bet · GF01BoU23 · 1992-05-26 00:00:00 — Det huvudsakliga innehållet ikompletteringspropositionens förslag för hus med räntebidragenligt äldre bestämmelser kan sammanfattas enligt nedan.Besparingen avses uppnås genom en extra höjning av dengaranterade räntan för:hyres- och bostadsrättshus med räntebidrag enligt äldrebestämmelser för nybyggnad, ombyggnad eller energibesparandeåtgärder, om bidraget avser projekt som färdigställts under åren1978--1992,egnahem med sådana räntebidrag, om bidraget avser projekt somfärdigställts --1989,egnahem med räntebidrag för förvärvslån och förköpslån, omhuset har förvärvats eller tidigare.Vidare föreslås reglerna för räntebidrag enligt äldrebestämmelser ändras så att:bidrag inte lämnas för tid efter utgången av , ombidraget avser projekt som färdigställts eller, ifråga om egnahem, ,den årliga upptrappningen av den garanterade räntesatsen höjstill i fråga om räntebidrag för hyres- ochbostadsrättshus,rätten till bidrag enligt äldre bestämmelser i övrigt upphör,om den garanterade räntan vid utgången av överstiger denbidragsgrundande räntekostnaden eller, om så inte är fallet då,när den första gången därefter gör det,det reducerade räntebidraget för vissa hyres- ochbostadsrättshus som lämnas för ränta på lån som överstiger110% av ett schablonberäknat låneunderlag minskas från 30till av den beräknade räntekostnaden.Därutöver föreslås att räntebidrag enligt förordningen(1983:974) om statligt räntestöd för förbättring av bostadshussänks till såvitt avser bidrag för tid efter utgången av år1992 och att den garanterade räntesatsen för första året avbidragstiden för räntebidrag enligt förordningen (1991:1933) omstatligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder höjs till3,såvitt avser projekt som färdigställts efter år 1992.Systemet med nettoavisering föreslås slopas och räntebidragenligt äldre bestämmelser föreslås betalas uttill husägaren.I tabellen nedan redovisas de procenttal för höjningen av dengaranterade räntan som föreslås för projekt färdigställda resp.år. Vad gäller egnahem med räntebidrag för förvärvslån och förförköpslån avser redovisningen hus förvärvade resp. år underåren 1984--1989.00>År för projektets 39>Extra höjning av den garanterade00>färdigställande 39>räntesatsen, procentenheter 39>Hyresrätt/71>Egnahem39>Bostadsrätt00>1978 39>2,7000>1979 39>2,1000>1980 39>1,70 71>1,6000>1981 39>1,35 71>1,2500>1982 39>1,20 71>1,1000>1983 39>1,05 71>0,9000>1984 39>0,90 71>0,6000>1985 39>0,60 71>0,3000>1986 39>0,55 71>0,2500>1987 39>0,55 71>0,2500>1988 39>0,50 71>0,2000>1989 39>0,40 71>0,1000>1990 39>0,3500>1991 39>0,3000>1992 39>0,25Regeringens förslag om höjd garanterad ränta m.m. tasupp i två motioner väckta med anledning avkompletteringspropositionen. I motion Bo14 (s) yrkande 6föreslås att skall ändra sitt tidigareställningstagande att den garanterade räntan skall höjas för attuppnå en besparing på statsbudgeten på totalt 3,4 milj.kr. I motionen hänvisas till vad anfördes i den socialdemokratiska partimotionenBo232 i denna fråga. I denna motion avvisades regeringensbesparingsförslag främst med motivet att det skulle leda tillhelt oacceptabla hyreshöjningar.Även i partimotion Fi44 yrkande 36 föreslåsatt regeringens förslag till höjd garanterad ränta m.m. år 1993avvisas av . Som motiv för yrkandet hänvisas bl.a. tillregeringsförslagets effekter på boendekostnaderna. Vidarehänvisas till vad som anförs i bostadspolitiskamotion från årets allmänna motionstid om inriktningen påbostadspolitiken.Överväganden om förslag om räntebidrag m.m.Som ovan framhållits har redan tidigare i vår vidbehandlingen av budgetpropositionen tagit ställning tillmotionsyrkanden om att avslå regeringens besparingsförslagavseende räntebidragen. Detta ställningstagande innebar attmotiven för och storleken på besparingen i princip accepterades.Det frågan nu närmast gäller är således hur besparingen skallfördelas mellan olika årgångar och upplåtelseformer.Bostadsutskottet finner inte skäl att föreslå en annanfördelning av den extra höjningen av den garanterade räntesatsenän vad som föreslås i propositionen. Förslaget utgår bl.a. frånatt den extra höjningen läggs ut så att den medför lika storakostnadsökningar för berörda årgångar. Utskottet finner dettavara en rimlig utgångspunkt.Vad gäller förslagen om höjd årlig upptrappning av dengaranterade räntan för hyres- och bostadsrättshus, minskning avberäkningsunderlaget för reducerat räntebidrag, höjd garanteradränta första året av bidragstiden för vissa bostadshus samtförslaget om sänkt räntestöd för förbättring av bostadshus ärsamtliga dessa motiverade av de ändradekapitalbeskattningsvillkor som kommer att gällaför egnahemsägare. Dessa ändringar är således nödvändiga för attbibehålla den neutralitet mellan olika upplåtelseformer som ären av utgångspunkterna för den statliga bostadspolitiken.