bet · GF01FiU30 · 1992-05-27 00:00:00 — För finansieringen av medelsökningen anges att en överföringbör ske från arbetsmiljöfonden med motsvarande belopp.Trafikutskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat att ökade insatser börgöras för att klara underhållet av vägar och järnvägar. I sitt betänkande1990/91:TU4 Trafikens infrastruktur framhöll utskottet att en kraftig ökning avvägunderhållet är angelägen. Om erforderliga underhållsinsatser inte genomförs,försvåras -- framhålls det i betänkandet -- framkomligheten på vägarna förnäringslivet, kollektivtrafiken och enskilda trafikanter. Detta leder tillförsämrade tillväxtmöjligheter, lägre trafiksäkerhet och större miljöproblem.Enligt trafikpolitiska beslut klargörs också att detkapital som investerats i vägar skall säkras.Trafikutskottet har tidigare i vår förordat att ökade medel anvisas förunderhållsåtgärder i trafikens infrastruktur. Genom sitt av godkändabetänkande /92:TU15 Vägväsende m.m. (rskr. 248) har sålunda anvisats ettanslag på 5908 milj.kr. för drift och underhåll av statliga vägar. För driftoch vidmakthållande av statliga järnvägar har utskottet i betänkande1991/92:TU19 Järnvägar tillstyrkt en medelsanvisning på 2949 milj.kr.Trafikutskottet har också tillstyrkt regeringens förslag i åretsbudgetproposition om att besparingar under anslagen L 1. Investeringar itrafikens infrastruktur och L 2. Vissa produktivitets- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder får användas av och förextra underhållsinsatser (bet. 1991/92:TU22).Trafikutskottet bedömer att det trots dessa beslut kvarstår ett behov avökade insatser för drift och underhåll på såväl väg- som järnvägsområdet. Genomregeringens nu föreliggande förslag kan därför enligt utskottets mening enefterlyst och angelägen förstärkning göras av insatserna för att bibehålla ochrusta upp trafikens infrastruktur. anser mot denna bakgrund attpropositionens förslag till medelsanvisning på 2200 milj.kr. för ändamålet ärväl avvägt. Enligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen att fördelamedlen mellan väg- och järnvägssektorn.Av det anförda följer att finansutskottet bör tillstyrka propositionensförslag om att 2200 milj.kr. bör anvisas under det nya anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Härav följer attfinansutskottet bör avstyrka motionerna Fi41 (s) yrkandena 5 och 6 samt Fi42(nyd) yrkande 18.Extra medel för att bekämpa arbetslöshetenI motion Fi44 (v) yrkande 3 framhålls att bör anvisas iextra medel för att bekämpa arbetslösheten. Av denna medelsram anförs att1400 milj.kr. bör anvisas för trafiksatsningar.Trafikutskottet anser att med de satsningar som tidigare förordats kanbetydande insatser göras för att främja tillväxten och för att uppnå en ökadsysselsättning. bör därför avstyrka motion Fi44 (v) vad gällerden del av yrkande 3 som avser insatser på trafikområdet.Tidigareläggning av trafikinvesteringarEtt program för tidigareläggningar av trafikinvesteringar framläggs i motionFi41 (s). Enligt motionen kräver ökad tillväxt och tryggad välfärd betydandeinvesteringar i trafikens infrastruktur. Investeringstakten måste vidarepåverkas av den djupa lågkonjunktur som befinner sig i. Genom attinvesteringar kan tidigareläggas anges att de kan utföras till relativt settlägre priser, som kostnaderna för arbetslösheten kan begränsas.Enligt den regionalt fördelade kartläggning som redovisas i motionen kaninom järnvägsområdet objekt för ca 3500 milj.kr. tidigareläggas så attbyggstart kan ske under /93. För uppgår motsvarandebelopp till drygt 5500 milj.kr. Totalt anges därmed att investeringar i vägaroch järnvägar för ca 9000 milj.kr. kan tidigareläggas och starta under detkommande året.I motionen bedöms att under nästa budgetår bör investeringar itrafikens infrastruktur tidigareläggas för sammanlagt 4000 milj.kr. För attförverkliga denna tidigareläggning