bet · GF01UU15 · 1992-03-24 00:00:00 — Enmålgrupp är småföretagare på de ockuperade områdena.Utskottet anser att det palestinska folkets behov väl motiverarfortsatt svenskt bistånd. Utskottet har ingen erinran mot deninriktning och den omfattning av de svenska insatserna som regeringenaviserat. Utskottet ser inte anledning att ytterligare preciseraomfattningen av detta bistånd, utan de enskilda projektförslagen fårbedömas från fall till fall.Härmed avstyrks yrkande 4 i motion U610 (s).IrakMotionenI motion U622 (fp) yrkande 7 förordas att fortsätter medsitt humanitära stöd till . Enligt motionens yrkande 6 börSverige ta initiativ till minröjning.UtskottetSverige har till följd av Gulfkrisen avsatt betydande belopp förhumanitära insatser i , sammanlagt över 500 milj.kr.Eftersom huvuddelen av biståndet lämnats till FN:s humanitära planför och inkl. gränsområden samt till är det svårt att ange hur stor andel som kommitkurderna i till del. FN-planen har uppdaterats för det , och bidrog i anslutning härtill med 16 miljkr. till UNHCR:s vinterprogram i norra samt med 10 milj.kr. tillFN:s vaktstyrka.Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion U622 (fp) attinsatser för minröjning bör kunna komma i fråga inom ramen för dehumanitära insatserna i området.Med det ovan anförda får yrkandena 6 och 7 i motion U622 ansesbesvarade.I motion U240 (s, v) förordas humanitärt bistånd till befolkningeni , i första hand till barnen.Utskottet anser att humanitärt stöd bör lämnas till den nödlidandecivilbefolkningen i förutsatt att lämpliga kanaler kantillhandahållas och att stödet ges inom ramen för de av FN beslutademekanismerna. I sammanhanget kan noteras att resolution 688 fördömerIraks förtryck av civilbefolkningen. Den FN-vaktstyrka som bl.a.Sverige finansiellt stöder tillkom i syfte att förbättra säkerhetenför utsatta grupper, i första hand kurderna. har hittillslämnat humanitärt stöd till grupper som drabbats av Gulfkrigetomfattande ca 500 milj.kr., främst i , och . Bl.a.har stöd gått till UNHCR:s vinterprogram för norra samt tillRöda korset.Vad gäller sanktionerna mot , till vilka är bundet,omfattar inte dessa livsmedel och mediciner. Varje exportör måstedock anmäla försäljning till den internationella sanktionskommittésom upprättats inom ramen för FN. I resolutionerna 706 och 712fastslår säkerhetsrådet att tillåts exportera olja till ettvärde av , varav en tredjedel skall gå till enkompensationsfond och resterande till avrustningsinsatser,återförande av egendom till samt till mat, mediciner ochförnödenheter. Förhandlingar har tidigare pågått om att få i gångdenna oljeexport, men någon lösning har ännu inte nåtts.Utskottet utgår från att regeringen noga fortsätter att följafrågan om den irakiska civilbefolkningens situation. Situationen förcivilbefolkningen i , inte minst för kurderna, får betraktas somfortsatt allvarlig. Enligt vad utskottet inhämtat kan det bliaktuellt med ytterligare svenska insatser inom de ramar som FNangett.Härmed får yrkandena 1 och 2 i motion U240 (s, v) anses besvarade.Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationerPropositionenI propositionen föreslås att anslagsposten höjs med 125 milj.kr.till 875 milj.kr. Motiveringen återfinns i propositionen s. 174.MotionernaI motion U216 (c) föreslås att med tanke på den betydelsefulla rollfolkrörelser och andra enskilda organisationer spelar i svensktbistånd och de ökade medel som tilldelas vore det önskvärt med enredovisning över hur de anslagna medlen fördelas mellanorganisationerna. En kort sammanfattning över hur pengarna användsbör också redovisas.UtskottetUtskottet har under en följd av år betonat sin positiva syn påbiståndet genom folkrörelser och enskilda organisationer, senast ibetänkandet 1990/91:UU15. Det kan konstateras att denna form avbistånd vuxit mycket snabbt och att en betydande del av det svenskabiståndet numera kanaliseras genom dessa organisationer.Mot denna bakgrund finner utskottet i likhet med vad som framförs imotion U216 (c) det