bet · GF01AU11 · 1992-04-28 00:00:00 — Länsarbetsnämndernahar således att utifrån nämnda kriterier bedöma behovet av körkortsutbildninginom arbetsmarknadsutbildningen.Utskottet avstyrkte motionsförslagen med hänvisning till att utskottet intevar berett att medverka till någon ytterligare utvidgning av körkortsutbildninginom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Utskottet vidhåller dennauppfattning. Motionerna A209 och A435 i här aktuell del avstyrks således.Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet m.m.I propositionen beräknas utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning i detreguljära utbildningsväsendet för cirka en miljon veckor, vilket möjliggör enomfattning av ca 19 000 deltagare . Medelsberäkningen ipropositionen utgår från att den genomsnittliga utbildningstiden inte skallöverstiga , vilket innebär att totalt ca 34 500 personer underkommande budgetår skall kunna få tillgång till dessa utbildningsbidrag.Medelsbehovet beräknas för /93 uppgå till 1 817,5 milj.kr.Arbetsmarknadsministern avvisar förslag från AMS om en utökning avmöjligheten att få använda högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning. Hanhänvisar till att en markant ökning av utbildningsplatserna vid högskolan harskett under innevarande budgetår och anser att denna ökning även bör tillgodosede behov av högskoleplatser som enligt AMS finns för vissa arbetssökande somkan behöva komplettera sin tidigare utbildning.Bidrag till utbildning i företagBehovet av bidrag till utbildning i företag bedöms i propositionen uppgå tillca 8000 personer . Bidraget utgår med . Med engenomsnittlig utbildningstid innebär det att ca 58 000 anställdakan få kompetenshöjande utbildning under kommande budgetår. Medelsbehovetberäknas till 612,5 milj.kr.I propositionen redovisas att det särskilda stöd som lämnats vid utbildningav anställda inom tekoindustrin och som varit en del i ett treårsprogram fördenna industri nu kommer att upphöra i och med att treårsprogrammet upphör.Under innevarande budgetår har som en försöksverksamhet, förutom det nämndautbildningsbidraget, bidrag kunnat lämnas till arbetsgivare inomtillverkningsindustrin med högst . för lönekostnader vidutbildning av anställda. För denna försöksverksamhet omfattande har150 milj.kr. anslagits, vilket medger en beräknad omfattning av 2000deltagare . I budgetpropositionen anför arbetsmarknadsministern atthan inte finner skäl att föreslå någon förlängning av denna försöksverksamhet.Socialdemokraterna kritiserar i motion A225 det ställningstagande somarbetsmarknadsministern gör i budgetpropositionen. De anser attföretagsanknuten utbildning är viktig i en lågkonjunktur för att stärkakonkurrenskraften och förhindra friställningar. Det extra stöd som getts tilltillverkningsindustrin har enligt motionärerna lett till att antalet iutbildning ökat kraftigt. Socialdemokraterna vill därför att dennaförsöksverksamhet skall finnas kvar och föreslår att 100 milj.kr. avsätts fördetta ändamål inom ramen för den anslagshöjning på 350 milj.kr. somsocialdemokraterna yrkar vad gäller anslaget till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.U t s k o t t e t vill erinra om att arbetsmarknadsministern ikompletteringspropositionen föreslår att verksamheten -- i syfte att motverkauppsägningar -- bör bedrivas även inom ramen för de medel som redanberäknats för utbildning i företag. Utskottet kommer senare i vår att behandladetta förslag.Motionsönskemålet är därmed i huvudsak tillgodosett. Med hänsyn till detstatsfinansiella läget är utskottet inte berett att förorda den av motionärernaföreslagna anslagshöjningen. Motion A225 i här aktuell del avstyrks alltså.Elevsocial verksamhetDen elevsociala verksamheten inom arbetsmarknadsutbildningen består av delsden hälsovårdande och kurativa verksamhet som bedrivs som uppdragsverksamhet avAMU-gruppen, dels den boendeservice till kursdeltagarna som AMS svarar för.I propositionen erinras om att AMS fick i uppdrag att avveckla sittboendeansvar samt boendeservicen. Avvecklingen