsträckninghögskoleenheterna lyckas nå de uppställda målen. UHÄ har vidarei tilläggsdirektiv fått i uppdrag att ge underlag för enbedömning av om lärarutbildningen i sin nuvarande form och mednuvarande centrala styrning är tillräckligt effektiv förstyrning och utveckling av skolan. Enligt propositionen skallutvärderingen redovisas . Utskottet finner detanmärkningsvärt att regeringen inte velat avvakta den pågåendeutvärderingen.Vad regeringen nu föreslår om krav på lärarutbildningen, dessstudieorganisation innefattande en ny ämneslärarutbildning medinriktning på undervisning i årskurserna 4--9 är, vad utskottetkunnat finna, varken grundat på forskning eller på önskemålbland studerande och lärarutbildare. Genom regeringens förslagförlorar lärarutbildningen helt de fördelar som varvning avteori och praktik under hela yrkesutbildningen innebär. Genomvarvningen kan utbildningen tillgodogöras på ett mer fullödigtsätt. Det krävs ett stort mått av pedagogisk yrkesskicklighethos varje lärare. Denna skicklighet kan inte nås ,utan måste enligt utskottets uppfattning förvärvas genomvarvade perioder av teori och praktik.Enligt utskottets uppfattning ger den nuvarande utbildningenav lärare för årskurserna 4--9 goda och relevantaämneskunskaper som den ger de utbildade lärarna ämnesbredd. kommer risken för att de blivande lärarnaskall behöva undervisa i ämnen för vilka de saknar utbildning("kvacka") att öka avsevärt. Dessutom kommer mindre skolenheteratt få svårigheter att kunna erbjuda tjänster till lärare medminskad bredd vad gäller antalet ämnen. Dessa praktiskaolägenheter med den föreslagna lärarutbildningen har intebeaktats i propositionen.Sammanfattningsvis anser utskottet att det förslag tillutbildning av lärare för årskurserna 4--9 som regeringen nulägger fram kommer att leda till en betydande försämring avkvaliteten på lärarutbildningen för dessa årskurser.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör riksdagenavslå vad regeringen förordat om krav på lärarutbildningen ochsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet haranfört härom. Därmed tillstyrker utskottet motionerna1991/92:Ub39 yrkandena 5 och 6, 1991/92:Ub45 yrkandena 2 och 3samt 1991/92:Ub51 yrkande 3. Motion 1991/92:Ub527 i denna delavstyrks.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande krav på lärarutbildningenatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub39 yrkande5 i denna del, 1991/92:Ub45 yrkandena 2 och 3 och 1991/92:Ub51yrkande 3 i denna del samt med avslag på proposition 1991/92:75och motion 1991/92:Ub527 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Tillgodoräknanderegler (mom.6), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.27börjar med "Utskottet har i" och slutar med "med hänvisninghärtill" bort ha följande lydelse:Samtidigt som utskottet vill slå fast att den nuvarandeintegrerade grundskollärarutbildningen skall vara den normalastudiegången för utbildning till grundskollärare, även förundervisning med inriktning mot årskurserna 4--9, instämmerutskottet i motionärernas synpunkter när det gäller attförbättra möjligheterna för högskolestuderande som, efter detatt de påbörjat högskolestudier med annan inriktning änläraryrket, önskar ändra sin studieinriktning för att utbildasig till lärare. Vissa möjligheter finns redan. Utskottet haringet att erinra mot att större generositet bör kunna visas vidtillgodoräknandet av andra högskolestudier utan att struktureni grundskollärarlinjen går förlorad. bör begäraförslag av regeringen härom. Den av utskottet åsyftadeordningen får emellertid inte innebära att behörighet ges åtettämneslärare eller lärare med alltför snäv utbildning.Vad utskottet anfört om tillgodoräknanderegler bör riksdagenmed bifall till motionerna 1991/92:Ub45 yrkande 7 och1991/92:Ub51 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:6. beträffande tillgodoräknanderegleratt med bifall till motionerna 1991/92:Ub45 yrkande7 och 1991/92:Ub51 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört,5. Principer för lärarcertifikat (mom.8), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.28börjar med "Regeringen har i" och på s.29 slutar med "i dennadel" bort ha följande lydelse:Liksom motionärerna anser utskottet att det finns åtskilligainvändningar mot det av regeringen förordade systemet medlärarcertifikat. Som utskottet uppfattat förslaget innebär detatt den studerande först efter en utbildning på 3,5--4,5 årsamt tjänstgöring får klarhet i om hon eller hanskall kunna godkännas som lärare. Utskottet delar denuppfattning som framförts i en av motionerna att rekryteringentill läraryrket kan komma att försvåras genom en sådan ordning.Det kommer också, som utskottet ser det, att