bet · GG01UbU1 · 1992-11-10 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 28 motioner, vilka samtligaväckts under den allmänna motionstiden . Motionernabehandlar såväl allmänna skolfrågor som läroplans- ochkursplanefrågor inom olika skolformer.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottethänvisar i de flesta fall till det pågående beredningsarbetetinom beträffande nya läroplaner och kursplanerför och för gymnasieskolan och vuxenutbildningen.Till betänkandet fogas tre reservationer från resp. (kds), (s)och (nyd) samt en meningsyttring från (v). 1991/92:Ub209 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en sammanhållen och heltäckandeorganisation för utbildning inom olika yrken för hästsport ochhästhållning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av fördelningsgrunderna förstatsbidrag för de hippologiska utbildningarna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt utbildning av hovslagare,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en stiftelse med branschens organisationerför att tillfredsställa utbildningsbehov inom hästhållning ochhästsport.1991/92:Ub217 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförskollärarnas och barnskötarnas utbildning i kost- ochnäringslära (delvis).1991/92:Ub218 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om undervisning i kost- och hälsokunskap igymnasieskolan.1991/92:Ub228 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i skolförordningen skriva in enrättighet om förlängd skrivtid vid tentamen m.m. för personersom ordinerats läkemedel.1991/92:Ub231 av och (nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att bestämmelser bör utfärdas, som ålägger idrottslärareoch övriga lärare i och gymnasiet att genomföra imotionen nämnda åtgärder för att förebygga att eleverna fårarbetsskador.1991/92:Ub236 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överföring av körkortsutbildningen tillgymnasieskolan.1991/92:Ub242 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en generell dispens för attöverlämna skolledningsansvaret till kooperativa skolor.1991/92:Ub250 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av hur barn frånolika miljöer skall ges likvärdiga möjligheter till godaspråkkunskaper.1991/92:Ub253 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationellt utbyte inomgymnasieskolan.1991/92:Ub266 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att lärarna har det övergripande ansvaret iundervisningen.1991/92:Ub271 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attstimulerande åtgärder bör vidtas i syfte att åstadkomma entillväxt för den vertikala skolformen.1991/92:Ub273 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att iutbildningsplanen följer tidigare fattade beslut,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att textil-, trä- och metallslöjd bör ingåi alla tre årskurserna inom det estetiska programmet igymnasieskolan.1991/92:Ub277 av () vari yrkas1. att beslutar att hos regeringen begära förslagtill återkallande av reservationen till artikel 2 itilläggsprotokollet av till europeiskakonvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna.1991/92:Ub278 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att slöjdämnet skall ingå i grenen konstoch formgivning i gymnasieskolans estetiska program.1991/92:Ub280 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om en förstärkt ställning förfinska språket och den Sverigefinska kulturen i Sverige.1991/92:Ub281 av och (nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning och undervisning isvenska språket och obligatoriska krav på svenskkunskaper förinvandrare.1991/92:Ub284 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tjänstledighet för lärare med undervisning isvenska skolor utomlands.1991/92:Ub292 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetsbedömning av lärare.1991/92:Ub301 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skolplikt ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tioårig grundskola.1991/92:Ub709 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skyndsam utredning omskogsbruksutbildningens utformning.1991/92:Ub807 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en aktiv ANT-undervisning i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ANT-undervisning i lärarutbildningen påsåväl grundutbildning som fortbildning.1991/92:Ub809 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att stimulera utbildningen i esperanto (delvis).1991/92:So271 av m.fl. (v) vari yrkas8. att hos regeringen begär att får iuppdrag