bet · GF01KrU28 · 1992-05-19 00:00:00 — Det ärönskvärt att ledamöterna hämtas från olika delar av samhället,har stor integritet och sammantaget representerar kunskaper ocherfarenheter som är relevanta för verksamheten.Regeringen bör inför utseendet av ledamöter samråda medledarna för samtliga i representerade partier.Återstående två styrelseledamöter utses av ägarna på resp.bolagsstämma.Det breddade ägandet, de nya formerna för utseende avstyrelseledamöter samt en tydlig ansvarsfördelning mellanriksdag, regering, styrelser, företagsledning ochprogramansvariga bör innebära ett hinder för otillbörligstyrning och vara en garanti för självständighet iprogramverksamheten.Ett fristående publikråd bör också inrättas. Rådet bör ha tilluppgift att vara ett forum för diskussioner mellan publik ochprogramföretag om hur programverksamheten motsvarar publicservice-uppdraget. Regeringen bör utse deltagare bland t.ex.olika folkrörelsegrupper, handikapporganisationer,invandrargrupper, lyssnare och tittare som utses utifrånpersonliga meriter. Deltagandet bör hämtas från hela landet.Organisationen av public service-verksamheten bör förenklas.Moderbolaget bör därför avvecklas och Riksradion och Lokalradionföras samman till ett radioföretag. verksamhet medutsändning av program övertas av ett nytt statligt bolag medhuvudmannaskap för rundradionätet, Svensk Rundradio AB.Programföretagen föreslås fortsättningsvis köpautsändningstjänster från detta bolag och får därefter ökademedelstilldelningar. upphör nuvarande direktamedelstilldelning till televerket.I övrigt kan nämnas att uppgifterna för Radiotjänst i Kirunabör vara oförändrade. Radiotjänst bör ägas gemensamt av de treprogramföretagen. Vissa förenklingar föreslås i fråga omradionämndens prövning av bestämmelserna om genmäle samt denenskildes privatliv.Vidare bör skyldigheten att sända närradio över sändare somställts till förfogande av upphävas från den1 juli1992.Till slut några ord om de ekonomiska förutsättningarna.Medelstilldelningen till de tre programföretagen bör innebäraatt 1993 erhåller ca 2,6miljarder av dettillgängliga beloppet, knappt 1,5miljarder ochUtbildningsradion ca 200milj.kr. Den totalamedelstilldelningen överensstämmer därmed också i stort med vadsom angavs i propositionen 1991.Ordförande (): Vi tackar fördet. Härmed lämnar jag ordet till chefen för . Var så god!Örjan : Herr ordförande! Ävenjag tackar för invitationen att besöka utskottet i de härformerna. Enär jag givits tillfälle att kommentera regeringensproposition nr 140 om TV- och radioverksamheten skall jag i dethär sammanhanget begränsa mig till tre synpunkter.Den första synpunkten knyter an till följande. uttryckte samtliga styrelser inom en gemensamuppfattning om de framtida villkoren för koncernen . Den uppfattningen framfördes i en skrivelse tillregeringen.Propositionens förslag går på flera väsentliga punkter stick istäv mot styrelsernas uppfattning, framför allt när det gällerupplösningen av koncernen och konsekvenserna, politiseringen iförhållande till statsmakterna, av public service-verksamheten.Den andra synpunkten, herr ordförande, gäller regeringensförslag i propositionen på så sätt att de antyds utgöra enbörjan till ett systemskifte när det gäller publicservice-verksamhetens villkor i Sverige.Normalt brukar väsentliga förändringar grundas på omfattandemediepolitiska bedömningar som sedan är grunden för förslag somriksdagen får ta ställning till. Sådana bedömningar, herrordförande, saknas i stort helt i detta sammanhang i den härpropositionen.Vad kulturministern anför som primärt motiv är att hon erfarit-- av vem vet jag inte -- att det råder split och tvetalan inomkoncernen, vilket åsamkat men för verksamheten. Detta betraktarjag som ett svepskäl.Den skrivelse från samtliga styrelser inom koncernen som jagnyss nämnde talar emot ministerns motiv.Den tredje synpunkten, herr ordförande, är att till detintryck av tunnhet och improvisation som jag anser präglarpropositionen i väsentliga avseenden hör att det