av boendeservicen innebär bl.a.att de tidigare hyressubventionerna har slopats. För att deltagarna iarbetsmarknadsutbildning skall få en skälig ersättning för sitt boende utanförhemorten föreslås i propositionen att traktamentsbeloppet skall höjas från 98kr. under nästa budgetår. Kostnaden härför beräknas till totalt10,5 milj.kr. Det totala medelsbehovet för elevsocial verksamhet beräknas undernästa budgetår uppgå till 66,4 milj.kr.Utbildningsbidrag m.m.Regeringen har fastställt nivåerna för utbildningsbidragen för år1992. Bidragen har därvid anpassats till löneutvecklingen för vuxna arbetareinom egentlig industri. Utbildningsbidraget är högst . för densom är berättigad till ersättning från arbetslöshetskassa. För den som är lägst20 år och inte har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa samt förungdomar som är och deltar i särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning är bidraget . I övriga fall är bidraget 239 kr.I propositionen beräknas den totala kostnaden för utbildningsbidrag inkl. deni det föregående redovisade traktamentshöjningen till 7 488,6 milj.kr. Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning har, som tidigarenämnts, uppskattats till 150 000 i särskilt anordnad utbildning med engenomsnittlig utbildningstid och 34 500 i utbildning i detreguljära utbildningsväsendet med en genomsnittlig utbildningstid om 29 veckor.Utbildningsbidrag vid vidgad arbetsprövning som i första hand skall riktastill arbetshandikappade sökande bör enligt propositionen beräknas för 4000deltagare under nästa budgetår. Kostnaden för dessa utbildningsbidrag beräknastill 28,5 milj.kr.Utbildningsbidrag vid jobb-sökar-aktiviteter för ungdomar ärberäknade för 17 000 deltagare under /93. I propositionenpåpekas att detta innebär att 3 500 fler omfattas av detta bidrag än underinnevarande budgetår. Kostnaderna beräknas uppgå till ca 83 milj.kr.I ungdomspropositionen (prop. 1991/92:124) föreslås att det förhöjdautbildningsbidraget för 18--19-åringar som genomgår upphandladarbetsmarknadsutbildning skall upphöra. Detta förslag och konsekvenserna häravför beräkningen av kostnaden för utbildningsbidrag behandlar utskottet i detföljande. Även utbildningsbidrag vid jobb-sökar-aktiviteter berörs av förslageni ungdomspropositionen.Förslaget i motion A253 av () syftar till en ändring avreglerna för utbildningsbidrag. Motionären tar upp studiefinansieringen vidarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära skolväsendet och framhåller att detär otillfredsställande att finansieringen vid samma utbildningsinnehållvarierar mellan olika elever. Han anser att det utbildningsbidrag som utgårtill den som är och genomgår arbetsmarknadsutbildning inom detreguljära skolväsendet bör beloppsmässigt vara samma som studiebidraget.Utskottet vill anföra följande.Den fråga som motionären aktualiserat har varit föremål för utredning. Ibetänkandet (SOU 1991:65) Ett samordnat vuxenstudiestöd påpekas bl.a. att detfinns betydande skillnader i materiellt hänseende mellan de olika stödformernaoch att nuvarande splittrade studiestöd har flera nackdelar. att det nuvarande särskilda vuxenstudiestödet och det nuvarandeutbildningsbidraget i arbetsmarknadsutbildningen skall sammanföras till ettstudiestöd som benämns vuxenstudiestöd.Betänkandet har remissbehandlats och är föremål föröverväganden inom . Utskottet som räknar med att den imotionen aktualiserade frågan beaktas i detta sammanhang anser att någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen inte är påkallad.I detta sammanhang tar utskottet upp motion K424 av () som kritiserar att förordningarna om de statliga grupplivförsäkringarnaför AMU-elever, doktorander och värnpliktiga endast gäller för sammanboende avolika kön. Hon anser att även homosexuella sambor bör omfattas avefterlevandeskyddet i försäkringarna.Utskottet vill anföra följande.Enligt 4§ i avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S) avses medsambo en ogift man eller kvinna som under äktenskapsliknande förhållanden