att effektivisera skolornas ANT-verksamhet.1991/92:So289 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ANT-undervisningen i skolorna.1991/92:So292 av och ()vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om undervisning om homosexualitet.1991/92:Jo811 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riksrekrytering till berörd utbildning vidPlönningeskolan.1991/92:N270 av m.fl. (v) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i småföretagande i skolan.1991/92:A817 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhet i utbildningen (delvis). I det följande behandlar utskottet motioner, som väckts underden allmänna motionstiden vid /92 och som skjutitsupp till innevarande . I huvudsak berör motionerna olikafrågor inom och gymnasieskolan.Utbildning för hästsport och hästhållningI motion 1991/92:Ub209 (s) anförs att utbildningen förhästsport och hästhållning är splittrad och svår attöverblicka. Mot denna bakgrund bör utbildningarna för olikayrken inom hästsport och hästhållning föras in under ensammanhållen och heltäckande organisation (yrkande 1).Motionärerna anser att en stiftelse, bildad av hästsportens egnaorganisationer, skulle kunna samordna utbildningen förhästsportens behov. När det gäller grundutbildning börSkolverket presentera ett sammanhållet program för dengymnasiala utbildningen inom hästsport och hästhållning (yrkande4). Enligt motionärerna bör samhället ta ett större ansvar förfinansieringen av de hippologiska utbildningarna för att beredaalla lika möjligheter att välja en utbildning inom yrkesområdet.En översyn bör vidare göras av fördelningsgrunderna förstatsbidrag till de hippologiska utbildningarna (yrkande 2).Slutligen är det enligt motionärerna angeläget atthovslagarutbildningen i kan bedrivas även i fortsättningenför att trygga tillgången på kompetenta hovslagare (yrkande 3).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Regeringen beslutade att uppdra åtLantbruksstyrelsen att utarbeta ett förslag till ettsammanhållet program för hästavel, hästuppfödning och hästsportsamt utbildning och forskning på området hästar.Lantbruksstyrelsen har slutfört uppdraget och överlämnatrapporten (Lantbruksstyrelsens rapport 1991:4)till regeringen den 12 april 1991.Beträffande utbildning för hästsport och hästhållning föreslårLantbruksstyrelsen bl.a. att grundutbildningen inom hästhållningskall ske inom gymnasieskolans Naturbruksprogram och att ettyrkesprov bör införas. Ett nationellt hippologisktutbildningsprogram för yrkesverksamhet som stallchef, ridlärare,trav- och galopptränare, körinstruktör i skogsbruket ochhovslagare bör inrättas som påbyggnadsutbildningar.Regeringen har fattat beslut med anledning avLantbruksstyrelsens rapport . I sinskrivelse till hänvisar regeringen bl.a.till det pågående reformarbetet för gymnasieskolan och det nyastatsbidragssystemet till grundskola, gymnasieskola och kommunalvuxenutbildning som infördes . Vidare erinrarregeringen om ansvar när det gäller såvälfördelning av statsbidrag som inrättande och avveckling avstatsbidragsberättigade folkhögskolor. Beträffandehovslagarutbildningen i bör det enligt regeringen ankommapå () att ta upp överläggningarmed berörda parter om hovslagarutbildningens huvudmannaskap.Några ytterligare åtgärder beträffande Lantbruksstyrelsensförslag om utbildningar inom hästhållning och hästsport samtfinansieringen av sådana utbildningar har regeringen inte funnitanledning att vidta.Enligt vad utskottet erfarit har den snabba utvecklingen inomhästhållning under och tillkomsten avstora hästanläggningar med olika verksamhetsinriktningar medförten ökad efterfrågan på utbildad arbetskraft. råder bristpå kvalificerade yrkesarbetare inom vissa områden.När det gäller den grundläggande utbildningen för hästhållningvill utskottet erinra om att regeringen den 27 februari 1992fattat beslut om programmål för gymnasieskolans nationellaprogram. Enligt programmålet för naturbruksprogrammet skallutbildningen ge eleverna den kompetens som motsvarargrundläggande yrkeskrav inom naturbruksområdet, inkluderandebl.a. Då naturbruksprogrammet inte har någranationella grenar ankommer det på styrelsen för utbildningen attbesluta om inriktningen av och kursplaner för lokala grenarenligt 2kap. 9--11§§ gymnasieförordningen.Utskottet har inhämtat att utbildning på grenen hästhållninginom naturbruksprogrammet anordnas vid 15 gymnasieskolor medlandstingen som huvudmän under /93. Intresset frånelevernas sida för dessa utbildningar har varit stort.De mer avancerade hippologiska utbildningarna bör enligtutskottets