värdefullt med en närmare redovisning frånregeringens sida över hur de anslagna medlen fördelas mellanorganisationerna liksom en beskrivning över biståndsmedlensanvändning, exempelvis fördelat över sektorer. En sådan redovisningkan lämpligen lämnas i samband med budgetpropositionen. Detta bör gesregeringen till känna.Härmed får utskottet tillstyrka motion U216 (c).Särskilda programPropositionenI propositionen föreslås en medelsram för anslagsposten Särskildaprogram om 380 milj.kr., vilket innebär en höjning om 30 milj.kr.Motiveringen återfinns i propositionen s. 176--177.MotionernaI motion U202 (s) föreslås en lägre höjning för anslagsposten änvad regeringen föreslagit. Motionen föreslår en medelsram om365 milj.kr.I motion U223 (v) föreslås en medelsram om 480 milj.kr. föranslagsposten Särskilda program. Den utökade ramen skall enligtmotionen användas för att öka kvinnobiståndet.I motion U227 (fp) refereras till utskottets betänkande 1990/91 ochvad som där angivits om vikten av ökat bistånd på befolkningsområdet.Motionären anser att enskilda initiativ -- från organisationer ochföretag -- kan komplettera det statliga familjeplaneringsprogrammetpå ett mycket betydelsefullt sätt. bör därför inom ramen förmedelsutnyttjandet av anslagsposten Särskilda program öka stödet tillenskilda initiativ på befolkningsområdet.UtskottetUtskottet behandlar befolkningsfrågorna mer generellt underavsnittet Principer och riktlinjer i detta betänkande.Som framgår av budgetpropositionen är anslagsposten Särskildaprogram avsedd att vara ett komplement till i första hand det övrigabiståndet genom SIDA. Syftet är dels att särskilt uppmärksammaämnesområden där initiativ och utökade insatser är specielltangelägna, dels att främja metodutveckling. I Särskilda program ingårenergi, hälsovård, handikapp, aids-bekämpning, befolkningsfrågor,kvinnofrågor, kultur och massmedia, försöksverksamhet ochmetodutveckling samt insatsförberedelser och resultatvärdering.Utskottet anser att de områden inom vilka stöd förmedlas över dennaanslagspost är viktiga och biträder regeringens förslag till enökning av medelsramen med 30 milj.kr. till 380 milj.kr.Den föreslagna ökningen bör enligt utskottets bedömning också geutrymme för det kvinnobistånd som bedöms ändamålsenligt.När det gäller befolkningsfrågorna specifikt kan konstateras attutskottet i betänkandet 1990/91:UU15 uttalade att ökade medel bordeanslås för bistånd på befolkningsområdet. Utskottet tillstyrkte ettantal motioner om ökade insatser på befolkningsområdet. Utskottetföreslog en tredubbling av insatserna inom ramen för Särskildaprogram.Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen aviseraren ytterligare höjning av detta bistånd.Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion U227 (fp) omatt enskilda initiativ kan komplettera det statligafamiljeplaneringsprogrammet. Det är enligt nuvarande ordning möjligtför en enskild organisation att erhålla bidrag också för insatser påbefolkningsområdet. Utskottet utgår från att regeringen i samarbetemed SIDA ser över möjligheterna att aktivera samarbetet med enskildaorganisationer för bistånd av denna typ.Härmed får utskottet anse yrkande 3 i motion U227 (fp) sombesvarat. Yrkande 28 i motion U202 (s) och yrkande 3 i motion U223(v) avstyrks.Andra biståndsprogram (C 3)Propositionen (s. 179--180)Under anslaget anvisas medel för u-landsforskning genom styrelsenför u-landsforskning (SAREC), tekniskt samarbete och u-krediter genomberedningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS),gäststipendie- och utbytesprogram genom , stöd tillnäringslivsutveckling genom och ,projektbistånd till vissa länder, särskilda insatser i skuldtyngdau-länder samt utredningar m.m.Tabell 5. Andra biståndsprogram budgetåren 1991/92--1992/93(milj.kr. )Anvisat Förslag Förändring1991/92 1992/93 1992/93U-landsforskning 395,0 425,0 30,0BITS verksamhet, däravTekniskt samarbete 315,0 324,5 9,5U-krediter 400,0 420,0 20,0Gäststipendie- och utbytes-program genom 5,5 10,0 (1) 4,5Näringslivsbistånd 