bortillsammmans med en ogift arbetstagare eller före detta arbetstagare av motsattkön. I förordningarna (1988:244--246) om grupplivförsäkring för deltagare iarbetsmarknadsutbildning, resp. för doktorander och värnpliktiga definierassambobegreppet på samma sätt som i avtalet.Motionsförslag med i allt väsentligt samma syfte som det här aktuella harbehandlats av vid ett flertal tillfällen.Socialförsäkringsutskottet behandlade frågan om efterlevandeskydd förhomosexuella sambor såvitt gäller socialförsäkringens efterlevandeskydd.Utskottet åberopade i sitt betänkande 1988/89:SfU13 vad som förekommit ianslutning till införandet av nya bestämmelser om efterlevandeförmåner i denallmänna försäkringen (prop. 1987/88:171, bet. SfU 29, rskr. Utskottetredovisade bl.a. att en utgångspunkt för reformeringen var att tyngdpunktenborde ligga på att garantera efterlevande minderåriga barn ett tryggatunderhåll och en tillfredsställande standard. Vidare angavs att förmånerna förvuxna efterlevande i första hand borde grundas på äktenskapet men att i den måndet var praktiskt möjligt och socialt motiverat efterlevandepensioneringenborde uppvisa neutralitet mellan olika former av samlevnad mellan man ochkvinna. En utgångspunkt för avgränsningen av den pensionsberättigadepersonkretsen hade då varit att det skulle röra sig om en samlevnad medfamiljefunktioner och att parterna i och för sig skulle ha kunnat ingåäktenskap med varandra. Bl.a. mot den bakgrunden föll efterlevande homosexuellasambor utanför efterlevandepensioneringens tillämpningsområde.Socialförsäkringsutskottet erinrade om att utskottet inte hade haft någonerinran mot den i propositionen gjorda avgränsningen och ansåg inte heller nuatt det fanns skäl att utvidga kretsen.Arbetsmarknadsutskottet har under de föregående tre åren (senast i bet.1990/91:AU7) avstyrkt motionsförslag som syftade till en ändring avefterlevandeskyddet i de statliga grupplivförsäkringarna. Vid behandlingen harutskottet hänvisat till socialförsäkringsutskottets ovan redovisadeställningstagande samt till att frågan om ändringar i avtalet tas upp vidförhandlingar mellan och de statsanställdashuvudorganisationer, om någon av parterna begär det.Lagen (1987:813) om homosexuella sambor är föremål förutvärdering i kommittén om registrerat partnerskap, m.m. En grundläggande frågaär därvid enligt direktiven (dir. 1991:6) vilket tillämpningsområde som enlagstiftning om registrerat partnerskap bör ha. Vidare framhålls i direktivenatt en uppgift för kommittén blir att göra en genomgång av äktenskapets olikarättsverkningar. Inom t.ex. arbetsrätten samt socialförsäkringslagstiftningenfinns -- anförs det bl.a. i direktiven -- ett stort antal regler som tar siktepå äktenskaplig samlevnad och som alltså behöver övervägas i förevarandesammanhang. Kommittén avser att slutföra sitt arbete under hösten 1992.Utskottet anser att det är angeläget att frågan om efterlevandeskyddet i destatliga grupplivförsäkringarna för homosexuella sambor kan lösas. Detta ärviktigt för att bestämmelserna om likabehandling av homosexuell samlevnad skallfå någon substans. Av redovisningen i det föregående framgår att det ingår ipartnerskapsutredningens uppdrag att gå igenom bl.a. de regler isocialförsäkringslagstiftningen som tar sikte på äktenskaplig samlevnad. mening bör resultatet av kommitténs arbete avvaktas. Utskottetavstyrker därför motion K424 i här aktuell del.Utbildningsvikariat m.m.Under /92 infördes en möjlighet för arbetsgivare som satsar påpersonalutveckling att få göra avdrag på arbetsgivaravgifterna om de efteranvisning av arbetsförmedlingen anställer en ersättare för den som utbildas.Med hänsyn till utvecklingen på arbetsmarknaden bör enligt propositionen dennaavdragsmöjlighet bibehållas under nästa budgetår. Antalet personer på s.k.utbildningsvikariat beräknas till ca 20000 under budgetåret1992/93. Vidare föreslår arbetsmarknadsministern en höjning av det avdrag somarbetsgivare får göra för lönekostnader från nuvarande . Förslaget föranleder en lag om tillfälligavvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter (bilaga 1). Lagen bör gällaunder /93. Avdragsrätten bör begränsas tillsituationer då en arbetsgivare låter en anställd delta i utbildning påarbetstid med bibehållna anställningsförmåner.I detta sammanhang föreslås även en engångsvis särskild disposition av 6milj.kr. som resursförstärkning till länsstyrelserna för deras befattning medutbetalningar från lönegarantifonden. Detta förslag föranleds av det mycketstora antal utbetalningsärenden som länsstyrelserna till följd av ökningen avantalet konkurser har att handlägga.U t k o t t e t vill upplysa om att regeringen i prop. 1991/92:139 om statliglönegaranti vid konkurs föreslår att länsstyrelserna tills vidare -- i avvaktanpå ytterligare utredning av frågan -- handhar utbetalningar av ersättningenligt lönegarantin. Propositionen bereds i riksdagen.Utskottet har inget att erinra mot regeringens lagförslag som alltsåtillstyrks.BeredskapsarbetenFrån har antalet personer i beredskapsarbete stadigt minskat.Utvecklingen första år har inneburit en radikal förändringhärvidlag. Under /91 sysselsattes i genomsnitt 8 700 personerper månad i beredskapsarbeten vilket var en ökning med 400 personer jämfört medbudgetåret innan. Innevarande budgetår kännetecknas av en ökning av antaletsysselsatta i beredskapsarbeten. Enligt AMS verksamhetsstatistik var 17 000personer sysselsatta i beredskapsarbeten , vilket är ca 7 000 flerän 1991. I propositionen redovisas attstatsbidragskostnaden per dagsverke, i fasta priser, ökade från 707 /90 till . Kostnadsökningen anges beropå uppgången av dagsverkskostnaderna för investeringsarbeten som ökade med21%. Föregående budgetår var andelen investeringsarbeten 3,,beredskapsarbeten inom natur, skogs- och fornvård 16,och övriga arbeten80%. Andelen av dem som efter beredskapsarbete fick ett arbete har sjunkitmedan andelen som efter beredskapsarbete fick arbetsmarknadsutbildning har ökatnågot. Enligt propositionen beror detta resultat i huvudsak på den minskadeefterfrågan på arbetskraft som inträffade under föregående budgetår men även påatt beredskapsarbetena alltmer kommit att inriktas mot sökandegrupper somriskerar långa arbetslöshetstider.Med hänvisning till att nästa budgetår kommer att präglas av en högarbetslöshet samt till att den kommunala sektorns svaga ekonomi kan påverkakommunernas möjlighet att tillhandahålla platser för beredskapsarbete anserarbetsmarknadsministern att det är av yttersta vikt att beredskapsarbetena iförsta hand erbjuds arbetssökande som, trots andra insatser frånarbetsförmedlingens sida, riskerar långtidsarbetslöshet. Han understryker ocksåatt beredskapsarbeten måste följas upp med insatser som mera varaktigt löserden sökandes sysselsättningsproblem.För nästa budgetår beräknas kostnaderna för beredskapsarbeten uppgå till 2772,9 milj.kr. I detta belopp ingår kostnaderna för personer i arbete medrekryteringsstöd. Medlen beräknas räcka till i genomsnitt 18 000 personer idessa åtgärder . Av medlen bör regeringen disponera 50 milj.kr. försärskilda insatser på utsatta orter m.m.I motion A259 föreslår att skall satsaspå ytterligare beredskapsarbeten. Motionärerna anför att det finns grupperför vilka arbetsmarknadsutbildning av olika skäl är mindre meningsfull. Detkan, säger de, gälla äldre personer nära pensionering, yngre "skoltrötta" sominte fått en fast förankring på arbetsmarknaden och över huvud taget personersom saknar och inte heller kan uppmuntras till en tillräcklig studiemotivation.Motionärerna framhåller att beredskapsarbete måste kunna komma i fråga närdetta framstår som den mest ändamålsenliga åtgärden i det enskilda fallet.U t s k o t t e t konstaterar att regeringen i kompletteringspropositionenföreslår att AMS skall tillföras ytterligare medel för beredskapsarbeten. Utanatt föregripa behandlingen av kompletteringspropositionen i denna del anserutskottet att motionen inte utgör underlag för ett ställningstagande om beloppi den begärda storleksordningen. Motion A259 i här aktuell del