bet · GF01BoU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Detgäller t.ex. de baltiska staterna, , och Ryssland.Det måste göras investeringar i t.ex. de baltiska staterna.Det måste ske , annars går de undergångentill mötes. Det första de kommer att behöva är en upprustning avinfrastrukturen. I ett senare skede krävs investeringar för attbygga upp en industri, förbättra bostadsbeståndet, osv. En sådankompetens finns inte i dessa länder. Svenska entreprenörer ochkanske också svensk byggarbetskraft som har denna kompetenskommer i stor utsträckning att vara med och konkurrera om deprojekt som gäller investeringar i dessa länder. När kommerdetta att bli aktuellt? Det finns mycket som talar för att detblir under nästa högkonjunktur.Hur gör vi arbetslösheten meningsfull? när vi talar omarbetslösheten, talar vi om människor i siffror som om detgällde matematik. Men det gäller faktiskt människor av kött ochblod. Om massarbetslösheten fortsätter kommer vi att få se ensocial utslagning. Vad händer när arbetsmarknadsfonderna ärtömda, om regeringen inte är beredd att fylla på dem? Jo, då fårkommunerna ta det sociala ansvaret. Människorna kommer att slåsut socialt. Jag tänker inte bara på våra medlemmar, utan på detjänstemän som har blivit arbetslösa -- arkitekter,konstruktörer, arbetsledare osv. -- och som inte är mentaltförberedda på den situationen.Varför kan vi inte använda arbetslösheten till att höjakompetensen i byggbranschen? Svensk byggindustri kommer iframtiden att i större utsträckning än vara beroende avatt konkurrera på den internationella marknaden. Vi måste då haen hög kompetens. Varför inte använda dåarbetslöshet råder till att anordna utbildning inom komvux elleri AMU:s regi som skulle höja den teoretiska kompetensen hosbyggnadsarbetare, arkitekter, konstruktörer m.fl.? Gebyggnadsarbetarna en språkutbildning så att de blir användbarapå den internationella marknaden. Ge byggnadsarbetare,arkitekter, arbetsledare m.fl. en kvalificerad utbildning iplaneringsteknik, logistik osv. En sådan utbildning kunde varagemensam för alla arbetslösa grupper i samhället.Avslutningsvis vill jag säga att inte är färdigbyggt.Den 18 januari demonstrerade 25 000 byggnadsarbetare tillsammansmed 7 000--8 000 från andra grupper inom byggbranschen för attde vill ha arbete. Samtliga landshövdingar är tillskrivna elleruppvaktade med projektlistor. Jag har här en lunta medprojektlistor från nio län, som omfattar projekt som skullekunna startas /1993.Agne (): Hur ser arbetslöshetstalen ut och hurutvecklar de sig nu? Vilken bedömer ni i attnormalnivån på sysselsättningen inom byggandet är? Den fråganhar varit uppe här . Hur snabbt bedömer niatt arbetsmarknadsfonderna kommer att ta slut? Det är någraviktiga statistikfrågor i det här sammanhanget.Johnny (): Vi har i ett teknisktavancerat byggande. Vi har en bra utbildning för de elever ochde människor som befinner sig i byggbranschen. Vad sker underdenna nedgång med de gymnasieelever som måste ha enpraktikplats för att kunna få en utbildning? Hur bedömer ni attyrkeskompetensen kommer att bli i kåren om det blir ennedgång i branschen? Jag ställer frågorna både till till nästa föredragande.Elver (): Du nämnde att ROT-verksamheten inte ärföremål för stimulansåtgärder. Hur är det med den stimulans somman möjligen skulle kunna hämta in i en förmånlig upphandling,där det talas om 20--lägre priser? Är den stimulansenverkningsfull?Av hävd har byggnadsarbetarna pendlat mycket, inte minst närdet har rått byggboom. Det har främst varit fråga om dags- ochveckopendlare. Kommer nedgången att förändra pendlandet? Har denya traktamentsbestämmelserna spelat någon roll för huruvida manpendlar eller inte?