inte finns ensen ansats till konsekvensanalys verksamhetsmässigt ochekonomiskt eller en värdering från företagsmässig synpunkt.SR-koncernen är på flera sätt och av olika skäl en mycketintegrerad organisation. Vi har ett omfattande system grundat påbåde avtal, uppdrag alltså, och praxis med gemensamma band iolika avseenden inom koncernen och gentemot yttervärlden.Avtalsfrågor, personalpolitik, fastighetsägande, skattepolitik,skattedisposition och mycket annat innebär både kort- ochlångsiktiga åtaganden på verksamhetens vägnar som inte upphöratt gälla bara därför att man upplöser en koncern.Allt detta kan förändras. Men det kräver en genomtänkt plan.En sådan saknar jag i propositionen. Det finns inte ens enantydan därom. En sådan plan förutsätter också att ägarnas roll,omfattning och ansvar definieras. Fram till dess att bl.a. dettahar blivit klarlagt förblir tankarna i propositionen både iföretagsmässig och i ekonomisk mening svävande och utan reellvägledning. Tack!Ordförande (): Vi får tacka ÖrjanWallqvist. Ordet går så till , chef för . Var så god!Sam : Herr ordförande! Regeringensproposition om radio- och TV-frågorna ger i långa stycken ettgott underlag för verksamhet under denärmaste åren.Det är bra att något förslag om ett förstatligande avSR-koncernen inte läggs fram. Det är bra att ägandet föreslåsspritt till grupper också vid sidan av folkrörelserna, pressenoch näringslivet. Att ha en bred förankring i det svenskasamhället är väsentligt för vårt uppdrag och för vår oberoendeställning som medieföretag.En förutsättning för att den föreslagna ägarkonstruktionenskall kunna fungera är dock att det snabbt -- naturligtvis helstunder utskottsbehandlingen -- klargörs vilka intressenter somavser att ikläda sig en långsiktig ägarrroll. Sker inte det, kanresultatet bli ett betydande statligt ägande, vilketnaturligtvis skulle skapa osäkerhet för framtiden ochfrågetecken beträffande statsmakternas långsiktiga ambitioner iägarfrågan.Det är bra att det reformtillskott och den värdesäkring genomindex som fjolårets riksdag uttalat sig för nu konfirmeras ochläggs fast för avtalsperioden. Tillsammans med den fastamedelsfördelning som gjorts mellan programbolagen för helaavtalsperioden ger det oss goda planeringsförutsättningar. Justden fyraåriga medelsfördelning som programbolagen själva berettsmöjlighet att påverka motverkar också de risker som borttagandetav moderbolaget eljest skulle ha kunnat innebära.Det är värdefullt att regeringen fortsatt ser publicservice-TV som en central del av den nationella televisionen ochlåter det komma till uttryck i ett i princip oförändrat uppdrag.Betoningen av kvaliteten är något självklart också för ossinom . Positivt är också att uppdraget skallfullgöras i ett tvåkanalssystem och att tankarna påutförsäljning av en kanal inte har fått fotfäste bland depolitiska beslutsfattarna. I det oförändrade uppdraget,uppfattar jag, ligger det också en markering av att SverigesTelevision fortsatt skall erbjudas såväl breda publika programsom program för små publikgrupper. Det är synnerligen väsentligtatt de idéer om att begränsa vårt uppdrag och vår roll somframförts i debatten nu tillbakavisas.Det finns emellertid andra delar av propositionen somförsvagar och otydliggör programföretagens handlingsfrihet ochoberoende.Det är olyckligt att vi får en i förhållande till vårakonkurrenter förkortad avtalsperiod. Den korta avtalsperioden ikombination med de alltjämt kvarstående oklarheterna beträffandestatens hembudsförfarande kan uppfattas som signaler om att manfrån regeringens sida vill förändra publicservice-företagens uppdrag och karaktär.Det föreslagna publikrådet uppfattar jag vara en reminiscensfrån ett stadium i beredningen av propositionen då ettförstatligande övervägdes. Utan att värdera hur ett publikråd avföreslagen typ praktiskt skulle kunna fungera vill jag peka påde principiella betänkligheter som kan riktas mot inrättandet avett organ som får ett slags myndighetskaraktär men samtidigtmycket oklara