uppfattning bygga på gymnasieskolansnaturbruksprogram. Utskottet anser liksom motionärerna att deeftergymnasiala utbildningarna, som skall förbereda för arbete iledande befattningar vid bl.a. ridskolor, stuterier,utbildnings- och försäljningsstallar samt inom trav och galopp,bör organiseras inom ett samlat utbildningsprogram med klartdefinierade mål, utbildnings- och kursplaner m.m. Det börankomma på företrädare för branschens organisationer inomHästhållningens yrkesnämnd att i samarbete medutbildningsanordnarna närmare utforma utbildningarnas innehålloch struktur m.m. Även frågan om huvudmannaskapet för dessautbildningar bör enligt utskottets uppfattning likaså beredasinom branschens organisationer. Enligt vad utskottet inhämtatförs diskussioner i vad mån de högre hippologiskautbildningarna skall kunna räknas som högskoleutbildningar ochingå i det nya utbildningssystemet för högskolan (jfr prop.1992/93:1 om universitet och högskolor -- frihet för kvalitet).Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att en tvåårigstallchefsutbildning anordnas vid Stiftelsen , . Utbildningen finansieras med medelfrån anslaget B 16. Bidrag till driften av fristående skolor(åttonde huvudtiteln). Övrig gymnasial utbildning finansierasmed medel från det generella sektorsbidraget för det kommunalaoffentliga skolväsendet. Bidraget utgår direkt till elevernashemkommuner. Till utbildningar och kurser inom hästhållning ochhästsport vid Hästsportens folkhögskola, , anvisasmedel genom från anslaget C 1. Bidrag tillfolkbildningen (åttonde huvudtiteln).Landets enda hovslagarutbildning finns vid iSkara som hör till vid SLU.Enligt vad utskottet erfarit förs diskussioner mellan SLU ochSkara kommun om hovslagarutbildningens huvudmannaskap. Utskottetutgår från att det även i fortsättningen kommer att anordnaskvalificerad utbildning till hovslagare oavsett vem som ärhuvudman för utbildningen.Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslår utskottetatt avslår motion 1991/92:Ub209.Kunskap om homosexualitetEnligt motion 1991/92:So292 (fp) yrkande 3 bör skolan inomramen för samlevnadsundervisningen bidra med att spridakunskap om vad homosexualitet innebär. Motionärernaanser att dagens undervisning är dålig, att lärarhögskolornanonchalerar dessa frågor i utbildningen och att homosexualitetinte behandlas tillfredsställande i läromedlen.Utskottet har (jfr bet. UbU 1987/88:16och bet. 1989/90:UbU1) behandlat sex- och samlevnadsfrågor ochdärvid bl.a. hänvisat till läroplanen för gymnasieskolan(Lgy70) i vilken det framhålls att den s.k. TTF-resursen(särskild resurs för timma till förfogande) skall användas förbl.a. sex- och samlevnadsundervisning. Enligt läroplanen förgrundskolan (Lgr80) skall eleverna ges insikter i bl.a.livsåskådningsfrågor, familjefrågor och sexualfrågor. I ämnethemkunskap ingår samlevnad som ett huvudmoment. Urvalet ochbehandlingen av stoff i alla ämnen i såväl somgymnasieskolan skall präglas av saklighet och allsidighet.Läroplanskommittén har i sitt betänkande Skola för bildning(SOU 1992:94) lämnat förslag till nya läroplaner för grundskolanoch för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Kommittén harvidare gett förslag till ny timplan för och förslagtill kursplaner i vissa ämnen samt förslag till huvudsakligtinnehåll i övriga ämnen i . I kommitténs förslag tillläroplan för sägs under avsnittet Normer och värdenatt strävan i skolan skall vara att eleven utvecklar en förmågaatt göra medvetna etiska ställningstaganden grundade påkunskaper och personliga erfarenheter och respektera andramänniskors integritet. Vidare föreslår kommittén att ett nyttämne, barn- och ungdomskunskap, införs i . Syftet meddetta ämne är bl.a. att genom kunskaper om barns och ungdomarsutveckling stödja elevens tonårsutveckling, stärka elevensidentitet och ge förutsättningar för att eleven skall kunnamöta, förstå och respektera människor med olika bakgrund ochursprung. Ämnet skall bidra till att underlätta tonåringensintegration i vuxenlivet och främja jämställdheten. Detframhålls vidare att puberteten och tonåren innebär storaförändringar, både kroppsliga och känslomässiga, som ger tankar,upplevelser och förväntningar men som också skapar osäkerhet,sårbarhet och frågor om sig själv och sin roll. Tonåringensaktuella frågor om bl.a. vänskap, ensamhet, kärlek ochsexualitet skall behandlas. Kunskap om familjen, dess förändradevillkor och betydelse för den växande människan skall belysas.