Åke Wänman: Vi har, , fått prognoser för hursnabbt arbetsmarknadsfonden kommer att tömmas. Nuvarandeprognoser säger att den kommer att vara tom . Detkan gå ännu snabbare om arbetslösheten fortsätter att öka.I början av december gjorde vi en prognos över arbetslöshetenbland byggnadsarbetarna. Vår prognos kommer att stämma ganskaväl , därefter vet vi inte. I maj månadkommer vi, om inga åtgärder vidtas, att vara uppe i 30 000arbetslösa. har vi 20 000 arbetslösa. Det här gårkolossalt snabbt. Takten var ungefär 500 nyaarbetslösa . Den här utvecklingen kommer att fortsätta.Det är vår förhoppning att den stannar upp, annars ärkatastrofen nära.Om jag förstod fråga rätt gällde den vad somkommer att hända med de ungdomar som går i gymnasieskolan i dagoch som kanske inte får någon utbildningsplats när de slutarskolan. Det är naturligtvis deprimerande, men det är så på helaarbetsmarknaden . Oavsett vilket yrke man väljer har maningen garanti för att man får ett jobb när man ärfärdigutbildad. vet lika väl som jag vilket arbete vilägger ned tillsammans med vår motpart för att kunna placeraalla lärlingar.Jag tror emellertid inte att det är realistiskt att vidtadrastiska åtgärder och skära ner byggutbildningen. är detendast en fjärdedel av byggnadsarbetarna som håller ihop framtill den ordinarie pensionsåldern. Vi har mycket hög avtappningi den övre delen på grund av förslitningsskador och liknande.Skär vi för hårt i utbildningen, kommer vi att få enhelt orealistisk ålderssammansättning av byggnadsarbetarekåren.Elver frågade om priserna på ROT-verksamheten. Om mananvänder lågkonjunkturen för att vidta sådana åtgärder blirpriset lägre än under en högkonjunktur.Byggnadsarbetarna har alltid varit rörliga och pendlat, och defår acceptera att det är ett rörligt jobb. I en lågkonjunktursänks naturligtvis kostnaderna för byggarbetsgivarna eftersomarbetsgivarna måste se till att verksamheten går ihop.Arbetsgivaren måste undvika att rekrytera arbetskraft som harlång resväg för att hålla nere den typen av kostnader.Det finns ingen undersökning som visar vad som har häntunder . Jag vågar därför inte ha någonbestämd uppfattning. När lågkonjunkturen började ocharbetslösheten ökade i byggbranschen, märkte vi att debyggnadsarbetare som jobbade i med hemort i Mälardalenvar de första som blev arbetslösa. De åkte hem till sinhemkommun och hamnade i arbetslöshetskön. Det visar attpendlandet måste ha minskat.Lennart (): Min fråga hänger ihop med det somJohnny var inne på. Om de ungdomar som går ut gymnasietinte får någon praktikplats, innebär det att de helt försvinnerfrån branschen? Kommer kompetensen därigenom att bli sämre iframtiden?Georg (): Du var bekymrad över trögheten iplaneringen när det gäller infrastruktursatsningarna. Du visadeäven projektkataloger och inventeringar som dina medlemmar hargjort i ett antal län. Vad finns det för konkreta projekt medinfrastruktursatsningar i dessa kataloger? Du sade att dessaprojekt skulle kunna köras i gång under innevarandeår.Richard Ulfvengren (nyd): Finns det några siffror övervilka effekter olika projekt skulle få i form avarbetstillfällen i förhållande till erforderliga investeringar?Min fråga gäller även multiplikatoreffekter i andra branscher.Har ni sådana siffror att ni kan göra en lista över de projektsom skulle vara mest fördelaktiga? Jag riktar mig även till MatsSiggelin.Charlotte (): Vi är alla ense om att lägetär både allvarligt och bekymmersamt. Hur ser ni på att kåren äröverdimensionerad? , socialdemokrat, sade i går ikammaren att har hävdat att kårenmåste minska. Vi har också hört att och har hävdat det. Ärdu av samma åsikt? Eller menar du -- så som man också skullekunna uppfatta ditt anförande -- att vi skall bygga på lager?Skall vi bygga bostäder, som får stå tomma, och reparera medsubventioner av skattemedel, med de effekter det kommer att fåpå samhällsekonomin i form av budgetunderskott och höjda räntor?