befogenheter. Ett publikråd av det slaget skullekunna leda till att programföretagets integritet och oberoendepå goda grunder kan ifrågasättas.På en rad punkter innebär propositionen att programbolagen gesökad handlingsfrihet, och det är bra. Men på en punkt görs ettväsentligt avsteg, nämligen när det gäller Televisionsnyhetsorganisation. Jag finner det naturligt att kanvilja markera roll i den nationellanyhetsverksamheten i televisionen. Det bör dock ske, tycker jag,i mera allmänna former och inte ta sig uttryck i detaljeradeorganisatoriska bindningar för hela avtalsperioden.Det centrala är att skall genyhetsverksamheten hög prioritet vid fördelningen av resursersamt sträva efter att öka mångfalden i olika avseenden.Den organisatoriska förändring som utreds inom SverigesTelevision skall ses i skenet av det avtal som tecknades mellanTV 4 och staten och som bl.a. innebär en skyldighet för attsvara för en ambitiös nyhetsservice. kommer TV4 att nå i stort sett hela den svenska befolkningen. Att ett ochsamma TV-bolag i konkurrens med andra skall åläggas att ha tvånyhetsredaktioner är helt unikt. Det förekommer mig veterligtingen annanstans i världen.Tvåredaktionssystemet hade sin klara motivering när vi saknadekonkurrens. har vi den. Och är det något vi vet, så är detatt nyhetsverksamheten drar nya och ständigt ökade kostnader.Ingenting i världen, eller för den delen i , talar föratt nyhetskostnaderna skulle minska ,tvärtom.För att behålla och utveckla en kvalitativ nyhetsservice inomSveriges Television måste vi koncentrera resurserna på ettslagkraftigt nyhetsutbud för att nå högsta kvalitet och störstamöjliga mångfald.Sverigebevakningen i riksprogrammen skulle därvid kunnaförstärkas liksom utrikesbevakningen. Möjligheterna ökar ocksåatt tillgodose den eftersträvade mångfalden i nyhetsverksamhetensamtidigt som den analyserande och kommenterandesamhällsbevakningen kan utvecklas. Därutöver kan ett betydandeantal miljoner frigöras, bl.a. för att ytterligare förstärkabåde riksnyhetsbevakningen och den regionala nyhetsbevakningen.Det vore, herr ordförande, mycket olyckligt om SverigesTelevision skulle bli låst vid nuvarande nyhetslösning för helaavtalsperioden. måste få ta ansvarför nyhetsverksamhetens organisation. Med en låsning för helaavtalsperioden riskerar nyhetsverksamheten att kvalitativttunnas ut, som det fortsatta rationaliseringsåtagandesom statsmakterna lagt på företaget blir svårare attförverkliga. Tack!Åke , ordförande: för det. Ordet går såtill som är chef för det nya ljudradiobolaget.Ove : Tack, herr ordförande! Jag företräder alltsådet bolag som fr.o.m. kommande årsskifte skall ta över denverksamhet som bedrivs inom såväl Lokalradio somSveriges Riksradio.Det är glädjande när det gäller den här propositionen attradions ställning och betydelse tydligt markeras. Det är bra,inte minst med tanke på att vi kommer att fåkonkurrens också på radioområdet. Därför är det framsynt attfusionen mellan bekräftas ipropositionen. Jag kan meddela utskottet att arbetet medsammanslagningen i alla dess dimensioner fortskrider.Personligen är jag ännu mer övertygad om riktigheten i dettabeslut nu än jag var när frågan diskuterades för ett och etthalvt år sedan. Skapandet av det nya radiobolaget kommer attleda till ökad rationalitet och ökad kreativitet. Det är minbestämda uppfattning att det beslut som fattade i juni1991 är ifrågasatt inom de två berördaradioföretagen.Vidare är det, herr ordförande, bra att uppdraget till publicservice-företagen skall vara oförändrat under kommandeavtalsperiod. I propositionen antyds, menar jag, ganska tydligtmöjligheten till en omprövning av uppdragets karaktär och breddom . Därför vill jag göra klart att det är minuppfattning att ett uppdrag som präglas av såväl djup som breddär en överlevnadsförutsättning för publicservice-verksamheten. Det är ett regionalt demokratikrav attpubliken i hela landet skall ha tillgång till program av allaslag. Det är i grunden fråga om public service-verksamhetensförankring hos dess