Även förslaget i propositionens bilaga I:5 om när rätten tillräntebidrag skall upphöra kan utskottet ställa sig bakom på degrunder som anförs i propositionen. Frågan om nettoaviseringåterkommer utskottet till nedan. tillstyrkersåledes yrkande 4 i denna del i avsnitt 2 i bilagan om attriksdagen bör godkänna vad regeringen har förordat om höjdgaranterad ränta m.m. för hus med räntebidrag enligtäldre bestämmelser.Vad gäller avslagsyrkandena i partimotion Fi44yrkande 36 samt Bo14 (s) yrkande 6 vidhåller utskottet såledessin uppfattning från tidigare i vår (se 1991/92:BoU16 s. 36). Idet rådande statsfinansiella läget måste vissa besparingaraccepteras även inom bostadssektorn. De aktuellamotionsyrkandena avstyrks.Avveckling av investeringsbidragetFörslag i proposition och motionerStatligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäderinfördes (prop. 1990/91:34, BoU4). Syftet varatt kompensera bostadsbyggandet för ökade kostnader till följdav att de tidigare särskilda reduceringsreglerna för beräkningav mervärdesskatt för byggnads- och anläggningsarbeten slopades.Investeringsbidrag lämnades ursprungligen med 9,av enschablonberäknad kostnad för vissa byggnads- ochanläggningsarbeten. Bidragsandelen har därefter sänkts tvågånger av statsfinansiella skäl. Bidragsnivån är för närvarande3,, men högre bidrag medges i vissa fall enligtövergångsregler (se 1991/92:BoU16 s. 45--47).Regeringen har i kompletteringspropositionen (bil. I:5 s.18--19) föreslagit att den generella mervärdesskatten skallsänkas från . Som en följd av en sådan sänkningföreslås att investeringsbidraget avvecklas (bil. I:5s.70--71). Avvecklingen föreslås genomföras så attinvesteringsbidrag inte lämnas för ny- och ombyggnader sompåbörjas efter utgången av . Förslaget bedöms innebära enfördyring med ca 0,för nya projekt.Bidragsgivningen enligt tidigare beslutade bestämmelserföreslås fullföljas såvitt gäller projekt som påbörjats föreutgången av . Investeringsbidraget till projekt somdelvis debiteras den lägre mervärdesskatten föreslås dock sänkasi motsvarande mån.I den socialdemokratiska partimotionen Fi41 framhålls att enökad nyproduktion av bostäder ärnödvändig. Den rådande arbetslösheten och dagens relativt settlägre byggkostnader anses dessutom göra ny- och ombyggnader avbostäder särskilt angelägna. Som en av de åtgärder som börvidtas för att tillgodose nybyggnadsbehovet föreslås i motionensyrkande 12 att investeringsbidraget för bostäder skall utgå med8,fr.o.m. den 1 januari 1992.Med hänvisning till de överväganden om bostadspolitikensinriktning som redovisas i partimotion Fi44föreslås i motionens yrkande 37 att skall avslåregeringsförslaget om att avveckla investeringsbidraget för ny-och ombyggnader av bostäder.Överväganden om investeringsbidragetEnligt den beräkning som redovisas i propositionen innebär enavveckling av investeringsbidraget endast en fördyring med0,för nya bostadsbyggnadsprojekt om hänsyn tas tillförslaget om en samtidig sänkning av mervärdesskatten.Bostadsutskottet anser att en kostnadsökning på denna nivå förbostadsbyggnadsprojekt kan accepteras med hänsyn bl.a. till deadministrativa vinster som blir följden av att bidragssystemetkan slopas. Som framhålls i propositionen kan även byggherrenslikviditetspåfrestningar beräknas minska genom attinvesteringsbidraget ersätts med en sänkt mervärdesskatt.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag om enavveckling av investeringsbidraget för ny- och ombyggnad avbostäder, dvs. yrkande 5 (s. 72) i propositionens bilaga I:5.Förslagen i de aktuella partimotionerna Fi41 (s) yrkande 12 ochFi44 (v) yrkande 37 är inte förenliga med dettaställningstagande varför de avstyrks.