49,5 160,0 (2) 110,5Swedfund 100,0 25,0 -75,0Projektbistånd till vissaländer 30,0 40,0 10,0Central- och 170,0 -170,0Stöd till ekonomiska reform-program och skuldlättnads-åtgärder 500,0 700,0 200,0Utredningar m.m. 8,0 10,0 2,0===================================================================SUMMA 1 973,0 2 114,5 141,51 Expertutbytet om 4,5 milj.kr. har tidigare anvisats underdelposten för tekniskt samarbete genom BITS.2 Inkluderar även medel för bistånd för näringslivsutvecklingsom tidigare finansierats under anslaget III C 2. Utvecklingsbiståndgenom SIDA såväl inom landramar som inom anslagsposten för regionalainsatser i . Dessutom har medel som tidigare anvisats underdelposten tekniskt samarbete genom BITS beräknats under dennaanslagspost.För motivering till regeringens förslag vad avser anslagsposternaunder anslaget C 3 hänvisas till propositionen (s. 180--198).C 3-anslagetMotionenI motion U221 (nyd) föreslås en medelsram för C 3-anslaget om1 514,5 milj.kr. vilket är 600 milj.kr. lägre än vad regeringenföreslagit.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medelsramför C 3-anslaget.Härmed avstyrks berörd del av yrkande 3 i motion U221 (nyd).U-landsforskning (SAREC)PropositionenI propositionen föreslås en medelsram om 425 milj.kr., vilket är enhöjning om 30 milj.kr. Motivering finns i propositionen pås. 180--183.MotionenI motion U221 (nyd) yrkande 3 i berörd del föreslås en minskning avanslagsposten med 100 milj.kr. Enligt motionen skulle fattiga länderföredra en omprioritering: mera hjälp -- mindre forskning.UtskottetUtskottet har inte funnit belägg för att mottagarländerna skulleföredra en neddragning av medlen för forskningssamarbete. Utskottetbedömer att väl utformade insatser på forskningsområdet kan ha storbetydelse för ekonomiska och sociala utveckling.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medelsramför u-landsforskning.Härmed avstyrks berörd del av yrkande 3 i motion U221 (nyd).Tekniskt samarbete och u-krediterPropositionenI propositionen föreslås att 324,5 milj.kr. anvisas för teknisktsamarbete genom BITS och 420 milj.kr. anvisas för gåvoelementet iu-krediter. Motiveringen återfinns på s. 183--189 i propositionen.MotionernaI motion U223 (v) yrkandena 12 och 13 förordas att sloparsystemet med u-krediter. U-krediterna bedöms som ett dåligt biståndoch är framför allt ett stöd till svensk exportindustri.I motion U621 (v) yrkande 17 förordas att inte beviljaru-krediter till och . I vore det enligt motionenbättre att ge kvinnobistånd än u-krediter. Efter den nya massakern iÖsttimor måste BITS begäran om att få ge u-krediter till Indonesienbestämt avvisas.Enligt motion U624 (fp, c) bör inga bidrag eller u-krediter lämnastill den indonesiska staten mot bakgrund av de brott mot mänskligarättigheter som äger rum, inkl. förra året.I motion U626 (fp) bör frysa bidrag -- bistånd ochu-krediter -- till så länge landet inte följer FN:s beslutbeträffande delar inte uppfattningen som framförs i motion U223 (v)att systemet med u-krediter i det svenska biståndet bör slopas. Ävenu-kreditgivningen omfattas av de svenska biståndspolitiska målen.U-krediternas främsta syfte är således inte att gynna svenskindustri, utan gåvoelementet i u-krediten avses komma mottagarlandettill del.Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag tillmedelsram för u-krediter.Utskottet får tillfälle att närmare behandla u-kreditsystemetsframtida utformning i samband med att regeringen läggerfram den aviserade propositionen med anledning av betänkandet omkreditinstrumentets roll i biståndet (SOU 1991:74 ) som nyligenfärdigställts.Härmed avstyrks yrkandena 12 och 13 i motion U223 (v).Tekniskt samarbete och u-krediter till vissa länderIndonesienI yrkande 17 (delvis) i motion U621 (v) och yrkande 2 i motion U624(fp) framförs att inte skall ge några u-krediter tillIndonesien.Utskottet behandlade frågan om respekten för de mänskligarättigheterna i i betänkande 1991/92:UU2, och utskottetfår hänvisa till detta.Av budgetpropositionen framgår