Är ni nöjda med de regler som säger att den sist anställde fårgå först, dvs. reglerna om tillsvidareanställning? De medför attni blir av med de unga i branschen.Bengt-Ola (): Jag skulle vilja höra Åkessynpunkter på att man har splittrat upp det gamlabostadsdepartementet och fördelat ansvaret för dessa frågor påsju eller t.o.m. åtta olika departement. Kan man över huvudtaget hantera situationen med alla de problem som finns? Detär kanske mot den bakgrunden som diskussionen om en kommissionför att lösa detta har dykt upp. Regeringen borde ha enorganisation som medger att man kan lösa problem av den härtypen.Kent (): Traktamentskostnaderna och andrakostnader har minskat, och vi har inte längre en byggboom. Vadskulle en minskning av kostnaderna med 15--kunna ge i ökatbyggande?Hur mycket beräknar man att de olika normerna som vi har i dagkostar? Hur mycket tror du egentligen att man skulle kunnaminska byggnadsarbetarekåren? Byggbranschen är enhöglönebransch, och när konjunkturen vänder bör vi således kunnafå över folk till byggbranschen igen.Åke Wänman: Historiskt har det alltid varit obalans mellansysselsättning och utbildning. Ungdomar påverkas att lära sigett yrke som de tycker är intressant och inom vilket de vet attde kan få ett jobb. Byggbranschen har därför kanske varitintressant under högkonjunkturen, då många ungdomar har valt denbranschen. När de har gått igenom sin utbildning kanske delämnar gymnasieskolan då samhället befinner sig i enlågkonjunktur. Det är en naturlag som det inte går att göra såmycket åt.Vi är återigen tillbaka vid frågan, om är färdigbyggt.Det kommer alltid att behövas byggnadsarbetare. Jag vågar påstå-- vilket också är svaret på frågorna om dimensioneringen avkåren -- att historiskt sett har investeringsvolymen ibyggnadsindustrin varit i 1990 årsprisnivå. Under en byggboom skenar det i väg. Det kommer attvara ungefär så även . Svaret på frågan är att vi har15 000 byggnadsarbetare för mycket. Det är de som tillkom underbyggboomen. De är inte heller utbildade för branschen. De harrekryterats bakvägen i en bristsituation. De kommer aldrigtillbaka. Det hela kommer därför att anpassa sig självt.Om denna djupdykning fortsätter kommer emellertid en stor delav byggnadsarbetarkåren som vi behöver att blilångvarigt arbetslös, med de konsekvenser detta kan få. Det ärdetta jag vill understryka och påpeka.Georg fråga gällde den inventering av projekt somhar gjorts ute i länen. Det rör sig naturligtvis om en mix avolika typer av projekt. Det finns också inslag avinfrastrukturprojekt för vägar m.m. Det är naturligtvis svårtatt svara på om projekteringen är klar i varje enskilt projekt.Det måste dock vara en gemensam angelägenhet att se till att detinte blir så att tidigareläggningar av projekt inte kangenomföras på grund av att man förbiser projekteringsstadiet ochinte sätter in resurser. Det finns god tillgång av deyrkeskårer som jobbar med sådana frågor -- arkitekter ochkonstruktörer. Det borde därför vara möjligt att skynda påprojekteringen. Många av projekten skulle kunna startas, men detfinns alltid bromsklossar på vägen. Det kan t.ex. gälla att maninte har löst finansieringsfrågan. Vi måste anstränga oss föratt hjälpas åt med att få bort bromsklossarna så att vi får igång ett normalt byggande igen.Sedan till frågan om överdimensioneringen och om byggande avbostäder som får stå tomma. Jag pekade på att de prognoser som finns för nyproduktion av bostäder ligger för högt. Detkommer inte att byggas i den omfattning som bedömer attdet skall byggas. Lågkonjunkturen bör utnyttjas till enupprustning av bostäder, skolor, offentliga lokaler osv.Investeringskostnaderna blir då lägre, vi får bort en del avarbetslösheten och staten behöver inte betala ut ersättning frånarbetslöshetskassan. Detta bör också göras för att undvika attvi får en ny byggboom när alla de angelägnaåtgärderna skall vidtas . Då ökar byggkostnaderna, vifår en överhettning och det blir brist på byggnadsarbetare. Vifår en upprepning av utvecklingen i slutet av 80-talet.Svaret på frågan om anställningstryggheten är enkelt. Vi haren anställningsskyddslag som syftar till att ge alla enanställningstrygghet. I en bristsituation skall vi medverka tillatt de grupper som har svårast att komma ut på arbetsmarknadenskall ha chans till en tryggare anställning. Den som är äldreoch har längre anställningsstid har därför