bet · GF01NU18 · 1992-03-12 00:00:00 — Utskottettillstyrker förslaget om anslag.Verksamheten vid geologiska undersökning, m.m.Geologisk undersökningsverksamhet m.m.Sveriges geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiskabeskaffenhet och mineralhantering (se s. 6). SGU är ocksåchefsmyndighet för bergsstaten, som är regionalförvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering.Riktlinjer avseende treårsperioden /92--1993/94 förverksamheten vid SGU och bergsstaten beslutades (prop. 1990/91:100 bil. 14, bet. NU23 s. 8 f.).I budgetpropositionen föreslås ett ramanslag till geologiskundersökningsverksamhet m.m. på ca 118 milj.kr. Anslaget harberäknats med utgångspunkt i gällande treårsplan. I regeringensberäkningar ingår därutöver medel till förstärkning inom treangivna områden. Den maringeologiska verksamheten inom SGU skalltillföras 5 milj.kr. För sin medverkan i den nya topografiskakartan skall SGU få ytterligare 1milj.kr. ; detta belopp skallanslås under försvarsdepartementets huvudtitel. Såvitt gällerden geofysiska flygmätningen (se s.5) säger sig regeringendela SGU:s uppfattning om det angelägna i att takten i dennamätning ökas. Skälet uppges vara att verksamheter -- bl.a.prospektering -- som är beroende av sådan geoinformationsnabbare skall få tillgång till denna. Regeringen beräknar enförstärkning om 4milj.kr., vilket skulle innebära attflygmätningsvolymen ökas från fyra till i genomsnitt tiokartblad . Detta skulle i sin tur innebära att målet om entäckning av av landets yta kan uppnås senast vid utgångenav år 2002.Inga motionsyrkanden har väckts som direkt avser anslaget tillgeologisk undersökningsverksamhet. I fyra motioner har däremotförslag förts fram som -- med helt eller delvis skilda lösningar-- går ut på att en ny organisation för prospekteringen börutredas eller etableras. Vissa av förslagen anknyter ivarierande utsträckning till den del av prospekteringskedjan somgäller baskarteringen hos SGU.Möjligheterna att till ett bolag sammanföra de enheter inomNSG, SGU och SGAB, som arbetar medmineralfrågor bör utredas, anförs det i motion 1991/92:N218 (s).Bolagets verksamhet borde inledas ochkoncentreras till en ort inom verksamhetsområdet. börvidare besluta om att intäkterna från utarrenderingen av statensgruvegendom, inkl. kronoandelarna, skall tillföras det nyabolaget. Härutöver bör staten anslå 30 milj.kr. i fem årtill det nya bolaget, anser motionärerna. De uttalar samtidigtatt den begärda utredningen bör omfatta en bedömning avförutsättningarna för en koncentration av bergmästarverksamhetentill en enhet.Även i motion 1991/92:N236 (v) efterlyses en utredning om nyorganisation för den statliga prospekteringen. Motionärernaanser att den hittillsvarande organisatoriska splittringen ärgrunden till kritiken av den statliga prospekteringen. Rimligenborde man se över denna situation i stället för att dra in påstödet, anförs det. Motionärerna förespråkar som en lämpliglokalisering för den tilltänkta organisationen.Staten bör medverka till bildandet av ett prospekteringsbolagmed kommersiell inriktning, heter det i motion 1991/92:N283(nyd). Också i denna motion anger motionärerna vissaförutsättningar som -- såvitt gäller lokalisering ochfinansiering -- borde gälla för ett sådant bolag. Vidareförespråkas ökad satsning på kartering. De betonar även viktenav att resultaten av prospekteringsinsatserna redovisas öppetför alla intressenter, såväl svenska som utländska.I motion 1991/92:N284 (kds, m, fp, c) föreslås att denstatliga myndighetsutövningen och stödformerna förprospekteringen omorganiseras samt att åtgärder vidtas som ärlångsiktigt strategiska.I det föregående har utskottet redovisat sittställningstagande till förmån för regeringens förslag när detgäller avveckling av det statliga engagemanget iprospekteringsverksamheten och nedläggning av NSG. I det nuaktuella avsnittet behandlar utskottet frågor rörande bl.a. dengeologiska basinformationen. I