förordas att trafikverken bemyndigas upptalån. För föreslås en låneram på (yrkande 3) ochför en ram på (yrkande 4). Enligt motionen börtrafikverken betala tillbaka lånen med ordinarie medel eller intäkter något årsenare. Verken förutsätts vidare kompenseras för räntan på upplånat kapitalgenom ett särskilt bidrag från ().I motionen redovisas även en rad projekt lämpliga för tidigareläggning inomSJ:s och luftfartsverkets ansvarsområde.Detta gäller t.ex. en fortsatt upprustning av SJ:s stationer ochstandardförbättringar av flygplatsernas rullbanor. Mot denna bakgrund förordasatt även SJ och luftfartsverket bör erbjudas ett räntebidrag av AMS om mantidigarelägger planerade investeringar (yrkande 7). På så vis beräknas attinvesteringar milj.kr. kan genomföras under nästa budgetår utövertidigare planer. I motionen yrkas att AMS anvisas ett reservationsanslag på1050 milj.kr. (yrkande 37). Från detta anslag skall räntebidragen inomtrafikutskottets verksamhetsområde finansieras.Trafikutskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget attinvesteringar i trafikens infrastruktur kan tidigareläggas bl.a. mot bakgrundav nuvarande lågkonjunkter. Så har också skett. Regeringen beslöt sålunda den12 mars att anvisa till väg- och järnvägsprojekt inom den avriksdagen fastställda planeringsramen på . Som tidigareredovisats innebär också förslaget om ett nytt anslag på 2200 milj.kr. förunderhållsinsatser på vägar och järnvägar att angelägna åtgärder kan genomförasför att förbättra sysselsättningsläget. Vidare kan erinras om den möjlighet somtrafikverken har att söka traditionella beredskapsmedel från AMS för åtgärderinom sina verksamhetsområden. I sammanhanget kan också nämnas att ytterligareinsatser övervägs av regeringen. Regeringen har sålunda aviserat att intäkterfrån försäljning av statliga företag skall användas för utbyggnad avinfrastrukturen.Med hänvisning till vad som har anförts anser trafikutskottet att någraytterligare åtgärder inte är påkallade för att tidigarelägga investeringar itrafikens infrastruktur. bör följaktligen avstyrka motion Fi41(s) yrkandena 3, 4 och 7. Vidare bör den del av yrkande 37 som avser statligaräntebidrag inom trafikutskottets verksamhetsområde avstyrkas.Riktlinjer för investeringsplaneringenI motion Fi42 (nyd) yrkandena 19 och 20 behandlas frågor ominvesteringsinriktningen vid insatser i trafikens infrastruktur. Motionärernaanför att medel till trafikens infrastruktur främst bör anvisas tillinvesteringar i ett vägsystem med hög standard mellan våra storstäder. Dekapacitetsmässiga "flaskhalsar" som finns bör vidare byggas bort. I motionenframhålls vidare att snabbspårsutbyggnaden av ostkustbanan från tillSundsvall bör högprioriteras.I motion Fi44 (v) framhålls att det hos myndigheter och verk finnsomfattande planer på investeringar i infrastrukturen. För att begränsaarbetslösheten bör de projekt förverkligas som i första hand skapararbetstillfällen.Trafikutskottet kan konstatera att med den inriktning förinvesteringsplaneringen som utskottet har anslutit sig till sker bl.a.en utbyggnad på vägområdet till ett stamvägnät innebärande ett rikstäckande,sammanhängande och robust nät av riksvägar med hög och jämn standard. Förjärnvägsområdet gäller att en utbyggnad skall ske bl.a. för höghastighetstågmellan storstäderna och till . Beträffande ostkustbanan kan tilläggasatt den ingår bland de utpekade angelägna järnvägsinvesteringar som kanfinansieras inom ramen för det särskilda anslaget för investeringar i trafikensinfrastruktur. En snabbtågsanpassning av ostkustbanan har därmed också kunnatinledas.Vad gäller den efterlysta inriktningen på arbetskraftsintensiva projekt kanerinras om att riktlinjerna för medelsanvändningen för det särskilda anslagetför underhållsåtgärder, som utskottet behandlat i ett tidigare avsnitt, innebärbl.a. att sysselsättningsintensiva projekt förutsätts genomföras.Med hänvisning till vad som har anförts bör finansutskottet avstyrkamotion Fi42 (nyd) yrkandena 19 och 20 samt Fi44 (v) yrkande 5.