uppdragsgivare, befolkningen, och därmed omdess trovärdighet.Jag är kritisk mot att avtalsperioden föreslås bli förkortadtill . Det borde vara ett anständighetskrav attavtalsperioden, koncessionsperioden, blir densamma för publicservice-företagen som för de nya kommersiella aktörerna.Beträffande koncernens organisation vill jag om moderbolagetsexistens säga följande. Det är olyckligt med oklarhet om ansvaroch befogenheter. Som framgår också av propositionstexten harman över tiden medvetet gjort ett undantag från reglerna förnormala koncerners verksamhet inom . Jag menar attdet har varit olyckligt. Det är kanske känt för utskottetsledamöter att min åsikt är att svaret på denna fråga borde hablivit en mer samlad koncern för radio- och TV-verksamhet. Jagmenar att public service-verksamheten i en osäker framtid skullestå starkare om radion och televisionen bedrevs i en mer samladkoncernorganisation.Dock vill jag säga att förslaget i föreliggande proposition iansvars- och befogenhetshänseende har vissa fördelar jämfört medförra årets riksdagsbeslut. Det ger utan tvekan en tydligarefördelning av ansvar och befogenheter än riksdagsbeslutet frånjuni 1991.Nackdelen med föreliggande förslag är att det kan ökasårbarheten för programverksamheten och programföretagen omstaten skulle vilja sälja ut och stycka av delar avprogramverksamheten.På motsvarande sätt förhåller det sig med den föreslagnamodellen till medelsfördelning, alltså en nyckel som i principär en framräkning av nuvarande läge som skall ligga fast underen fyraårig avtalsperiod. Vad vi i programföretagen vinner påden här modellen är ökad långsiktighet och därmed bättreplaneringsförutsättningar . Det den samladeprogramverksamheten förlorar är flexibiliteten, möjligheten attanpassa oss till förändringar, nu okända, i vår omvärld.Jag anser att de här två fördelarna och nackdelarna ungefäruppväger varandra. Den risk som verksamheten löper kommer dockatt bli tydligare allteftersom avtalsperioden framskrider. Motslutet av avtalsperioden kommer oundvikligen politiskaöverväganden att bestämma medelsfördelningen mellan radio ochtelevision -- alltså när fördelningsnyckeln skall definierasinför nästa avtalsperiod.I frågan om ett publikråd kan jag redovisa att man har mycketolika uppfattning inom public service-företagen. Jag tror attdet är korrekt att säga att flertalet är kritiska mot idén omett publikråd. Jag tillhör inte den kategorin. Jag är inte räddför publikrådsinstitutionen. Jag har sett hur den fungerarframför allt i . Vidare tycker jag att riskerna, såsomdessa är formulerade, för att ett publikråd skulle äventyraföretagens integritet är överdrivna, eller kanske obefintliga.Dock kanske man kan bifoga en fråga: Behövs verkligenpublikråden när ägarformen, ägandet, i princip kommer attföreslås oförändrat? Jag tror att har gjort enkorrekt bedömning när han sade att det känns som ompublikråd är en kvarleva från det skede i beredningsprocessen dåman diskuterade andra ägarformer.Till slut vill jag ta upp ytterligare en fråga. Ipropositionstexten framhålls att koncernen genom den föreslagnaomorganisationen kommer att bestå av tre stora programbolag. Jagmenar att det är ett inkorrekt uttryck. Den kommer att bestå avtre programbolag, varav Utbildningsradion endast omfattar 5%av koncernens omslutning.Min uppfattning är att Utbildningsradion borde integreras iTV- och radiobolagen. Eftersom vi, alltså radiobolaget,TV-bolaget och Utbildningsradion, delar sändningskanalerna hörvi samman. Publiken uppfattar det som om programmen kommer frånsamma bolag.Radiobolaget har och kommer att ha ansvar för en radverksamheter av lika kvalificerat slag somutbildningsprogrammen. Jag kan nämna verksamheter medsymfoniorkester, radioteater, utrikeskorrespondenter och mångaandra. En stark utbildningsredaktion inom radio- resp.TV-bolagen skulle ge utbildningsprogrammen en starkare ställningän . Därför bör dessa program utgöra en integrerad del avradio- resp. TV-verksamheten. Den personal som producerarutbildningsprogram