anslutning härtill behandlarutskottet de fyra motioner som går ut på en omorganisation närdet gäller prospekteringen.Utskottet kan för sin del instämma i vissa grundläggandesynpunkter som förs fram i motionerna; syftet förefaller isamtliga fall vara att en ökad effektivitet när det gällerprospektering skall åstadkommas. Mot bakgrund av hittillsvarandeerfarenheter av statligt organiserad prospektering är utskottetemellertid inte berett att förorda en lösning som innebär att enny prospekteringsorganisation skall inrättas, om än i bolagsformoch med kommersiell inriktning. Viss samstämmighet synes rådanär det gäller behovet av grundläggande geoinformation.Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att regeringenhar föreslagit ökade medel till SGU för den geofysiskaflygmätningen. Utskottet tillstyrker regeringens förslaghärvidlag.För att möjligheterna för prospekteringsverksamhetenytterligare skall förbättras föreslår utskottet emellertid --jämfört med regeringens förslag -- ökade insatser när det gällerde tidigare leden i prospekteringskedjan. Detta bör, enligtutskottets mening, kunna ske på två sätt. Utskottet förordarsålunda en sådan förstärkning av den prospekteringsinriktadekarteringen hos SGU att baskarteringstakten ökas imalmregionerna. Vidare föreslås inrättandet av en särskildorganisation -- ett mineralkontor -- inom SGU. I det följandeutvecklas dessa förslag närmare.Såvitt gäller förslaget om en förstärkning av karteringenanser utskottet att de från mineralsynpunkt mest intressantaområdena i och bör -- frånprospekteringssynpunkt -- vara fullständigt karterade senast år2010. Regeringens förslag till utökad kartering gäller, som harnämnts, uteslutande geofysisk flygmätning. En sådan typ avmätning tillgodoser en rad angelägna ändamål, bl.aprospektering. Utskottet föreslår därutöver att karteringstaktenskall ökas i och när det gällerövrig för prospektering relevant, grundläggande geologiskinformation, sålunda främst genom geologisk berggrunds- ochjordartskartering samt geokemisk kartering. Målet är att ettmodernt och heltäckande geologiskt material skall föreligga år2010. Enligt utskottets uppfattning bör anslå medelför en sådan utvidgad kartering, som också tillgodoser kravet pålångsiktighet. Utskottet beräknar att de ytterligare medel sombör tillföras SGU för den angivna ambitionsnivån uppgår till 10milj.kr. för /93. Totalt för den aktuellaperioden beräknas kostnaderna -- i nu gällande prisnivå -- tillca 180 milj.kr.När det härefter gäller förslaget till mineralkontor villutskottet anföra följande. I några av motionerna efterlysesmöjligheterna till en samlad information i fråga ombeslutsunderlag för prospektering. Det är, menar utskottet,angeläget att intressenter, såväl inhemska som utländska, gesbästa förutsättningar när det gäller prospekteringsverksamhet.Efter överväganden i frågan har utskottet funnit att SGU är denorganisation som bäst är ägnad att tillgodose sådana krav. InomSGU finns, som har framgått tidigare (s.6), en betydande mängdgeologisk information lämpad för prospekteringsändamål,däribland en fyndighetsdatabas. Vidare är det centralaborrkärnearkivet knutet till SGU. Det tilltänkta mineralkontoretbör ha till uppgift dels att insamla, uppdatera och bearbetainformation av relevans för prospektering, dels att på lämpligtsätt tillhandahålla informationen för berörda intressenter samtatt marknadsföra denna. I anslutning till uppgiften atttillhandahålla information bör mineralkontoret även kunna lämnaerforderlig service. I detta sammanhang vill utskottet betonavikten av att informationen möjligt görs tillgänglig förintressenterna.Finansieringen av det föreslagna mineralkontoret bör -- i vartfall under ett uppbyggnadsskede -- ske med statliga medel. /93 beräknar utskottet att SGU bör tillföras 6milj.kr. för driften, varav en icke obetydlig del bör avsättastill kostnader för marknadsföring av karterings- ochprospekteringsmaterialet. Enligt