Övriga infrastrukturfrågorEnligt motion Fi41 (s) finns det en rad stora väg- och järnvägsprojektsom tidigare planerats men som fördröjts av olika skäl (yrkande 2). Flertaletav dessa projekt anges ha en varaktighet . Det allvarligasysselsättningsläget inom anläggningsbranschen gör att alla möjligheter atttidigarelägga delar av projekten måste prövas. Om så krävs bör enligtmotionärerna t.ex. en utökad andel skiftarbete komma i fråga. För att enbetydande tillväxteffekt skall kunna tas till vara krävs, framför allt påjärnvägsområdet, att hela stråk kan tas i bruk. Det är därför enligt motionensynnerligen angeläget att det nås en uppgörelse för som möjliggöratt dubbelspåret i sin helhet kan färdigställas. På samma sätt anges det somangeläget att t.ex. bärigheten på stambanan genom övre och norrastambanan förbättras längs hela sträckan så att tågvikterna kan öka. Regeringenbör mot denna bakgrund enligt motionen med all kraft få i gång och fullfölja destora strategiska infrastrukturinvesteringarna.I motionen tas särskilt upp frågan om utbyggnaden av (yrkande 11). Enligt motionen har regeringens hantering av frågan förorsakatonödigt dröjsmål. En utbyggnad av är ett villkor för att dentredje rullbanan på skall få byggas. Enligt motionen börluftfartsverket och ges i uppdrag att bilda ett gemensamtbolag med uppgift att projektera, låta bygga och driva järnvägen mellanStockholm och Arlanda.I motionen behandlas vidare anslaget för investeringar i trafikensinfrastruktur (yrkande 9). Enligt motionen har staten gjort utfästelser ominvesteringar i järnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningar som totaltuppgår till . har dock bara anvisat anslag somsammanlagt uppgår till . Detta betyder enligt motionen attriksdagen behöver anvisa ytterligare. Motionärernaefterlyser mot denna bakgrund en likviditetsplan för anslaget L 1.Investeringar i trafikens infrastruktur avseende de direkta och indirektaåtaganden som finns från statens sida.I motionen föreslås även att en "beredskapsbank" inrättas förinvesteringar i trafikens infrastruktur som snabbt kan sättas i gång (yrkande8). Enligt motionen bör i en sådan projekteringsreserv finnas projekt sommotsvarar av ordinarie investeringsvolym. Projekten bör vara så välförberedda att de kan påbörjas fysiskt efter det att beslut fattatsom att nya medel tillförs anslaget. För att finansiera upparbetandet av dennaprojekteringsreserv förordas att trafikverken får utnyttja en del av debesparingar som kan göras inom området.Slutligen behandlas i motionen samarbetet mellan staten ochjärnvägsindustrin (yrkande 9). Enligt motionen pågår en betydande nysatsningpå järnvägsområdet. Anslagen till järnvägsinvesteringar har sålunda ökatradikalt . avser eller planerar flera storaenheter inom såväl stålindustrin som verkstadsindustrin att sluta tillverkajärnvägsprodukter som järnvägsräls, förortståg och tunnelbanetåg. Enligtmotionen bör mot denna bakgrund regeringen ta upp överläggningar med deföretag som producerar materiel för järnvägstrafiken. Syftet bör vara att säkratillverkningen av järnvägsprodukter samt samordna resurser för att utveckla nyteknik och nya fordon för såväl gods- som passagerartrafiken.Trafikutskottet konstaterar vad gäller frågan om stora väg- ochjärnvägsprojekt att genom de riktlinjer som tidigare fattat beslutom för anslaget till investeringar i trafikens infrastruktur bör enkraftsamling ske till större sammanhållna investeringar av nationell betydelseinom järnvägs-, kollektivtrafik- och vägområdena som gagnar tillväxten ochmiljön. Genom beslut av såväl den tidigare som den nuvarande regeringen harockså en rad beslut tagits som ligger väl i linje med riktlinjerna föranslaget. förutsätter att dessa projekt också genomförs