Även i ämnet biologi skall frågor om samlevnad, sexualitet ochansvar för sig själv, kamrater och andra människor tas upp.I direktiven till (dir. 1991:117)förutsätts att skall ge ut kommentarer med t.ex.information om forskning samt exempel från undervisningen iolika skolor. Utskottet vill erinra om att gavut en lärarhandledning för skolans samlevnadsundervisning år1977. Utskottet utgår från att , om det visar sig attbehov föreligger, kommer att ge ut ett kommentarmaterial avlikartat slag men anpassat till de nya förutsättningarna som kanbli följden av nya läroplaner och kursplaner för ochgymnasieskolan.Utskottet vill även peka på att enligt regeringens särskildadirektiv för Statens skolverks fördjupade anslagsframställningför budgetåren 1994/95--1996/97 bör i sin allmännaplanering för information, uppföljning och utvärdering bevakaskolans arbete med bl.a. sex- och samlevnadsfrågor.När det gäller behandlingen av homosexualitet i läromedlenvill utskottet erinra om att med skrivelse tillregeringen överlämnat en granskningsrapportom hur bl.a. samlevnadsfrågorna tas upp i skolans läromedel.Enligt rapporten har intentionerna vid beskrivningen avhomosexualitet i de granskade läromedlen ofta varit positiva.Utrymmet har dock varit för litet och beskrivningarna oftaganska ensidiga. Enligt granskaren har det skett förbättringar iflera avseenden. Fördomarna har blivit mindre uttalade ochkunskaperna om homosexualitet har ökat.Beträffande lärarnas utbildning utgår utskottet från att deberörda högskolemyndigheterna ser till att undervisningen omhomosexualitet ges erforderligt utrymme i utbildningsplanerna.Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att frågor omhomosexualitet inte behandlas isolerade utan blir integrerade påett naturligt sätt i undervisningen om samlevnad i olika ämnenoch på olika stadier. Homosexuell samlevnad måste erkännas ochrespekteras. Diskriminering av homosexuella får självfallet inteaccepteras.Med hänvisning till att det ankommer på att vidtade åtgärder som kan behövas för att ytterligare förbättrasituationen i nu berört hänseende bör avslå motion1991/92:So292 yrkande 3.ANT-frågorI motionerna 1991/92:So271 (v) yrkande 8, 1991/92:Ub807 (fp)yrkande 1 och 1991/92:So289 (s) yrkande 5 behandlas frågor omskolornas ANT-verksamhet (alkohol, narkotika och tobak).Enligt motionärerna tyder mycket på att undervisningen om ANTminskat i omfattning . bör ges iuppdrag att effektivisera skolornas ANT-verksamhet. Enligtmotion 1991/92:Ub807 yrkande 2 är det angeläget att dagenslärare får fortbildning i och att undervisning om ANTbeaktas i lärarutbildningen.Enligt nu gällande läroplaner för såväl somgymnasieskolan skall farorna med alkohol, narkotika och tobakbehandlas i undervisningen. Utskottet har inhämtat att någonsamlad rapportering över skolornas ANT-verksamhet inteföreligger . Enligt regeringens särskilda direktivför Statens skolverks fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1994/95--1996/97 bör inom ramen för sinallmänna planering för information, uppföljning och utvärderingbevaka skolans insatser mot bl.a. alkohol, narkotika och tobak.Som nämnts i det föregående har i sittbetänkande Skola för bildning (SOU 1992:94) föreslagit att ettnytt ämne, barn- och ungdomskunskap, införs i grundskolan.Kommittén har lämnat förslag till huvudsakligt innehåll ikursplanen i detta ämne och skall geförslag till fullständiga kursplaner för samtliga ämnen igrundskolan. Utskottet förutsätter att frågor om kommer atttas upp i barn- och ungdomskunskap liksom i andra ämnen somt.ex. biologi och samhällskunskap.När det gäller ANT-undervisningen i lärarutbildningen hänvisarutskottet till utbildningsplanen för grundskollärarlinjen, därdet bl.a. föreskrivs att de studerande skall lära sig hur sådanaövergripande kunskapsområden som hälsofrågor ochsamlevnadsfrågor kan behandlas i undervisningen. När det gällerfortbildning av skolans personal ankommer det på kommunerna attutveckla personalens kompetens. , som har till uppgiftatt se till att det finns tillgång till fortbildning av godkvalitet i alla delar av landet, bör genom sin utvärdering ochtillsyn av skolans verksamhet kunna avgöra huruvida statligafortbildningsinsatser är motiverade på detta område.Utskottet anser i likhet med motionärerna att en saklig ochallsidig information om måste bedrivas i såväl grundskolansom gymnasieskolan. ANT-frågorna bör aktualiseras även i annankommunal verksamhet (t.ex. fritidsgårdar) för ungdomar. För attdetta skall ske på ett ändamålsenligt sätt bör insatserna motANT göras enligt en särskild handlingsplan, vilken med fördelkan ingå i kommunens skolplan eller i de enskilda skolornasarbetsplaner.Med