skulle få större utvecklingsmöjligheter, ochvi skulle undvika onödiga konflikter om sändningstider. Dessutommenar jag att den olika storleken hos de tre olikaprogrambolagen, särskilt Utbildningsradions litenhet, innebär enuppenbar risk för starkt kostnadshöjande suboptimeringseffekter.Lars : Herr ordförande! Ärade ledamöter!Utbildningsradion tillhör både rundradiovärlden ochutbildningsvärlden. Dess uppgifter och roll måste därförbestämmas utifrån de förutsättningar som gäller såväl inomrundradion som inom utbildningsvärlden. Utbildningsradion harett utbildningsuppdrag inom ramen för rundradio i allmänhetenstjänst. Utbildningsradions verksamhet grundas på behov inomutbildningsområdet och tillkommer efter samråd med användarna.En genomförd undersökning visar att av svenskafolket tycker att det är bra att det finns utbildningsprogram iradio och TV.Utbildningsfrågorna blir allt viktigare i samhället. Närmandettill och EG och den ökande internationaliseringen,miljöfrågorna osv. gör att Utbildningsradions uppgifter och rollblir allt viktigare.Utbildningsradions målgrupper är förskola, ungdomsskola,högskola och vuxenutbildning samt den fria folkbildningen. I detframlagda förslaget täcks detta väl in. Det är ingaförändringar, och det tycker vi är bra. Utbildningsradionomsätter ca 200 milj.kr. Det är ett ganska stort företagobjektivt sätt. Vi får in i avgiftsmedel. Vi harsändningsrätt både inom radio och inom TV, såväl riks somregionalt. Vi sänder i TV, i riksradio ochca i radio regionalt.Sedan vi senast var till utskottet har det hänt att vi harfått reformtillskott. Jag kan då berätta att vi under 1992kommer att bygga ut vår verksamhet så att vi har full bemanningpå vuxensidan i samtliga lokalradioområden. Vi har en ambitionatt ha två medarbetare på lokalradioområdet. Ettannat reformområde som vi går in på under detta år ärgymnasieskolan. Då är vi i takt med utbyggnaden av samhället iövrigt.Ytterligare ett område som är viktigt är sändningstiderna. Idet förslag som är framlagt finns skrivningar som ger oss stöd ivåra diskussioner med och det nyaradiobolaget. Det ger oss möjlighet att få tider där våramålgrupper kan titta och lyssna på programmen innan man går tillsängs och efter det att man har stigit upp. De två TV-kanalernaoch de fyra radiokanalerna är lika mycket en del avUtbildningsradion som de är en del av SR och SVT.Jag skall slutligen gå in på en detalj i propositionen.Utbildningsradion har tagit emot särskildamedel för lärarfortbildning, och vi tycker att vi skall ha denmöjligheten även i fortsättningen, men vi tycker att det skallbreddas till att omfatta alla insatser som ärutbildningspolitiskt motiverade, t.ex. att vi skulle kunna göraspeciella insatser när det gäller EG-information och sådant.Avslutningsvis när det gäller publikråden kan jag säga attUtbildningsradion sedan gammalt har nära och goda kontakter medsina användare, så något nytt är det egentligen inte förUtbildningsradion. Jag tycker inte att det är till nackdel förvår verksamhet. Tack för ordet, herr ordförande!Hans Helmfrid: Herr ordförande! Ärade ledamöter!Radiotjänst i ansvarar till fullo föruppbörd av TV-avgifter i Sverige.Vi har fler registrerade TV-avgiftsbetalare än någonsin.Betalningsviljan när det gäller TV-avgiften är hög. Drygt 92%av våra fakturor betalas prompt. Betalningseffektiviteten, mättsom en kvot mellan inbetalat belopp och fakturerat belopp,ligger mellan 98 och 99%.Den ekonomiska recessionen i samhället, liksom ökade kostnaderför kabelutbud, påverkar naturligtvis betalningsviljan. Underandra , då den öppna arbetslösheten i näranog fördubblades, minskade viljan med en dryg procentenhet.Denna minskning medför en motsvarande ökning av de antalindrivningsärenden som Radiotjänst överför tillkronofogdemyndigheten.Radiotjänsts siffror för betalningseffektiviteten står sigdock mycket väl i jämförelse med motsvarande siffror somredovisas av den uppbördsorganisation i som har de bästaförutsättningarna och de gynnsammaste spelreglerna