såskyndsamt som möjligt.Arlandabanan ingår bland de utpekade angelägna järnvägsinvesteringarsom enligt beslut kan prioriteras och finansieras inomramen för det särskilda anslaget för investeringar i trafikens infrastruktur.En utbyggnad av projektet har påbörjats på sträckan --efterdet att genom skilda beslut sammanlagt 750 milj.kr. anvisats från det särskildainfrastrukturanslaget. Utskottet förutsätter att projektet kan fullföljasskyndsamt.Beträffande det särskilda anslaget för investeringar i trafikensinfrastruktur kan nämnas att trafikutskottet i sitt av godkändabetänkande /91:TU24 (rskr. 286) framhöll vikten av att riksdagensinflytande över det nya anslaget tillgodoses på ett tillfredsställande sätt.Trafikutskottet ansåg att regeringen i kommande budgetpropositioner börredovisa vilka projekt, såväl pågående som avslutade, som regeringenfinansierat med stöd av anslaget. Vidare borde så långt möjligt redovisasplanerings- och förhandlingsläget för projekt som regeringen avser attgenomföra. Med denna uppläggning har förutsatts att får möjlighet attskapa sig en helhetsbild över hur anslaget utnyttjas, som riksdagenfår möjlighet att utöva inflytande över användningen av anslaget.I årets budgetproposition redovisas de projekt som regeringen under år 1991beslutat genomföra med stöd av det nya anslaget. Likviditetsmässigt bedöms ipropositionen att anvisade medel täcker medelsbehoven under /93för redan beslutade investeringar. Likviditetsläget för nästa budgetår bedömsäven medge viss handlingsfrihet för regeringen att fatta ytterligare beslut ominvesteringar inom ramen för den tilldelade planeringsramen på 20 miljarderkronor. Regeringen har därefter beslutat att anvisa 4miljarder kronor till väg- och järnvägsprojekt inom den av riksdagenfastställda planeringsramen.Enligt trafikutskottets mening får det förutsättas att en likviditetsplanredovisas för i samband med den fortsatta uppföljningen av anslaget.Beträffande yrkandet om en beredskapsbank anser trafikutskottet detangeläget att en god beredskap finns för att kunna tidigarelägga angelägnainvesteringar. Investeringsprojekt bör kunna förberedas som avspeglar såvälolika ambitionsnivåer som planeringsriktlinjer. Enligt vad utskottet erfarithar också en betydande beredskap byggts upp inom trafikverkenav väl förberedda projekt. uppges sålunda ha en planeringsreserv sommotsvarar ca , varav projekt för är sålångt förberedda att de kan sättas i gång redan under innevarande år. kan nämnas att en särskild projekteringsplan har tagits fram somomfattar åtgärder i prioritetsordning för totalt ca under1990-talet. Inom finns vidare beredskapsplaner innefattande projektsom motsvarar , varav ungefär hälften beräknas kunnagenomföras redan på kort sikt.Utskottet bedömer mot denna bakgrund att det numera finns entillfredsställande framförhållning för att kunna tidigarelägga investeringar påtrafikområdet.Trafikutskottet övergår nu till frågan om samarbetet mellan staten ochjärnvägsindustrin. anser det angeläget att samarbetet kanutvecklas mellan beställare och tillverkare på järnvägsområdet. Som berörs imotionen kan teknikutveckling medverka såväl till bra trafiklösningar som tillatt skapa goda förutsättningar för industrin. Detta samarbete bör dock enligtutskottets mening ske på marknadsmässiga villkor mellan aktörerna på området.Statens uppgift är därvid att bidra till att stimulera till forskning ochutveckling på området.Som exempel på statens insatser kan nämnas det arbete som pågår itransportforskningsberedningens regi för att tillsammans med berördaintressenter utveckla en ny regional motorvagnsgeneration. Vidare kan anges attstaten som aktör i den statliga trafikupphandlingen av långväga persontrafikkan medverka till att anskaffningen av nya motorvagnar påskyndas.Trafikutskottet har sålunda i betänkandet 1991/92:TU21 Ökadkonkurrens inom kollektiva persontrafiken bedömt