bli mycket svårtför rektor eller kollega på den gemensamma arbetsplatsen attgöra en verklig bedömning och att fatta ett beslut som kan hadramatiska konsekvenser för lärarkandidaten.Men även av principiella skäl finns det anledning attavstyrka förslaget. Utskottet anser att det är naturligt attlägga ansvaret på den utbildande högskolan att svara för att deutexaminerade lärarna verkligen också är kompetenta ochlämpliga för sin kommande yrkesroll som lärare. Om enlärarstuderande trots mycket stöd ändå inte bedöms klara dekrav som yrkesrollen ställer, måste han eller hon avrådas såfort som möjligt från att fortsätta sin utbildning. Att avståfrån att i uppenbara fall avråda från fortsatta studier ärinhumant och kan leda till tragedier i en senare yrkesutövning.Av de skäl som utskottet nu anfört bör avvisaregeringens förslag om lärarcertifikat och med bifall tillmotionerna 1991/92:Ub39 yrkande 8, 1991/92:Ub45 yrkande 14 och1991/92:Ub51 yrkande 7 och med avslag på motion 1991/92:Ub527 idenna del som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:8. beträffande principer för lärarcertifikatatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub39 yrkande8, 1991/92:Ub45 yrkande 14 och 1991/92:Ub51 yrkande 7 och medavslag på proposition 1991/92:75 och motion 1991/92:Ub527 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Vidareutbildning av förskollärare och fritidspedagogertill grundskollärare (mom.11), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.31börjar med "Som framgår av" och slutar med "del tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:För de förskollärare och fritidspedagoger som önskar utbildasig till grundskollärare med inriktning mot årskurserna 1--7krävs en utbildning som omfattar 100 poäng. Tillsammansmed den redan genomgångna utbildningen innebär detta ett kravpå sammanlagt utbildning (200 poäng) för att blibehörig som grundskollärare.Enligt utskottets uppfattning har förskollärare ochfritidspedagoger en god utbildning. Det finns därför mycketgoda skäl att underlätta för dem som önskar genomgå utbildningtill grundskollärare genom att av dem kräva enkompletteringsutbildning som är mindre omfattande än förnärvarande för att bli grundskollärare för årskurserna 1--7.Regeringen bör föranstalta om bestämmelser med denna innebörd.Den av utskottet nu föreslagna åtgärden tillmötesgår syftet medmotionerna 1991/92:Ub22 och 1991/92:Ub429 om dimensioneringenav den ifrågavarande kompletteringsutbildningen.Vad utskottet anfört om vidareutbildning av förskollärare ochfritidspedagoger till grundskollärare bör med bifalltill motionerna 1991/92:Ub22 yrkande 2 och 1991/92:Ub45 yrkande10 samt med anledning av proposition 1991/92:75 och motionerna1991/92:Ub22 yrkande 3 och 1991/92:Ub429 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande vidareutbildning av förskollärare ochfritidspedagoger till grundskollärareatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub22 yrkande2 och 1991/92:Ub45 yrkande 10 samt med anledning av motionerna1991/92:Ub22 yrkande 3 och 1991/92:Ub429 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,7. En ny allmän utbildningslinje om 40 poäng för utbildningav lärare med inriktning på årskurserna 4--9 (mom.12)Under förutsättning av bifall till reservation 3Lena , , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.32börjar med "Utskottet tillstyrker förslaget" och slutar med "idenna del" bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående anfört en rad skäl motgodkännande av regeringens förslag om att parallellt med dennuvarande grundskollärarutbildningen med inriktning motårskurserna 4--9 införa en annan typ av lärarutbildning.Utskottet ser i denna åtgärd i praktiken ett återinförande avden gamla ämneslärarutbildningen. Det finns starka skäl attmycket bestämt avvisa detta förslag. Önskemålet att breddarekryteringen till lärarutbildningen kan tillgodoses genomgenerösa dispensmöjligheter inom nuvarandegrundskollärarutbildning.Utskottet instämmer i vad motionärerna anför om att detförslag som regeringen nu lägger fram om lärarutbildning förårskurserna 4--9 riskerar att försämra kvaliteten pålärarutbildningen. Utskottet nöjer sig med att i dettasammanhang peka på problemet med att flera ämnen inte finns somsjälvständiga ämnen på universiteten. Som exempel kan nämnassvenska och religionskunskap. Dessa ämnen ges endast inom dennuvarande samordnade lärarutbildningen.Utskottet föreslår att avslår regeringens förslagom en ny allmän utbildningslinje om 40 poäng för utbildning avlärare med inriktning på årskurserna 4--9. Därmed tillstyrksmotionerna 1991/92:Ub39 yrkande 5 i denna del och yrkande 6,1991/92:Ub45 yrkande 5 i denna del och 1991/92:Ub51 yrkande 3 idenna del.