utskottets mening är detangeläget att mineralkontoret för sina nu angivna uppgifter gesett ändamålsenligt datorstöd. SGU bör engångsvis tillföras ettbelopp av högst 2 milj.kr. för en sådan investering. Isammanhanget förordar utskottet att det prospekteringsmaterial iform av dokumenterade analysresultat m.m. som för närvarandefinns hos NSG överförs till SGU. Regeringen bör ombesörja attdetta sker på lämpligt sätt och så snart det är möjligt medhänsyn till NSG:s uppgifter under avvecklingen.Enligt utskottets mening talar övervägande skäl för attmineralkontoret förläggs till . Med hänsyn tillbefintlig prospekteringsrelaterad verksamhet anser utskottet attMalå är en lämplig lokalisering för kontoret. Regeringen bördärför pröva möjligheten att lokalisera mineralkontoret tilldenna ort.Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare riktlinjerför mineralkontorets verksamhet. Det är angeläget att kontoretkan börja sin verksamhet som är lämplig medhänsyn till det avvecklingsarbete som avses gälla för NSG.De nu förespråkade resursförstärkningarna innebär sammantagetatt SGU för nästkommande budgetår tillförs 18 milj.kr. utövervad regeringen har föreslagit eller totalt ca 136 milj.kr.Utskottet finner att förslagen dels om den ökade ambitionsnivånavseende kartering för prospekteringsändamål, dels om inrättandeav ett mineralkontor väl tillgodoser berörda intressen inomprospekteringsverksamheten.Med hänvisning till vad utskottet nu har uttalat avstyrksmotionerna 1991/92:N218 (s), 1991/92:N236 (v), 1991/92:N283(nyd) och 1991/92:N284 (kds, m, fp, c) såvitt de gäller fråganom ny organisation för prospekteringen.Utskottet övergår härefter till att närmare kommentera vissaövriga frågor som har berörts i motionerna. I en av dem,1991/92:N218 (s), krävs att möjligheten att koncentrerabergmästarverksamheten till en enhet skall utredas. Utskottethar i sak inte någon invändning mot en sådan utredning. Det böremellertid, enligt utskottets uppfattning, ankomma på regeringenatt ta initiativ till åtgärder med syfte att den statligaverksamheten skall effektiviseras. Överväganden i denna riktningkan komma att aktualiseras i anslutning till den översyn avminerallagen (1991:45) som regeringen har aviserat om ibudgetpropositionen. Med det anförda avstyrker utskottet motion1991/92:N218 (s) även i denna del.I motion 1991/92:N283 (nyd) tas -- utan särskilt yrkande --frågan om kronoandelssystemet upp. Motionärerna anser att dettasystem kan verka hämmande på intresset för prospektering.Utskottet vill härvid hänvisa till den nyssnämnda översynen avminerallagen. Regeringen anser att vissa ändringar i lagen kanbehövas för att prospekteringen efter och bearbetningen av nyafyndigheter ytterligare skall stimuleras. Utskottet delarregeringens uppfattning om vikten av sådan stimulans ochförutsätter att frågan om kronoandelssystemets upphävande tasupp i samband med översynen av den nya minerallagen.Också frågan om malmgeologisk forskning finner utskottetanledning att närmare kommentera. Utskottet utgår från attregeringen i nästa forskningspolitiska proposition kommer att taupp hithörande frågor.Geovetenskaplig forskningI budgetpropositionen föreslås vidare ett anslag av5 milj.kr. till geovetenskaplig forskning. Från detta anslagbekostas insatser för dels riktad, dels tillämpadgeovetenskaplig forskning.Regeringens förslag, som inte har föranlett några motioner,tillstyrks av utskottet.