det som angeläget att enförnyelse av vagnparken äger rum så att tågtrafiken kan göras merkonkurrenskraftig. Inom den ekonomiska ramen för trafikupphandlingen har ocksåsärskilda utvecklingsmedel reserverats. Därmed har förutsatts att ävensysselsättningsläget kan påverkas positivt i samband med en nybeställning avmotorvagnar. Vidare kan anges att trafikutskottet i betänkandet 1991/92:TU19Järnvägar förutsatt att SJ tillsammmans med näringslivet satsar på ettteknikutvecklingsprogram för kombitrafiken.Med hänvisning till vad som har anförts bör finansutskottet avstyrkamotion Fi41 (s) yrkandena 2 och 8--11.Stockholm den 19 maj 1992På trafikutskottets vägnarRolf ClarksonI beslutet har deltagit: (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (),(), (nyd), (), (),(), (), (), () och HugoBergdahl (fp).Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtSven-Gösta , , , . , och (alla s) anser att den del avtrafikutskottets yttrande i avsnittet Anslag till Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt som börjar med "har" och slutar med"yrkande 18" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att ökade medel bör avsättas för underhåll av vägaroch järnvägar över hela landet. Enligt trafikutskottets mening bör somframhålls i motion Fi41 (s) 2500 milj.kr. anvisas för ändamålet underanslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Beloppet börfördelas så att 1700 milj.kr. anslås för underhållsåtgärder inom vägverketoch 800 milj.kr. bör sålunda anvisa 300 milj.kr. merän vad regeringen föreslagit.Trafikutskottet anser därmed att finansutskottet bör bifalla motion Fi41yrkandena 5 och 6. Vad trafikutskottet nu anfört innebär att finansutskottetbör avstyrka motion Fi42 (nyd) yrkande 18.2. Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtKenneth Attefors (nyd) anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt sombörjar med "har" och slutar med "yrkande 18" bort ha följandelydelse:Trafikutskottet anser att behovet av resurstillskott till trafikensinfrastruktur är betydande med hänsyn till de många års försummelser som numåste tas igen. Propositionens förslag till medelsanvisning är därförotillräckligt och bör utökas med 2000 milj.kr. till sammanlagt 4200milj.kr. förutsätter därvid att angelägna satsningar kan göraspå de för landet viktiga tillväxtprojekten. För finansieringen avresursökningen till investeringarna i trafikens infrastruktur bör motsvarandemedel omföras från arbetsmiljöfonden.Trafikutskottet anser därmed att finansutskottet bör bifalla motion Fi42(nyd) yrkande 18. ställningstagande innebär vidare att motionFi41 (s) yrkandena 5 och 6 avstyrks.3. Tidigareläggning av trafikinvesteringarSven-Gösta , , , . , och (alla s) anser att den del avtrafikutskottets yttrande i avsnittet Tidigareläggning av trafikinvesteringarsom börjar med "delar" och slutar med "verksamhetsområdeavstyrkas" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att det krävs ett omfattande program förtidigareläggningar av trafikinvesteringar för att främja ökad tillväxt ochtryggad välfärd. Investeringstakten måste påverkas av den djupa lågkonjunktursom befinner sig i. Genom att investeringar kan tidigareläggas kan deutföras till relativt sett lägre priser, som kostnaderna förarbetslösheten kan begränsas.Trafikutskottet bedömer att under /93 bör investeringar ivägar och järnvägar tidigareläggas för sammanlagt 4000 milj.kr. För attförverkliga denna tidigareläggning bör trafikverken bemyndigas uppta lån. bör låneramen vara medan motsvarande ram förbanverket bör vara . Trafikverken bör betala tillbaka lånenmed ordinarie medel eller intäkter när projekten skulle hautförts enligt föreliggande planer. Verken förutsätts kompenseras för räntan påupplånat kapital genom att ett särskilt bidrag utgår frånarbetsmarknadsstyrelsen (AMS).Trafikutskottet anser att tidigareläggningen även bör omfatta de statligaaffärsverken