Överväganden om den bostadspolitiska administrationen m.m.I regeringsförslaget (bil. I:5 s. 59--60) redovisas vissaöverväganden om den regionala bostadspolitiskaadministrationen. I propositionen erinras om attriksdagens beslut (bet. 1991/92:BoU9) om grundernaför bostadsbyggandets finansiering innebär attlänsbostadsnämndernas arbetsuppgifter nu minskar successivt.Organisationen kommer i princip att halveras fram till utgångenav . En sådan neddragning av personalen vid nämndernainnebär enligt propositionen att flertalet länsbostadsnämnderblir så små att det inte kommer att vara rationellt att utformadem som självständiga myndigheter. Förslagen i det föregående ombostadsfinansieringen efter innebär enligtpropositionen att bostadsadministrationen kan minskasytterligare.Eftersom administrationen av räntebidrag innebärmyndighetsutövning och då de statliga subventionerna i form avräntebidrag kommer att uppgå till betydande belopp även under del av anförs i propositionen att uppgifternafortsättningsvis bör handläggas av en statlig myndighet. Denåterstående bidragsadministrationen anses inte motivera enmyndighet i varje län. I de överväganden om framtidaarbetsuppgifter och dimensionering som pågår bör det enligtpropositionen vara lämpligt att närmare studera en lösning medregionkontor inom verket.I motion Bo14 (s) yrkande 8 föreslås som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enregional bostadspolitisk administration. Enligt motionärernabehövs länsbostadsnämnderna eller annat regionalt organ även ifortsättningen.Utskottet delar vad i propositionen och i motionen anförts omatt det även i fortsättningen behövs en regional statligorganisation för de kvarvarande uppgifterna avseendebidragsadministrationen. Det finns enligt utskottets mening godaskäl för uppfattningen att denna organisation i princip skallvara länsanknuten. Utskottet kan emellertid accepterauppfattningen i propositionen att det kan visa sig mindrelämpligt att ha kvar nämnderna som självständiga enheter.Utskottet anser då att de kommande övervägandena bör göras medutgångspunkt från att ansvaret för de kvarvarande uppgifterna påregional nivå anförtros länsstyrelserna. Utskottet villunderstryka vikten av att förslag om den regionalaadministrationen skyndsamt underställs när regeringensberedning av frågan avslutats.Vad nu anförts om den regionala bostadspolitiskaadministrationen bör med anledning avpropositionen och motion Bo14 (s) yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.Ytterligare en fråga vill utskottet ta upp i detta sammanhang.Det gäller frågan om s.k. nettoavisering, en fråga som behandlasockså i propositionen (bil. I:5 s. 66). Nettoavisering innebäratt räntebidraget för ny- och ombyggnad av bostäder betalas uttill långivaren i anslutning till tidpunkten då denne aviserarlåntagaren ränta och amortering. I gengäld har långivaren åtagitsig att enbart avisera låntagaren den del av räntekostnaden sominte täcks av bidraget. Vad nu beskrivits tillämpas i principvid utbetalning av räntebidrag enligt äldre regler.Enligt vad som anförts i propositionen har ordningen mednettoavisering av räntebidrag visat sig administrativtkomplicerad och medfört stigande datakostnader för staten. Ifråga om räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder för år1992 har nettoaviseringssystemet övergetts. Bidrag avseendedessa bostäder betalas ut till ägaren av det hus räntebidragetavser. En motsvarande ordning föreslås bl.a. av förenklingsskälnu införas även för räntebidrag enligt äldre bestämmelser.Systemet med nettoavisering föreslås upphöra vid utgången av år1992.Frågan om nettoavisering har också tagits upp i en skrivelsetill utskottet från vissa kreditinstitut. I skrivelsen erinrasom att fastighetsmarknaden försämrats kraftigt och att bl.a. somen följd därav andelen obetalda räntor och direkta förlusterökar. Ett slopande av nettoaviseringen innebär enligt skrivelsenytterligare ökade förlustrisker för instituten genom att andelenobetalda räntor ökar mycket kraftigt om nettoaviseringen slopas.Den bedömningen görs i skrivelsen att hundratals miljoner kronorkommer att betalas ut till låntagare som inte sköterbetalningarna på sina lån. Räntebidragen kommer att konsumeraseller användas för betalningar till andra fordringsägare somlåntagaren väljer själv om han inte försätts i konkurs.Utskottet har i och för sig förståelse för de motiv ipropositionen som redovisats för att slopa systemet mednettoavisering vid utgången av . Utskottet har ocksåförståelse för de skäl som åberopats i skrivelsen från vissainstitut om att nettoaviseringen bör behållas för sådanalåneformer där den tillämpas . Det får enligt utskottetsuppfattning anses motiverat att regeringen och kreditinstitutenupptar överläggningar för att undersöka möjliga alternativ iavsikt att lösa de administrativa och ekonomiska problemen isammanhanget. Utskottet är inte främmande för en lösning sominnebär att kreditinstituten tar ett ökat ansvar så att systemetkan fortsätta att tillämpas under överskådlig tid.