Övriga frågorVanadinutvinningDen genom NSG:s prospekteringsverksamhet upptäcktavanadinfyndigheten i () uppmärksammas imotion 1991/92:N228 (s). Om en gruvbrytning etableras därskulle den svenska stålindustrins behov av vanadin kunnatillgodoses med inhemsk råvara i stället för importerad, hävdarmotionärerna. Vidare skulle ca 90 sysselsättningstillfällenkunna tillskapas för gruvarbetare i Hälsingland.Vanadin används som legeringsämne inom stålindustrin för attstålet skall få en ökad hållfasthet, smidbarhet och elasticitet.I regel utvinns vanadin som sam- eller biprodukt vidframställning av andra metaller. behov av vanadintillgodoses genom import. är den störsteförbrukaren av vanadin i Sverige.Vanadinfyndigheten i upptäcktes . Den är enav flera kända vanadinhaltiga fyndigheter i . Inom SSABfinns ett projekt för undersökning av möjligheterna att -- såvälför eget bruk som för extern avsättning -- ta till vara detvanadin som finns i den svenska järnmalm som företaget använderför sin stålframställning. Projektet avser en anläggning förproduktion av vanadinslagg. Denna kan vidareförädlas till sådantvanadin som behövs i produktionsprocessen. Om projektetförverkligas och de ekonomiska förutsättningarna medger detskulle -- i ett andra steg -- vanadinråvaror från t.ex.Sumåssjön kunna komma i fråga som tillsats till den ordinariejärnråvaran.Frågan om brytning av vanadinfyndigheten i harbehandlats av vid en rad tillfällen, senast våren1990. avstyrkte (bet. 1989/90:NU31 s. 18) viddetta tillfälle en motion (s) som gick ut på att regeringenskulle genomföra överläggningar med den svenska stålindustrinmed syfte att vanadinfyndigheten skulle tillvaratas, bl.a. föratt skulle bli oberoende av import av vanadin frånSydafrika. Utskottet noterade med stort intresse attöverväganden pågick rörande vanadinproduktion i landet ochanförde en rad skäl för att en sådan borde komma till stånd.Emellertid, menade utskottet, ankom det på berörda intressenteratt på grundval av bl.a. bedömningar om de tekniska ochekonomiska förutsättningarna fatta beslut i frågan omförverkligande av aktuella vanadinprojekt. Någon anledning förriksdagen att uttala sig i ämnet på det sätt som föreslogs i denaktuella motionen fanns inte enligt utskottets mening.Enligt vad utskottet nu har erfarit har ännu inte fattatnågot beslut i fråga om projektet för tillverkning avvanadinslagg.Utskottet vidhåller sin positiva inställning i fråga ommöjligheten till en inhemsk vanadinproduktion. Några nyaomständigheter som ger anledning till annat ställningstagande ändå frågan behandlades förra gången har emellertid inteframkommit. Motion 1991/92:N228 (s) avstyrks därför.MineraljaktUnder beteckningen mineraljakt anordnas pristävlingar för attallmänheten skall stimuleras att leta efter malm ochindustrimineral. Mineraljakterna är organiserade i treregionala enheter. mineraljakt finansierades ochadministrerades fram avNorrlandsfonden. Sedan denna tidpunkt bedrivs Norrlandsmineraljakt under huvudmannaskap av länsstyrelserna i de fyranordligaste länen. Verksamheten under /91finansierades huvudsakligen av staten (genomindustridepartementet), länsstyrelser och landsting. Även andrafinansiärer, såsom Norrlandsfonden och banker, lämnade visstbidrag. Bergslagens mineraljakt -- med utvecklingsfonden iÖrebro län som huvudman -- finansierades genom centralt statligtstöd samt stöd från och utvecklingsfonden.Värmlands mineraljakt genomförs i separat regi av länsstyrelseni , som inrättades , är en stiftelse varsverksamhet i ökad utsträckning har inriktats på att finansieraindustriellt utvecklingsarbete i små och medelstora företag ivissa Norrlandslän. Finansieringsverksamheten sker i närasamarbete med bl.a. de regionala utvecklingsfonderna.Våren 1991 behandlades frågan om mineraljakterna senast avriksdagen (prop. 1990/91:100 bil. 14, bet. NU23 s. 13 f.).Regeringen föreslog att insatser av den typ som genomförs inomramen för regionala mineraljakter skulle finansieras med sådanaregionalpolitiska medel som länsstyrelserna förfogar över. Detskulle därvid, anförde regeringen, ankomma på länsstyrelsernaatt väga sådana insatser mot andra regionalpolitiskt angelägnaåtgärder. Med anledning av regeringens förslag väcktes femmotioner (s; fp; c; v) som gick ut på att det centrala statligastödet skulle fortsätta, tills vidare eller . Utskottet, som inledningsvis betonade detangelägna i att mineraljakt även i fortsättningen kunde bedrivaspå ett ändamålsenligt sätt, sade sig utgå från att