att regeringen inte anser att detunder är aktuellt att bevilja någonu-kredit.Utskottet delar denna uppfattning.Härmed får yrkande 2 i motion U624 (fp, c) och berörd del avyrkande 17 i motion U621 (v) anses besvarade.KinaMotionenI yrkande 17, berörd del, i motion U621 (v) förordas att Sverigeinte skall bevilja u-krediter till Kina.UtskottetBeträffande bistånd och u-krediter till har utskottet erfaritatt denna fråga är föremål för beredning inomregeringskansliet. Utskottet avvaktar resultaten av regeringensberedning som bör redovisas för på lämpligt sätt och ärdärför inte berett att nu göra några ytterligare uttalanden.Härmed avstyrks yrkande 17 (berörd del) i motion U621 (v).MarockoMotionenEnligt motion U626 (fp) bör i likhet med EG frysa biståndtill så länge som landet inte följer FN:s beslut.Utskottet konstaterar att tidigare lämnat bistånd avhumanitär karaktär och begränsad omfattning till . Vidare harett antal u-krediter lämnats varom beslut fattats senaste gången imaj 1991.Under avsnittet Katastrofbistånd till vissa ändamål redogörutskottet för utvecklingen i . Denna fråga tas också uppmer utförligt i betänkande 1991/92:UU2 om mänskliga rättigheter.I sistnämnda betänkande framgår bl.a. att det finns anledning atthysa oro för de komplikationer och förseningar som drabbatfredsprocessen i anser att det i första hand ankommer på regeringen attgöra den grannlaga bedömningen huruvida någondera part motarbetarfredsprocessen eller gör sig skyldig till sådana överträdelser av demänskliga rättigheterna att biståndssamarbete bör upphöra. Utskottetär dock principiellt av uppfattningen att sådana överväganden börgöras i samband med beslut om bistånd. Utskottet utgår från attregeringen även i fortsättningen noga följer utvecklingen i VästraSahara, med tanke på framtida beslut om bistånd.Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U626 (fp).CubaMotionenI motion U218 (s) förordas att och andra europeiska ländersamarbetar med för att därigenom bidra till att minskakubanernas fruktan för återgång till beroende av och minskaspänningen och känslan av inringning. bör verka för attexportkrediter beviljas, att tekniskt-vetenskapligt samarbetefortsätter samt att ekonomiskt stöd utgår för kulturellt utbyte.UtskottetI betänkande 1990/91:UU15 uttalade utskottet beträffande bl.a.att situationen vad gäller respekten för de mänskliga rättigheternapå bör vara föremål för fortsatt stor uppmärksamhet och vägas ini övervägandena beträffande biståndets omfattning och utformning.Utskottet behandlade också situationen i i sitt betänkande1991/92:UU2 om mänskliga rättigheter.Situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i harytterligare försämrats . Den harunder senare tid påtalat en rad konkreta fall av oacceptabelbehandling av politiskt oliktänkande på Cuba.Förutsättningarna för ett effektivt och väl fungerandebiståndssamarbete med är enligt utskottets bedömning inte godaför närvarande. Regeringens beslut att upphöra med biståndssamarbetetmed , förutom det som regleras i avtal som är giltiga(forskningssamarbete), är därför motiverat.Riktat demokratifrämjande bistånd bör dock kunna lämnas förutsattatt lämpliga kanaler kan etableras.Härmed avstyrks motion U218 (s).Stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärderPropositionenI budgetpropositionen föreslås att 700 milj.kr. anslås tillanslagsposten innebärande en höjning om 200 milj.kr. Motiveringenåterfinns i propositionen s. 193--197.MotionernaI motion U202 (s) föreslås en medelsram för anslagsposten Stöd tillekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder om 600 milj.kr.,dvs. mindre än regeringens förslag.I motion U221 (nyd) yrkande 3 (berörd del) föreslås en minskning avanslagsposten med 500 milj.kr. Motionärerna anser att stöd tillskuldlättnadsåtgärder innebär att svenska biståndspengar går vidaretill långivande i-länder.I motion U223 (v) anges att partiet är berett stödja regeringensförslag om 700 milj.kr. till anslagsposten men stödet skall inte gåtill s.k. skuldlättnadsåtgärder