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande en ny allmän utbildningslinje om 40 poängför utbildning av lärare med inriktning på årskurserna 4--9att bifaller motionerna 1991/92:Ub39 yrkande 5 idenna del och yrkande 6, 1991/92:Ub45 yrkande 5 i denna delsamt 1991/92:Ub51 yrkande 3 i denna del och avslår proposition1991/92:75,8. Lärarförsörjning m.m. vid små skolor (mom.16), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.34börjar med "Mot bakgrund av" och slutar med "nu berörd del"bort ha följande lydelse:Utskottet delar de farhågor som uttrycks i motion1991/92:Ub39 beträffande lärarsituationen vid mindreskolor i glesbygd, om det till följd av regeringens förslag omalternativ utbildning av lärare för årskurserna 4--9 examinerasett stort antal lärare med smal ämneskompetens. Det problem somkan uppstå är att många av dessa lärare tvingas att tjänstgöravid flera skolor för att erhålla full tjänst. kan dettai sin tur innebära att det inte är möjligt att bedriva enkomplett undervisning med behöriga lärare i glesbygder.Utskottet finner det även i detta sammanhang angeläget attbetona vikten av att lärarna i har en bredämneskompetens. Detta var en av utgångspunkterna för dennuvarande grundskollärarutbildningen. bör begära attregeringen särskilt följer utvecklingen i nu berört hänseendevid mindre skolor och vidtar det åtgärder som den finnerpåkallade. Detta bör med bifall till motion1991/92:Ub39 yrkande 7 och med anledning av motion 1991/92:Ub54i denna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande lärarförsörjning m.m. vid små skoloratt med bifall till motion 1991/92:Ub39 yrkande 7och med anledning av motion 1991/92:Ub54 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Påbyggnadslinje om 20 poäng för lärare för grundläggandeutbildning av vuxna, m.m. (mom.21), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.39börjar med "Utskottet vill liksom" och slutar med "imotsvarande del" bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av vad regeringen föreslagit beträffandelärarutbildningar för vuxenutbildningens behov är det enligtutskottet angeläget att erinra om att möjligheterna tillåterkommande utbildning för vuxna är en viktig del av detsvenska utbildningssamhället. Det är uppenbart attvuxenutbildningen i sina olika former arbetar under speciellaförutsättningar, vilka ställer alldeles särskilda krav påvuxenutbildningen och på de lärare som skall arbeta där.Lärarna behöver vuxenpedagogisk kunskap och en utbildning somutvecklar deras förmåga att iaktta vad som händer i vuxnasstudier och att låta sitt eget agerande påverkas av ensystematisk reflexion över det man iakttar. De behöver ocksåordentliga kunskaper om de samhällsförhållanden som påverkarderas elevgrupper. Utbildningarnas kvalitet påverkas därförpåtagligt av i vilken utsträckning lärarnas utbildning beaktarvuxenutbildningens egna förutsättningar. Det är enligtutskottets övertygelse nödvändigt att särskilt avpassadelärarutbildningar tillhandahålls för att värna möjigheternatill återkommande utbildning och hjälpa till att utveckla deraskvalitet.Grundskollärarlinjens variant avseende utbildning av lärareför grundläggande vuxenutbildning finns inrättad vid högskolanför lärarutbildning i (HLS) och vid iLinköping. Utskottet vill erinra om att det i byggtsupp en särskild kompetens när det gäller vuxenutbildning ochfolkbildning. Där finns landets enda professur ivuxenpedagogik.De skäl som regeringen anför för nedläggning avgrundskollärarlinjens variant för utbildning av lärare förgrundläggande vuxenutbildning --svag rekrytering ochuppfattningen att den grundläggande vuxenutbildningen tillstörsta delen ställer samma krav som -- kanutskottet inte godta. Rekryteringssituationen kan framför alltförklaras av bristande information om utbildningen, denuvarande behörighetskraven och formerna för utbildningen.Utskottet anser sålunda att den ifrågavarande varianten avgrundskollärarlinjen inte bör avvecklas. I stället bör formernaför utbildningen ses över så att bl.a. möjligheter tilldecentraliserad utbildning, såväl ortsförlagd somdistansutbildning, prövas. Utskottet anser att detbör finnas ett visst utrymme för dem som genomgått "vanlig"grundskollärarutbildning och arbetat att genomvuxenpedagogisk påbyggnad kunna bli behöriga som lärare igrundläggande vuxenutbildning. Exakt hur dennapåbyggnadsutbildning skall utformas bör kunna anförtros åt denansvariga lärarutbildningsenheten att bestämma. Utskottet ärtveksamt till att enbart 20 poäng är tillräckligt.För att tydliggöra grundvuxlärarens yrkesprofil börutbildningen ges en egen examensbenämning.Utskottet föreslår alltså att avslår regeringensförslag att avveckla grundskollärarlinjens