avstyrks alltså.I motion A227 kritiserar () reglerna förberedskapsarbete som anordnas av enskild huvudman och som innebär attgrundbidrag får lämnas med högst . Han hävdar att denna regel innebär attt.ex. ideella föreningar som vill bevara eller rusta upp kulturminnesmärken avolika slag måste avstå från sådana projekt på grund av för höga kostnader.Motionären anser att i en besvärlig konjunktursituation borde reglerna förbidrag till beredskapsarbete vara mer flexibla. Han vill att skallgöra ett uttalande av denna innebörd.U t s k o t t e t hyser förståelse för motionärens synpunkter om vikten avatt i rådande arbetsmarknadsläge få fram arbetstillfällen. Utskottet är dockinte berett att förorda någon ändring i nu gällande bidragsregler förberedskapsarbete. Motion A227 avstyrks således.I motion A231 föreslår () att av de medel som beräknas förberedskapsarbete/rekryteringsstöd 100 milj.kr. skall avsättas för statligaberedskapsarbeten. Dessa medel skall ställas till regeringens disposition förreparations- och underhållsarbeten vid kulturella institutioner. Som exempel påett lämpligt objekt nämner motionären i därrenoveringsarbetena är projekterade och klara för byggstart.Renoveringsarbetena är känsliga och kräver erfaren arbetskraft med gedignayrkeskunskaper säger motionären som menar att sådana äldre yrkesarbetare nufinns att tillgå till följd av minskad efterfrågan på byggarbetskraft.U t s k o t t e t har i det föregående redovisat att det stårarbetsmarknadsverket fritt att välja hur de arbetsmarknadspolitiska medlenskall fördelas på åtgärdsform dock att utbudsstimulerande åtgärder skall väljasföre sysselsättningsstimulerande åtgärder. Såväl åtgärder som konkreta objektbeslutas av arbetsmarknadsverket.Utskottet konstaterar att regeringen i kompletteringspropositionen läggerfram förslag om statliga byggnadsinvesteringar bl.a. inom kulturområdet. Vidvalet av lämpliga investeringsobjekt kommer regeringen att särskiltuppmärksamma de regionalpolitiskt prioriterade orternas behov av statligabygginvesteringar. Utskottet vill även erinra om att kultur- ocharbetsmarknadsdepartementen gemensamt har bildat en arbetsgrupp. Gruppensuppgift är att följa de frågor som är av gemensamt intresse för dessa tvåpolitikområden. Gruppen skall bl.a. studera beredskapsarbetena inomkulturmiljövården och för konstnärliga yrkesutövare. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion A231.Kaj m.fl. (s) hävdar i motion A206 att det är mycket angeläget attsysselsättningsstödet för arbetslösa byggnadsarbetare i första hand bör avsehantverksutbildning. Motionärerna anför att de är medvetna om att det ärAMS uppgift att med utgångspunkt från de övergripande mål och riktlinjer somregering och riksdag fastställer bestämma vilka utbildningar som bör anordnas.Men byggnadsarbetarkåren är enligt motionärerna i en sådan besvärlig situationatt riksdag och regering måste ta initiativ till och anslå medel förupprustning av kulturbyggnader i syfte att utbilda byggnadsarbetare.U t s k o t t e t anser med hänvisning till vad som anförts i det föregåendeom AMS uppgifter och befogenheter att motion A206 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.I motion A235 föreslår m.fl. (s) att skall göra etttillkännagivande om behovet av att inrätta ett projekteringsbidrag förvissa infrastrukturobjekt. Motionärerna anför att om det skulle finnas ettantal startklara investeringsobjekt när lågkonjunktur inträffar skulle desamhällsekonomiska vinsterna kunna bli betydande till följd av minskadarbetslöshet och förbättrad infrastruktur. De anser att det föreslagna bidragetskulle kunna utgå till kommuner vilka på grund av sin ekonomiska ställning, detavsedda företagets storlek eller av andra skäl bedöms behövaprojekteringsbidrag.Utskottet vill anföra följande.I början av 1980-talet slopades det då existerande projekteringsbidraget avbl.a. Utskottet har därefter vid flera tillfällenbehandlat motionsförslag om återinförande av detta bidrag (senast i bet. AU1987/88:11 s. 47). Förslagen har avvisats bl.a. med