i IMF:s regi. De ekonomiskareformprogrammen måste enligt motionen utformas på ett annat sätt ände som och genomdrivit.UtskottetAnslagsposten används i internationellt samordnade aktioner tillstöd för länder som tillhör de fattigaste och mest skuldtyngda ochsom genomför ekonomiska reform- och återhämtningsprogram. Desärskilda insatserna består antingen av ett resurstillskott, oftast iform av obundet importstöd eller av mer direktaskuldlättnadsåtgärder.Som framgår i detta betänkandes avsnitt Principer och riktlinjer ärSveriges uppfattning att många fattiga länder har en orimligt tungskuldbörda, vilket hämmar ekonomisk återhämtning och utveckling.Sverige har länge verkat för skuldlättnader och har drivit frågan iinternationella sammanhang och tagit initiativ till åtgärder för defattigaste länderna vad gäller såväl Världsbanksskuld somParisklubbsskuld och kommersiell skuld.Som framgår av budgetpropositionen används huvuddelen avanslagsposten till importstöd för att finansiera nödvändig import ochtill marknadsbaserade valutaallokeringssystem som möjliggör förföretag att erhålla utländsk valuta för sin verksamhet. En annanviktig användning av anslaget är att hjälpa de skuldtyngda ländernaatt betala sina förfall på gamla Världsbankslån, vilka inte kanomförhandlas. De skuldlättnader som överenskoms multilateralt iParisklubben finansieras i inte med biståndsmedel.Syftet med de svenska skuldlättnadsinsatserna är att inom ramen förstrukturanpassningsprogram stödja mottagarlandetsreformansträngningar. Syftet är inte att underlätta för utländskakreditgivare att driva in sina fordringar. Den exakta former förskuldlättnadsinsatserna måste utformas utifrån situationen i varjeenskilt fall.Det kan i sammanhanget nämnas att betalningsbalansstödet utgör ettviktigt komplement till biståndet inom landramarna till länder somgenomför reformprogram.Utskottet anser inte att yrkande 3 (berörd del) i motion U221 (nyd)föranleder några ytterligare uttalanden utan yrkandet avstyrks.Internationella valutafonden spelar en viktig roll när det gällerutformningen av de makroekonomiska delarna avstrukturanpassningsprogrammen. IMF:s roll utvecklas mer utförligt ibudgetpropositionen.Utskottet delar inte uppfattningen som framförs om den negativaroll som IMF generellt spelar i dettta sammanhang.Härmed avstyrks yrkande 6 i motion U223 (v).Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag tillmedelsram. Härmed avstyrks yrkande 29 i motion U202 (s).C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)Propositionen (s. 198--201)1990/91 Utgift 280 819 6321991/92 Anslag 269 588 0001991/92 Anslag exkl.mervärdesskatt 265 756 0001992/93 Förslag 293 758 000I propositionen föreslås att SIDA skallmed tilldelning av medel på en nivå som i huvudsak är oförändradfrån /91 genomföra ett bistånd i enlighet med denövergripande inriktning på länder och verksamheter som riksdagenfastställer och de riktlinjer som anges nedan.förbättra metoder och system för redovisning av resultat motuppställda mål.upprätta metoder och system för att kunna redovisaadministrationskostnader i en mer systematiserad form.utveckla personalens och organisationens kompetens.förbättra system och rutiner för att säkerställa att biståndsmedlenanvänds för avsedda ändamål och så att möjligheter till korruptionmotverkas.I propositionen anges vidare bl.a. att redovisningen av resultateni olika länder och slutsatser som kan dras för det framtida biståndettill det aktuella landet bör göras mer fullständig i samband med attnya samarbetsprogram behandlas. En utveckling avutvärderingsverksamheten behövs. En engångsanvisning om3000000kr. medel avsätts för kompetensutveckling. Ipropositionen anges också att endast tjänster eller kostnader som ärav tillfällig natur och avser särskilda avgränsade uppgifter skallkunna sakanslagsfinansieras. Propositionen föreslår attplaneringsramen för perioden /93--1994/95 beräknas till846061000kr. Regeringen föreslår att till Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) för /93 anvisaett ramanslag på 293758000kr.MotionenI motion U221 (nyd) föreslås en medelsram för anslaget om 205milj.kr., vilket är ca 89 milj.kr. lägre än regeringens förslag.Som motivering anges att SIDA blivit föremål för en mycket kritiskgranskning av revisorer och att SIDA:s verksamhetifrågasätts på många punkter. Vidare nämns de extrakostnader somuppstår när i ett och samma land har såväl ambassad ochambassadpersonal som biståndskontor och SIDA-personal.