säkrareanställningstrygghet. Alternativet skulle vara att överlåta tillarbetsgivaren att bestämma vem som skall gå. Då är vi tillbaka idet gamla systemet, där de som är minst attraktiva på marknadenblir utslagna. I den förra lågkonjunkturen, när vi hade detgamla systemet med objektsanställningar, slogs 3 000byggnadsarbetare ut. De kom över huvud taget inte tillbaka påarbetsmarknaden, inte ens i andra branscher. Det var ingen somefterfrågade dem. De blev utslagna, och samhället fick ta handom dem.När det sedan gäller fråga om att mansplittrar departementen förstår jag varför man har gjort det.Det är en följd av att man inte skall bedriva någonbostadspolitik. Det har ju den här regeringen bestämt sig föratt inte göra. Då kan man ju inte ha något bostadsdepartementheller. Det är självklart i överensstämmelse med den ideologiskaförklaring man har lämnat. Då sprider man ut de här frågorna påolika departement i stället. Skall vi någon gångåterkomma till en bostadspolitik måste det finnas ettbostadsdepartement. Dessa frågor följs åt.Jag har egentligen inte något underlag för att kunna ge enbild av detta med minskade kostnader beroende på kortare resoroch lägre traktamente. Jag vet inte om har ettbättre grepp om den frågan. Det går inte att precisera i siffroreller procent, eftersom vi inte har det underlaget. Jag hänvisartill vad jag sade tidigare.När det gäller frågan om normerna överlåter jag till MatsSiggelin att ha synpunkter om hur det påverkar byggandet osv.Detta med att minska kåren har jag berört i ett antal inlägg.Jag återupprepar bara att vi är 15000 byggnadsarbetare förmånga. Det är alltså sådana som egentligen inte ärbyggnadsarbetare därför att de saknar yrkesutbildning.Mats Siggelin: Byggentreprenörerna är den enskildabyggindustrins bransch- och arbetsgivarorganisation. Vi harungefär 2500 medlemsföretag som har 90000 anställda ochbygger för ungefär 90 miljarder. Jag har två bisittare med migfrån den bistra verkligheten. Det är verkställande direktören iSiab och den tekniska direktören i BertLilja. Det är förresten som skall efterträda mig såsmåningom.Byggarna kommer ju alltid in sist, och även i ett tidsschemasom det här kommer vi in sist och skall litet grand ta stötarnaav missar i tidigare planeringar.Det har sagts mycket här, och det jag kommer att säga ärkanske inte att slå in öppna dörrar, men på något sätt attupprepa en del. Jag har några bilder med mig som jag tänktevisa.Bild 15Den kurvan har jag egentligen efterlyst häreftersom det är den vi har talat om. Hur har byggandet sett utfrån och framåt. Detta gäller fast penningvärde. Det är1990 års penningvärde. Det står tyvärr inte. Det som allavittnat om är ju att byggverksamheten gick upp mycket kraftigt1986. hade vi en topp, och är vi på väg ner. Vi stårprecis i början av den här nerfärden. Vår bedömning är att vikommer att hamna här . Den stämmer med vad ganskamånga har vittnat om . I slutet av 1990-taletkommer vi att vara på ungefär samma nivå som vi var i början av80-talet och under stora delar av 70-talet. Vi tror att det ären ganska rimlig nivå, men det är också en ganska kraftignedgång. Det är en anpassning på närmare 20%.Den här kurvan visar det totala byggandet, men det finnsmycket stora skillnader mellan dem som arbetar med ombyggnad,med ROT-verksamheten som det heter, och dem som arbetar inomnybyggnadssektorn. De som arbetar inom nybyggnadssektorn har ettmycket tuffare program framför sig.Bild 16Vilka är det nu som arbetar i branschen? Vi är faktisktungefär 600000, när man räknar på det sätt som jag har gjorthär. Det är 10000 arkitekter och konsulter. Arkitekterna är5000 ungefär, och de räknar med en arbetslöshet på hälftenganska snart. Det är de som ligger först i spåret. Det de interitar kan vi inte bygga . Hela den här processentar ungefär . De är på något sätt nycklarna som håller deti gång.Vi talar om att ungefär 300000 är direkt sysselsatta. Det äralltså byggnadsarbetare, målare, elektriker, maskinförare,arbetsledare och tjänstemän. Men dessa 300000 