hänvisning till attbidraget bedömdes ha en begränsad betydelse för projekteringsverksamheten samttill ambitionen att hålla nere de offentliga utgifterna.Utskottet anser sig på grundval av föreliggande motionsyrkande inte haanledning att ändra inställning i den här aktuella frågan. Motionen avstyrkssåledes.I motion A238 föreslår m.fl. (s) att skall göra ettuttalande om användande av beredskapsmedel för skogs- och naturvård. Honhävdar att den rådande lågkonjunkturen slår speciellt hårt mot dem som arbetatinom skogsbruket och skogsindustrin. Dessa skulle via beredskapsmedel kunnagöra värdefulla insatser för en bättre skogs- och naturvård. Motionärerna anseratt regeringen bör uppdra åt AMS, och attundersöka i vilken utsträckning som beredskapsmedel kan användas för skogs- ochnaturvårdsarbete. Som exempel på ett område där det finns ett stort behov avberedskapsarbeten nämns upprustning av rågångar för privata markägare.U t s k o t t e t vill med anledning av motionen erinra om att statsbidragutgår för lönekostnader för skogs- och naturvårdande arbeten på såväl enskildsom stats- och kommunalägd mark.I kompletteringspropositionen föreslås att AMS skall tillföras medel förberedskapsarbeten som bl.a. avser s.k. skogliga beredskapsarbeten ochberedskapsarbeten inom naturvårdsområdet. Med hänvisning härtill samt till vadutskottet anfört i det föregående om användningen av medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder avstyrker utskottet motion A238.I två motioner önskas resurser för beredskapsarbete i olikalandsdelar. () föreslår i motion A415 att skalluttala sig för att arbetsmarknadsmedel bör tas i anspråk för att tidigareläggabyggandet av en bro till i . I motion A425 hemställer Tom Heymanoch () att skall besluta att upprustning avDalslands kanal skall igångsättas och att kostnaden skall täckas inomramen för anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.U t s k o t t e t vill med anledning av dessa två motioner hänvisa till vadsom sagts i det föregående om det ansvar och de uppgifter som åvilar AMS resp.länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar. Som framhållits i flera tidigarebetänkanden (senast i bet. 1990/91:AU11) är beredskapsarbetena tillfälliga tillsin natur. Medlen utgör inte någon basresurs för t.ex. offentligt byggandeeller underhållsarbete.Beträffande byggandet av vill utskottet påpeka att denna fråga harbehandlats av trafikutskottet. I betänkande 1991/92:TU15 avstyrker utskottetbland ett stort antal motioner om vägväsendet även förslag om byggandet avTorsöbron med bl.a. följande motivering.Utskottet anser att roll i planeringen av trafikens infrastrukturbör stärkas, men vidhåller sin år uttalade uppfattning att det inteankommer på att ta ställning till krav av det slag som de nu aktuellamotionerna avser. Den närmare planeringen av olika vägobjekt och fördelningenav medel för dessa är en uppgift som kräver ett omfattande berednings- ochsamrådsförfarande på nationell, regional och lokal nivå. Den mångfald av beslutsom erfordras för denna planering och dess genomförande, till främjande av denövergripande målinriktning som fastställer, måste fattas av därtillkompetenta organ och varken kan eller bör fattas av själv.Förslag om upprustning av har arbetsmarknadsutskottetbehandlat från regionalpolitiska utgångspunkter. I sitt av godkändabetänkande /92:AU13 avstyrkte utskottet det då aktuella motionsförslaget.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna A415 och A425.RekryteringsstödRekryteringsstödet är i första hand inriktat mot ordinarie arbeten inom denkonkurrensutsatta sektorn. Dess omfattning är därför beroende av efterfrågan påarbetskraft inom denna sektor. Antalet personer i arbete med rekryteringsstödhar fortsatt att minska under /91 från 2 100 personer igenomsnitt /90 till 1 800 personer. I propositionengörs bedömningen att rekryteringsstödets omfattning inte kommer att öka förräntidigast under andra hälften av /93.Otraditionella insatserUnder /91 har enligt vad AMS redovisar 160 milj.kr.