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens medelsförslagvad avser SIDA:s förvaltningsanslag (C 4). Utskottet vill isammanhanget framföra att riksdagsrevisorerna i sin skrivelse intetog ställning till anslagets storlek utan i stället framfördeuppfattningen att förvaltningsanslaget borde så långt möjligtåterspegla SIDA:s faktiska administrationskostnader.Utskottets behandling av denna fråga framgår av betänkande1991/92:UU11.En allt större samordning, inte minst lokalmässigt, sker mellan deni biståndsmottagarländerna verksamma ambassadpersonalen (utsänd avUD) och personalen vid biståndskontoren (utsänd av SIDA). Härigenomkan effektivitets- och kostnadsmässiga fördelar uppnås. DenUD-utsända personalen har normalt andra arbetsuppgifter änSIDA-personalen, som exempelvis politisk och ekonomisk rapporteringoch konsulära uppgifter. Det ankommer i första hand på UD att frånfall till fall avgöra vilken personaluppsättning som behövs påplatsen.Härmed avstyrks yrkande 4 i motion U221 (nyd).C 5. Styrelsen för u-landsutbildning i ()Propositionen (s. 201)1990/91 Utgift 47 658 7151991/92 Anslag 54 906 0001991/92 Anslag exkl.mervärdesskatt 53 172 0001992/93 Förslag 23 014 000I propositionen anges att den huvudsakliga inriktningen av arbetetvid fastställdes i förra årets budgetproposition; atttillhandahålla utbildning som efterfrågas av olikapersonalkategorier/organisationer för yttrande. Efter avslutadremissomgång avser regeringen ta ställning till olika frågor om hurutbildningsbehoven i biståndet skall kunna tillgodoses.Regeringen föreslår att till Styrelsen föru-landsutbildning i () för /93anvisa ett ramanslag på 23 014 000 kr.MotionenI motion U220 (s) anges att det är möjligt att överföra vissakurser från i till och på såsätt åstadkomma en rättvisare regional fördelning av viktigutbildning.UtskottetUtrikesutskottet är inte berett förorda att regionalpolitiskahänsyn tas vid överväganden om upphandling av utbildningstjänster påbiståndsområdet.Härmed avstyrks motion U220 (s).C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)Propositionen (s. 203)1990/91 Utgift 19 271 1411991/92 Anslag 21 027 0001991/92 Anslag exkl.mervärdesskatt 20 481 0001992/93 Förslag 25 405 000I propositionen anges att det för SAREC, liksom för den övrigastatsförvaltningen, är nödvändigt att ytterligare söka rationaliseraverksamheten. Regeringen föreslår att SAREC tillförs25405000kr. för ökade lönekostnader och övrigaförvaltningskostnader.Regeringen föreslår att till Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) för /93 anvisa ettförslagsanslag på 25405000kr.MotionenI motion U221 (nyd) föreslås en medelsram om 17,8 milj.kr. förSAREC:s förvaltningskostnader vilket är ca 7,6 milj.kr. lägre änregeringens förslag.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag tillmedelsram för SAREC:s förvaltningsanslag (C 6).Härmed avstyrks yrkande 5 i motion U221 (nyd).C 7. Nordiska AfrikainstitutetPropositionen (s. 204)1990/91 Utgift 5 730 9561991/92 Anslag 5 739 0001992/93 Förslag 6 013 000Enligt propositionen har institutet befäst sinställning som ett nordiskt centrum för forskning och dokumentation omAfrika. Då fortsätter att stå i fokus för det nordiskabiståndet fyller institutet här en för biståndet viktig funktion.Forskningsprogrammen, seminarieverksamheten ochinformationsverksamheten har samtliga hög relevans för biståndet.Regeringen föreslår att till för /93 anvisa ett förslagsanslagom 6013000kr.MotionenI motion U211 (nyd) föreslås att läggsned och att dess verksamhet överförs till , SAREC och .