hänvisning till vad utskottet här anfört omANT-verksamheten i kommunerna och ansvar förutvärdering och tillsyn av skolverksamheten föreslår utskottetatt avstyrker motionerna 1991/92:Ub807 yrkandena 1 och2, 1991/92:So271 yrkande 8 och 1991/92:So289 yrkande 5.Vissa program- och kursplanefrågor i gymnasieskolanI ett antal motioner behandlas vissa program- ochkursplanefrågor i gymnasieskolan.I motion 1991/92:Ub273 (c) yrkande 1 bör grenen Konst- ochformgivning inom det Estetiska programmet inte ges en ändradbenämning såsom föreslagit. Enligt yrkande 2 i sammamotion och i motion 1991/92:Ub278 (s) bör olika former av slöjdingå i alla tre årskurserna inom det Estetiska programmet.Kost- och hälsokunskap aktualiseras i motionerna 1991/92:Ub217delvis och 1991/92:Ub218 (båda m). Motionärerna anser att kost-och näringslära har för litet utrymme i undervisningen och bördärför erbjudas som tillvalsämne. Det är vidare av största viktatt kost- och näringslära ingår i utbildningen till barnskötareför att de i sin tur skall kunna motivera barn till godakostvanor.Det är enligt motion 1991/92:Ub231 (nyd) viktigt att vidtaåtgärder redan i skolan för att förebygga arbetsskador. Lärare iidrott och övriga lärare i en skola bör utforma ett program föratt förebygga arbetsskador och medverka till att det genomförs.I motion 1991/92:N270 (v) yrkande 12 framhålls vikten avundervisning om småföretagandets villkor i de nationellaprogrammen i gymnasieskolan.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena kortfattaterinra om innebörden av beslut om ansvarsfördelningenm.m. på skolområdet.En mål- och resultatorienterad styrning av skolan innebär attverksamheten inte skall styras genom regler i den utsträckningsom varit fallet. I stället skall de nationelltuppsatta målen styra verksamheten genom att de ligger till grundför de undervisningsmål som utformas lokalt i kommunalaskolplaner och lokala arbetsplaner.I skollagen anges samhällets övergripande mål förutbildningen. Läroplanen skall ange den värdegrund samt de måloch väsentliga riktlinjer som skolan skall ha för sitt arbete.Kursplanen skall ange ämnets undervisningsmål. Vid utformningenav läroplaner och kursplaner lämnas ett stort fritt utrymme föratt möjliggöra lokala initiativ för en professionell utvecklingav skolan utan att den nationella likvärdigheten äventyras.Timplanen är ett annat dokument som styr utformningen avskolverksamheten. I ett målstyrt system bör timplanen vara såflexibel att den ger utrymme för lokal profilering och för ettpersonligt val från elevernas sida. I det nya styrsystemet förskolverksamheten har inrättats för att följaoch utvärdera skolverksamheten, utöva tillsyn över den samt påolika sätt bidra till skolans utveckling.Timplanen för den reformerade gymnasieskolan återfinns ibilaga2 till skollagen (1991:1107). Där anges minstagaranterade undervisningstid i timmar för ämnena igymnasieskolans treåriga nationella program och den totalaundervisningstiden. I samtliga program ingår förindividuellt val. För lokalt tillägg/ämnesanknuten praktik kan100--disponeras. Styrelsen för utbildningen kanvidare besluta om inriktningen av och kursplaner för lokalagrenar (jfr 2kap. 9--11§§ gymnasieförordningen) ochfastställa kursplaner för lokala kurser (jfr 2kap. 12--17§§gymnasieförordningen).Regeringen har fattat beslut om enrevidering av läroplan för gymnasieskolan (Lgy70) (SKOLFS1992:4). Den föreliggande revideringen kommer att gälla under enövergångstid. För den reformerade gymnasieskolan gäller deprogrammål som framgår av förordningen omprogrammål för gymnasieskolans nationella program (SKOLFS1992:5). Kursplaner för den reformerade gymnasieskolan harbeslutats av regeringen i vad gäller kärnämnen den 23 april1992 (SKOLFS 1992:12). För övriga ämnen gäller om kursplaner för bl.a. den reformeradegymnasieskolan (SKOLFS 1992:38).Med hänvisning till intentionerna bakom en mål- ochresultatorienterad styrning av skolan och till här redovisadestyrdokument för undervisningen i den reformerade gymnasieskolanfinner utskottet att de yrkanden som framförs i föreliggandemotioner beträffande undervisningens innehåll -- inslag av olikaformer av slöjd, kunskaper i kost- och näringslära, förebyggandeav arbetsskador och undervisning om småföretagandets villkor --inte bör föranleda uttalanden av . Motionerna i dessadelar bör således avslås av riksdagen.När det gäller benämningen Konst- och formgivning konstaterarutskottet att ifrågavarande gren i det Estetiska programmetenligt programmålen för gymnasieskolans nationella program hardenna benämning.