regeringenprövade möjligheten att bidra till finansieringen av Norrlandsmineraljakt med regionalpolitiska medel. En sådan ordning,fortsatte utskottet, förutsatte att de övrigafinansiärerna tillsköt medel av samma omfattning som dittills.Beslut om eventuella statliga medel till verksamheten för dedärpå följande budgetåren borde, anförde utskottet, fattas påregional nivå.Regeringen har tagit ställning till frågan omsamordning och finansiering av mineraljakter. Härvid avslogs enansökan från företrädare för Bergslagens och Norrlandsmineraljakter om stöd med totalt 5milj.kr. för vart och ett avåren 1992--1994 för kostnader i samband med genomförande av vadsom i ansökan kallades mineraljakt.I motion 1991/92:N218 (s) uttalas att mineraljakterna bör gesmöjlighet att fortsätta. Motionärerna anser därvid attNorrlandsfonden bör ges ett samordnande ansvar för dessaverksamheter.Enligt vad utskottet har erfarit har finansieringen avBergslagens och mineraljakter under innevarandebudgetår skett huvudsakligen genom medel från länsanslagen.Utskottet har vid upprepade tillfällen gett uttryck för sinsyn på mineraljakternas betydelse. I det föregående har enredovisning lämnats för utskottets ställningstagande våren 1991.Utskottet finner inte att vad motionärerna nu har anfört geranledning till ändrad ståndpunkt i detta avseende. Motion1991/92:N218 (s) avstyrks därmed i aktuell del. beträffande riktlinjer för den statliga prospekteringenoch avveckling av med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt D3 moment 2 och motion 1991/92:N283 yrkande 1 och medavslag på motion 1991/92:N215, motion 1991/92:N218 yrkande 1,motionerna 1991/92:N219, 1991/92:N221 och 1991/92:N230 ochmotion 1991/92:N236 yrkandena 2 och 3dels godkänner de ändrade riktlinjer för den statligaprospekteringsverksamheten som anges i propositionen,dels godkänner att i enlighet med vad som anges i propositionen,res. 1 (s)2. beträffande avyttring av den statliga gruvegendomenatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt D3 moment 3 och med avslag på motion 1991/92:N236yrkande 4 godkänner att den statliga gruvegendomen avyttras ienlighet med vad som anges i propositionen,res. 2 (s)3. beträffande stöd till prospektering m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt D3 moment 1 och med avslag på motion 1991/92:N236yrkande 1 till Statens gruvegendom: Prospektering m.m. /93 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,men. (v) - delvis4. beträffande förvaltning av statens gruvegendom m.m.att med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt D4 till Statens gruvegendom: Egendomsförvaltningm.m. för /93 under tolfte huvudtiteln anvisarett förslagsanslag på ,5. beträffande geologisk undersökningsverksamhet m.m.att med anledning av proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt D 1 och med avslag på motion 1991/92:N218 yrkandena2--5, motion 1991/92:N236 yrkande 5, motion 1991/92:N283yrkandena 2--5 och motion 1991/92:N284 till Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhetm.m. för /93 under tolfte huvudtiteln anvisarett ramanslag på . och därvid som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 3 (s)men. (v) - delvis6. beträffande geovetenskaplig forskningatt med bifall till proposition 1991/92:100 bilaga13 punkt D2 till geologiska undersökning:Geovetenskaplig forskning för /93 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,7. beträffande vanadinutvinningatt avslår motion 1991/92:N228,8. beträffande mineraljaktatt avslår motion 1991/92:N218 yrkande 6.res. 4 (s)den 12 mars 1992På näringsutskottets vägnarAnita GradinI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), Axel (), (fp), (), Bo Finnkvist (s), (), (), (nyd), (), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Riktlinjer för den statliga prospekteringen och avvecklingav (mom. 1), Axel , Bo Finnkvist, ReynoldhFurustrand, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "behandlade frågan"bort ha