variant förutbildning av lärare för grundläggande utbildning av vuxna.Vidare bör uttala sig om en översyn av den befintligavarianten i enlighet med vad som anförts av utskottet och imotion 1991/92:Ub45 samt vad likaså anförts om kompletterandevuxenpedagogisk utbildning i vissa fall. bör även geregeringen till känna vad utskottet anfört om examensbenämningvid grundvuxlärarutbildning. Med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna 1991/92:Ub34 yrkande 2 och 1991/92:Ub45yrkandena 17, 20, 21 och 22 samt avstyrks motion 1991/92:Ub54 idenna del.dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:21. beträffande påbyggnadslinje om 20 poäng för lärare förgrundläggande utbildning av vuxna, m.m.att med bifall till motionerna 1991/92:Ub34 yrkande2 och 1991/92:Ub45 yrkandena 17, 20, 21 och 22 samt med avslagpå proposition 1991/92:75 och motion 1991/92:Ub54 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom översyn av grundskollärarlinjens variant för utbildning avlärare för grundläggande utbildning av vuxna, om kompletterandeutbildning för studerande med tidigare genomgångengrundskollärarutbildning och om examensbenämning,10. Åtgärder vad gäller den specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningen (mom.22), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.41börjar med "Utskottet anser att" och slutar med "del tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angelägetatt vidta sådana åtgärder att rekryteringen av speciallärarekan förbättras. Utöver vad som behandlas i propositionen villutskottet ta upp problemet med lärarutbildare. Det är enotillfredsställande situation att tillgången på lärare för denu aktuella lärarutbildningarna på lång sikt kan bli enbegränsande faktor för utbildningen, speciellt om man villpermanenta en bättre spridning av utbildningen över landet. Detkrävs därför insatser för att öka tillgången tilllärarutbildare. Regeringen bör låta göra en översyn avtillgång och behov och återkomma till med förslag ifrågan.Mot bakgrund av rekryteringssituationen har utskottetförståelse för den av utbildningsministern planerade åtgärdenvad gäller förkunskapskraven i teckenspråk. Emellertid börgälla att studerande som antagits på dispens så tidigt sommöjligt under utbildningen får möjlighet att komplettera sinakunskaper i teckenspråk. Utskottet vill stryka under attdispensen från kunskap i teckenspråk bara får utgöra entillfällig åtgärd.I vad gäller de behov av en särskild vuxenpedagogutbildningför bl.a. personal som arbetar med olika handikappgrupper inomt.ex. landstingens rehabiliteringsverksamhet instämmerutskottet i motionärernas begäran om utredning av behovet avlärare med sådan speciell inriktning.Beträffande den av regeringen aviserade översynen av denspecialpedagogiska påbyggnadsutbildningen med avsikt attsamordna den utbildning som tar sikte på barn, med enkomplicerad inlärningssituation, t.ex. på grund av dyslexi, meden utbildning som avser utvecklingsstörda barn bör den inteleda till att det utbildas färre lärare med specialkompetensför varje handikapp. Mot den bakgrunden bör översynen gällahela frågan om den specialpedagogiska påbyggnadsutbildningensutformning i framtiden.Vad utskottet nu anfört om åtgärder vad gäller denspecialpedagogiska utbildningen bör med bifall tillförevarande motionsyrkanden och med anledning av proposition1991/92:75 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande åtgärder vad gäller den specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningenatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub45yrkandena 23--26, 1991/92:Ub54 i denna del, 1991/92:Ub431 och1991/92:Ub539 och med anledning av proposition 1991/92:75 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Förlängning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen m.m. samt vad i propositionenanförts om barn- och ungdomspedagogiska utbildningar (mom.24), , ,, , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.42börjar med "Utskottet anser att" och slutar med "del tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Det finns enligt utskottet anledning att erinra om förskolansoch fritidshemmens stora betydelse för barns och ungdomarsuppväxtvillkor. Förskolan svarar för barns introduktion tillett livslångt lärande. I allt högre grad arbetar man nu i olikasamverkansformer lokalt mellan /förskolan ochgrundskolan/fritidshem. har målen för bådefritidshem och förskola preciserats och fastställts avriksdagen. Förskolan och fritidshemmen är nu mer än någonsin endel av det nationella utbildningssystemet.Sedan 20 år har de barnpedagogiska utbildningarna omfattat100 poäng. Alla nya krav på utbildningarna har fått rymmas utanatt utbildningstiden utökats.