föruppbördsverksamhet, nämligen riksskatteverket.Trots att utbetalningarna från rundradions konto underRadiotjänsts verksamhetstid procentuellt sett ökat snabbare änden procentuella ökningen av TV-avgiften har kontot haft ettpositivt kassaflöde och uppvisar ett positivt saldo.Likviditeten, som främst uppstått till följd avförskottsbetalningarna, minskar dock till följd av obalansenmellan kostnads- och intäktsökningarna.Vi har under vår verksamhetstid byggt upp ett sådantekonomiskt och finansiellt kunnande inom Radiotjänst att jagvågar påstå att Radiotjänst, med befintliga resurser, harkompetensen, erfarenheten och viljan att ta över ochframgångsrikt sköta huvudmannaskapet för rundradions konton.Radiotjänsts uppbördsverksamhet med den nuvarande rullandetremånadersfaktureringen kostar av uppburet belopp.Varje uppburen TV-avgiftskrona kostar alltså förRadiotjänst. En analys av Radiotjänsts kostnader, dvs. dessa 3ören, visar att av driftskostnaderna åtgår förverksamheten i . av driftskostnaderna åtgår förmarknadsföring, kontroll och resor, medan så mycket som ca 55%av företagets driftskostnader åtgår för köp av volymberoendetjänster från statliga monopolföretag, främst postverket ochteleverket. Det är också de senast nämnda kostnaderna som ökarsnabbast.Den för Radiotjänst påverkbara delen av företagets kostnaderär liten.Systemet med fasta anslag till Radiotjänsts verksamhet, som jupräglas av stora volymberoende kostnader, medför paradoxalt nogatt ju bättre Radiotjänst lyckas med sin verksamhet, dvs. jufler TV-avgifter som vi driver in, desto sämre ekonomisktresultat visar bolaget verksamhet.Vi har därför föreslagit, senast i anslagsframställan för 1993års verksamhet, att Radiotjänst tilldelas anslag efterprestation. Prestationsersättningen bör dessutom utgå efter enstafflad skala, som speglar att marginalkostnaderna för attdriva in ytterligare TV-avgifter ökar.Vi tror på målstyrning och incitament i den här typen avverksamhet. Tack för ordet!Thord-Ove : Herr ordförande! Inomfolkrörelsernas ägargrupp tror vi att iframtiden kommer att ha en allt viktigare roll att spela i vårtdemokratiska samhälle. Utvecklingen på mediemarknaden förstärkerbehovet av ett starkt och oberoende public service-företag. Jagvill gärna stryka under det egentligen självklara att vi inom deenskilda ägarorganisationerna inte ser vår ägarroll i SverigesRadio som ett sätt att driva olika gruppegoistiska särintresseninom medieföretaget. Bredden och mångfalden inomfolkrörelsegruppen, som vi dessutom gärna ser ytterligarebreddad, är en garanti mot detta.Däremot har alla folkrörelser ett starkt och gemensamtintresse av en fri och oberoende opinionsbildning ochfolkbildning, av djup, bredd och allsidighet i ett programutbudsom når alla. Vi har ett gemensamt intresse av attminoriteternas och de utsatta gruppernas intressen och behovtillgodoses. Kort sagt, ett intresse av public service. Det ärgrunden för vår syn på ägarrollen. Att slå vakt om ett starktoch utvecklingsbart i allmänhetens tjänst medintegritet och självständighet är därför för oss inomfolkrörelsegruppen det allra viktigaste. Det är ett skäl tillatt vi med kraft vänt oss emot de tankar som framförts på attförstatliga , inte minst med tanke på att dettakan ses som ett led i en strategi för att sälja ut delar avSveriges . Vi vet åtminstone att det störstaregeringspartiet klart har deklarerat en sådan vilja. Vi menaratt ett amputerat företag inte skulle kunna leva upp till sittviktiga uppdrag, att verka i allmänhetens tjänst.Vi tycker att det är bra att ägarrollen och nya modeller förägande diskuteras. Vi har försökt att få till stånd ett öppetsamtal med kulturministern för att redovisa vår syn i detsammanhanget. Tyvärr har vägrat att lyssna påoss.Folkrörelsernas uppfattning är att den ägarmodell som finns kan utvecklas och bli ännu bättre. Nya folkrörelser kanberedas möjlighet att gå in som ägare, t.ex.handikapporganisationer, invandrarorganisationer, freds- ochmiljöorganisationer samt humanitära organisationer.