SJ och luftfartsverket. Det gäller t.ex. en fortsatt upprustningav SJ:s stationer och standardförbättringar av flygplatsernas rullbanor. SJ ochluftfartsverket bör därför erbjudas ett räntebidrag av AMS om mantidigarelägger planerade investeringar. beräknar att på så viskan investeringar milj.kr. genomföras under nästa budgetår utövervad som återfinns i verkens ordinarie planer.Med hänvisning till vad som har anförts anser trafikutskottet attfinansutskottet bör tillstyrka motion Fi41 (s) yrkandena 3, 4 och 7.Trafikutskottet tillstyrker vidare den del av yrkande 37 som avser statligaräntebidrag inom trafikutskottets verksamhetsområde.4. Övriga infrastrukturfrågorSven-Gösta , , , . , och (alla s) anser att den del avtrafikutskottets yttrande i avsnittet Övriga infrastrukturfrågor som börjar med"konstaterar" och slutar med "yrkandena 2 och 8--11" bort haföljande lydelse:Trafikutskottet konstaterar att det finns en rad stora väg- ochjärnvägsprojekt som tidigare planerats men som fördröjts av olika skäl.Flertalet av dessa projekt har en varaktighet . Det allvarligasysselsättningsläget inom anläggningsbranschen gör det enligt trafikutskottetsmening nödvändigt att alla möjligheter att tidigarelägga delar av projektenmåste prövas. Om så krävs bör t.ex. en utökad andel skiftarbete komma i fråga.För att en betydande tillväxteffekt skall kunna tas till vara krävs, framförallt på järnvägsområdet, att hela stråk kan tas i bruk. anseratt det därför är synnerligen angeläget att det t.ex. nås en uppgörelse förvästkustbanan som möjliggör att dubbelspåret i sin helhet kan färdigställas. Påsamma sätt är det angeläget att bärigheten på stambanan genom övre ochnorra stambanan förbättras längs hela sträckan så att tågvikterna kan öka.Regeringen bör mot denna bakgrund enligt trafikutskottets mening verka för attmed all kraft få i gång och fullfölja de stora strategiskainfrastrukturinvesteringarna.Vad gäller konstaterar trafikutskottet att detta projekttillhör en av de högst prioriterade järnvägsutbyggnaderna i landet. Enutbyggnad av är också ett villkor för att den tredje rullbanan påArlanda flygplats skall få byggas. Regeringens hantering av frågan somförorsakat onödigt dröjsmål har därför varit olycklig. För att påskyndaprojektet bör luftfartsverket och ges i uppdrag att bilda ettgemensamt bolag med uppgift att projektera, låta bygga och driva järnvägenmellan och Arlanda.Beträffande anslaget till investeringar i trafikens infrastrukturföreligger stora oklarheter enligt trafikutskottets mening. Genom tidigareriksdagsbeslut har anslagits tillinfrastrukturinvesteringar. Regeringen har dock gjort utfästelser ominvesteringar för i järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningar. Till bilden hör vidare att enligt regeringen börmedel från anslaget även kunna användas för vissa underhållsinsatser samtidigtsom någon anslagsuppräkning inte har skett. En likviditetsplan bör därförsnarast redovisas för som beskriver konsekvensen av de direkta ochindirekta åtaganden som gjorts från regeringens sida.Trafikutskottet anser att det är angeläget att en väl utbyggdberedskapsbank finns som gör det möjligt att tidigarelägga olika projekt påtrafikområdet. Trots de insatser som gjorts för att bygga uppplanberedskapen finns det inte en tillfredsställande framförhållning för attsnabbt kunna tidigarelägga investeringar på trafikområdet i olika landsdelar.Trafikverken bör därför åläggas att upprätta beredskapsplaner i enlighet medvad som anförs i motion Fi41 (s).Trafikutskottet anser det angeläget att samarbetet mellan staten ochjärnvägsindustrin kan utvecklas vidare. Som berörs i motionen kanteknikutveckling medverka såväl till bra trafiklösningar som bidra till attskapa goda industriella förutsättningar. Med den betydande satsning som skerpå järnvägsområdet bör det finnas stora möjligheter att uppnå ett utvecklatsamarbete.