sätter ocksåsnurr på ytterligare 300000. Det är byggmatrialindustrin,transporter, stat och kommun, bank och finans- ochfastighetsskötsel. Det finns alltså ungefär 600000 personer idenna sektor. Den här nedgången från den höga nivån 1990 till enanpassning litet längre fram i tiden kommer att drabba, har viräknat ut, ungefär 100000 av dessa 600000. Överslagsmässigtär det 60000 av de direkt sysselsatta och 40000 av deindirekt sysselsatta som kommer att drabbas. Dessa siffror ärosäkra. Jag fruktar att de är i underkant. Detta gäller alltsåsjälva anpassningen till en lägre byggnivå.Sedan kommer den här extra svackan som vi såg på den bild jagvisade tidigare. Vi bedömer att den skall komma 1993--1994. Denkommer att innebära att byggföretagen får friställa ytterligarearbetskraft och maskiner. Man tappar helt enkelt kompetens ochresurser, som många andra har vittnat om . Det är en ganskatrög process att dra ner på det här sättet, eftersom vi hartillsvidareanställning inom byggbranscen, precis som inne på. När marknaden sedan åter repar sig och efterfråganökar måste företagen på nytt skaffa sig dessa resurser. Detgäller människor, maskiner och att skaffa sig kompetens. Då ärvi inne i samma cirkus som , precis sommånga har sagt här tidigare. Vi får en överhettad marknad medkostnadsökningar.Det är därför vi är angelägna om att anpassningen till denlägre nivå, som är helt nödvändig, måste ske lugnt och sansatoch under ordnade former. Det finns nämligen ett annat hot motbyggföretagen och deras anställda. Det har inte kommit fram häri dag. Det är byggföretagens begynnande dåliga ekonomi.Vi läser i tidningarna hur oroligt det är påfastighetsmarknaden. De flesta av våra byggföretag ägerfastigheter som i många fall är en kvarnsten om halsen ochsom hotar att dra ner byggnadsrörelsen i djupet. Här spelar denhöga fastighetsskatten -- 3,på kommersiella fastigheter --en mycket stor roll. När fastighetsskatten i vissa fall, som iStockholm, är /m2, vilket motsvararnästan av hyran, är det en omöjlig sits att ägafastigheter. Det handlar inte om att bygga nya kontorsbyggnader,utan om att rädda de befintliga. Skatten måste sänkas så att detblir möjligt att äga fastigheter igen. På det sättet kanbyggföretagens ekonomi förbättras och företagen leva vidare. Detblir mycket tufft i alla fall.Det är mycket låga anbudspriser ute på marknaden . I dettasammanhang vill jag också hålla med några som harklagat över att kreditförsörjningen inte fungerar. Vi harbekymmer , och vi måste få någon form av kreditgarantier.Vad föreslår vi nu att vi skall göra åt allt detta?Bild 17Det blir väl något av en repetition av vad som sagts här påförmiddagen. När det gäller fastighetsägandet bör man sänkafastighetsskatten och se till att man får kreditgarantier så attdet är möjligt att ägna sig åt fastighetsförvaltning igen.Bostadsbyggandet måste fortsätta och det skall självfalletvara ett behovsanpassat nybyggande. Det skall ske på orter därdet finns behov och det skall vara de typer av bostäder somefterfrågas. Här måste vi skingra oklarheterna omfinansieringen. Det finns tyvärr en oklarhet som gör att maninte riktigt törs sätta pennan på papperet för att börja skissapå de nya byggnaderna.Infrastrukturen har ju diskuterats mycket här. Det är tyvärrofta fokuserat till de stora glamorösa projekten. Det gäller destora broarna och järnvägarna, men de projekten är mycket svåraatt få i gång. Därför måste vi starta upp de många små objekten.Tyvärr har många av de projekt som finns i stat och kommun intefinansieringen klar. Därför måste man måhända plocka pengar frånde stora projekten där finansiering finns, men tyvärr har maninte kommit i gång med detta.Jag skall tala på ett annat ställe och då tänktejag visa den här bilden som illustrerar en av dessa finasatsningar, nämligen på vägen mellanLjungskile och Torp. Vi ser att upphandling, konsulter,arbetsplan, utställning, prövning, anbudshandling, anbudsräkningosv. drar i väg ända fram till någonstans . Denhär kurvan som går