följande lydelse:Sveriges rika mineraltillgångar utgör grunden för den inhemskagruvnäringen och för en viktig exportvara. Prospektering eftermalmer och andra -- främst industrimineral -- är ettnödvändigt inslag i gruvverksamheten; utan malmreserver hargruvindustrin ingen framtid. kännetecknasprospekteringsverksamhet i de flesta fall av långsiktighet ochett betydande risktagande. Att en livskraftig gruvindustrividmakthålls är angeläget, särskilt i regioner och på orter därden representerar en hög andel av sysselsättningen.Utskottet kan inte godta det förslag till ändrade riktlinjerför den statliga prospekteringen som regeringen har lagt fram.Det är, menar utskottet, angeläget att staten även ifortsättningen bidrar finansiellt till landetsprospekteringsverksamhet.Det nu framlagda förslaget kan -- såvitt det går ut på attstaten skall undandra sig sitt ansvar för finansiering av denmycket riskbetonade fältprospekteringen -- betecknas som ettsystemskifte med allvarliga följdverkningar för den svenskagruvnäringen. Utskottet anser att faran är uppenbar att denmalmletning som bedrivs av företagen i gruvbranschen reducerasavsevärt vid låga malmpriser som den helt koncentrerastill befintliga gruvors omedelbara närhet. Prospektering efterindustrimineral har nästan uteslutande skett i statlig regi.Konsekvenserna av att staten nu skulle upphöra medprospekteringsverksamhet drabbar därmed även företag iindustrimineralbranschen, en bransch som har ettmycket stort importberoende i fråga om råvaror. Som särskiltanmärkningsvärt framstår förslaget mot bakgrund av Sverigesinternationellt sett mycket begränsade statliga stöd tillprospekteringen.Utskottet delar inte, som har antytts, regeringensuppfattning när det gäller de resultat som har åstadkommits avNSG. Det är ett obestridligt faktum att prospekteringsverksamhetinnebär en i tiden mycket utdragen process. Regeringensuttalande synes vara grundat på den granskning av NSG:sverksamhet som revisorer genomförde . uppfattning var den granskade perioden alltförbegränsad för att några slutsatser skulle kunna dras. Dennaståndpunkt kom också till uttryck vid behandling avrevisorernas förslag (bet. 1988/89:NU21 s. 15). Det är därtilltroligt, menar utskottet, att en förnyad granskning -- nu medytterligare ett antal års erfarenhet av prospekteringen --skulle visa en mer gynnsam bild av uppnådda resultat. Det nuanförda innebär emellertid inte att utskottet bortser från attdet kan finnas ett visst behov av en ändrad organisation för denstatliga prospekteringen. Till denna fråga återkommer emellertidutskottet i det följande.Med hänvisning till det sagda tillstyrks motion 1991/92:N218(s) såvitt nu är i fråga. bör i ett uttalande tillregeringen ansluta sig till vad utskottet här har anfört.Därigenom skulle övriga nu aktuella yrkanden i motionerna1991/92:N215 (s), 1991/92:N219 (s), 1991/92:N221 (s),1991/92:N230 (s) och 1991/92:N236 (v) bli delvis tillgodosedda.Utskottet avstyrker sålunda regeringens förslag till riktlinjerliksom motion 1991/92:N283 (nyd) i här berörd del.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande riktlinjer för den statliga prospekteringenoch avveckling av med bifall till motion 1991/92:N218 yrkande 1,med anledning av motionerna 1991/92:N215, 1991/92:N219,1991/92:N221 och 1991/92:N230 och motion 1991/92:N236 yrkandena2 och 3 och med avslag på proposition 1991/92:100 bilaga 13punkt D3 moment 2 och motion 1991/92:N283 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Avyttring av den statliga gruvegendomen (mom. 2), Axel , Bo Finnkvist, ReynoldhFurustrand, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse:Utskottet kan inte ansluta sig till regeringens förslag somgår ut på att den statliga gruvegendomen skall avyttras. Någrabeaktansvärda motiv -- om ens något motiv alls -- för en sådangenomgripande åtgärd har inte presenterats. Utskottet ansertvärtom att ett statligt ägande av gruvegendom är till gagn förbranschen.