ner här är precis den svacka som jag hade medi mitt första diagram. Det betyder att de här storaarbetskrävande satsningarna inte kommer förrän vi är på väg ursvackan igen.Bild 18Tidigarelägg de stora satsningarna! Det går att projektera ochbygga . Vi kommer ihåg , och ni vet hur manbyggde . Det går att snabba på den här processen.Jag är talesman för den enskilda byggindustrin och ärnaturligtvis mycket mån om att det är en konkurrens på likavillkor. Jag menar att vi måste få vara med när ochkommunala gatukontor räknar på jobb. Det skall vara enkonkurrens på lika villkor. Vi ser tyvärr en tendens, och den ärganska naturlig, att det är den enskilda industrin som fårta friställningarna i högre grad än de andra.Det är många som har talat om ROT-verksamheten här. Här gällerdet att öka takten på ombyggnaden av bostäder. Jag gjorde denhär bilden i går innan jag visste om högasiffror. Men det gäller också att få fram dem till verkligareella projekt. Det är vanliga skolor, sjukhus och offentligalokaler, gator, vägar, broar, VA osv. Det står på vår önskelistaatt man skall starta upp detta. Men det är klart att man intekan ge sig på allt detta på en gång. Därför är det viktigt attvi prioriterar detta att sänka fastighetsskatten på dekommersiella fastigheterna, skingra oklarheterna ombostadsfinansieringen och påskynda infrastruktur ochROT-verksamhet.Agne (): Då är ordet fritt för frågor.Georg (): Jag biter mig fast vid detta medinfrastruktursatsningarna. Det var intressant att få veta attSunningesundsbron nu är ett projekt om vilket vi inte har fattatbeslut. Men det belyser ju problemet.Jag vill ta upp ett påstående som ni gör i en broschyr vi fickhäromdagen. Där säger ni att har endast 800 miljoner avden extra infrastruktursatsningen betalats ut, vilket är ettmått på den verkliga aktiviteten, och ytterligare förseningarförutses. Sedan säger ni att och har fått iuppdrag att ompröva utformningen av olika projekt i syfte attsänka kostnaden med 20 -- . Källor inom regeringskanslietuppger att den främsta avsikten är att utnyttja byggkrisen föratt pruta.Ni pekar då på problemet att en del av era företags existenskommer att äventyras. Jag skulle gärna vilja ha en kommentartill dels uppgifterna om att bett banverketoch om omprövningar som leder till förseningar, delstill vilka effekterna av den här hårda kostnadspressen blir pålång sikt.Lennart (): Det gläder naturligtvis enUddevallabo att du tar upp Sunningeleden. Jag tänkte barakonkret fråga: Om man nu satte i gång det här på alla fronter,hur snabbt skulle man kunna tidigarelägga det här jämfört medden plan som du hade? Hur snabbt skulle det kunna gå?Knut (): Jag har hört att flera byggföretagklagar på att man befarar att en stor del av dessainfrastrukturinvesteringar inte kommer att komma dem till godo.Ligger det någonting i den farhågan, dvs. att dessa projekt istor utsträckning kommer att gå i egen regi?Vi hörde nu att byggkostnaderna går ner. Hur långt ner tror duatt vi kommer att komma , dvs. hur mycket ytterligarekan vi pressa er byggare när det gäller att sänka priserna?Rune (): På den prioriteringslista du lade frammed din sista overheadbild fanns detta med osäkerheten när detgäller bostadsfinansieringen med. Hur mycket tror du att dennaosäkerhet om finansieringen påverkar igångsättandet av nyalägenheter?Sedan vill jag också fråga hur du ser på möjligheterna att tahand om alla de lärlingar som kommer ut och få in dem ibranschen.Mats Siggelin: När det gäller regeringskansliryktenakommer de ur propositionen. Där läser vi att man skall försökaomförhandla och omarbeta framför allt vissa projekt för attskaffa sig pengar, jag tror att man där säger 20 à , föratt man skall ha till underhåll. Man kan tro att man haruppfattningen att det går att pruta 20--på samma projekt.Det finns ju inga möjligheter att det skall gå. Vi reagerar emotsjälva omarbetningen, den tar tid. Den kommer att försena dethär ytterligare. Det är därför vi säger att det går att byggaoch projektera hand i hand.