Även vad utskottet anfört om överläggningar omnettoaviseringssystemet bör som sin mening geregeringen till känna. I avvaktan på att dessa överläggningarslutförs bör den gällande ordningen behållas. Utskottetförutsätter att regeringen eller senast i 1993års budgetproposition för redovisar resultat avöverläggningarna.Övriga motioner med bostadspolitiska förslagFörslag i motioner väckta med anledning avkompletteringspropositionenI detta avsnitt behandlas ett antal motionsyrkanden medbostadspolitisk inriktning som läggs fram som alternativ tillregeringens förslag om bostadsfinansieringen m.m. Motsvarandeyrkanden har i flera fall även behandlats av utskottet tidigarei vår.I den socialdemokratiska partimotionen Fi41 förs fram förslagom olika åtgärder för att öka såväl nyproduktion som ombyggnaderav bostäder. Som en av de åtgärder som kan leda till en ökadnyproduktion föreslås -- yrkande 15 -- att även allmännyttigaföretag ges möjligheter att upprätta fonder för att finansieratomma lägenheter. För att täcka ombyggnadsbehovet föreslås --yrkande 13 -- att tilläggslånen för repararations- ochombyggnadsåtgärder i hus som är återinförs samtatt en beslutsram för ändamålet på 425 milj.kr. fastställs /93. Vidare föreslås -- yrkande 16 -- att ramenför Bidrag till fukt- och mögelskador ökas med 50 milj.kr. tilltotalt 455 milj.kr.Olika kulturpolitiska satsningar föreslås i motion Fi59 (s).Förslaget i motionens yrkande 7 ligger inom bostadsutskottetsberedningsområde. Där föreslås att med ändring av sitttidigare beslut medger att bidrag till konstnärlig utsmyckningfår lämnas inom en ram om 15 milj.kr. för /93under anslaget Bidrag till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden.I motionen Bo14 (s) presenteras en rad åtgärder som ettalternativ till den av regeringen förda bostadspolitiken.Förslag om alternativ till det av regeringen framlagda förslagetom ett nytt system för bostadsfinansiering m.m. har behandlatsovan. De förslag som tas upp i detta avsnitt är yrkanden omatt ungdomsbostadsstödet skall återinföras och att 25 milj.kr.anslås för ändamålet -- yrkande 5,att skall ge regeringen till känna att markvillkoretoch den kommunala bostadsanvisningsrätten bör återinföras somkrav för statligt stöd till bostadsfinansiering samt att enförsöksverksamhet med kommmunal produktionskostnadsprövningpåbörjas -- yrkande 7,att skall ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om flexibilitet med bibehållna funktionskravvad gäller de regler som gäller för bidrag till ny- ochombyggnad av gruppbostäder -- yrkande 9,att ungdomsbostadsdelegationen bör återupprättas -- yrkande10,att hos regeringen begär förslag som möjliggörbosparande för hyresgästerna i de allmännyttiga bostadsföretagen-- yrkande 11.Överväganden om vissa motioner med bostadspolitiska yrkandenI flertalet fall har tidigare under detta årbehandlat motioner med motsvarande yrkanden som de nu aktuella.Utskottet tar därför sin utgångspunkt i de överväganden somredovisades vid dessa tillfällen.Beslutet om en avveckling av tilläggslångivningen tillbostadshus fattades bl.a. mot bakgrund av attdenna typ av subventioner riskerar att motverka en utvecklingdär fastighetsägarna i den löpande förvaltningen kan budgeteramedel för underhållsåtgärder. beslut innebär attavvecklingen sker successivt och att pågående projekt kanslutföras på ett planerat sätt (se vidare 1991/92:BoU16 s. 41).Beslutet bör ligga fast. Motion Fi41 (s) yrkande 13 avstyrkssåledes.Yrkande 15 i samma motion om en fond för tomma lägenheteri allmännyttiga bostadsföretag avstyrks med hänvisning till vadutskottet tidigare anfört om fastighetsägarnas ansvar för dennafråga (se vidare 1991/92:BoU16 s. 45).Inte heller vad gäller förslaget i motion Bo14 (s) yrkande 11om ett speciellt bosparande inom allmännyttan har något nytttillkommit som ger utskottet anledning att ändra sitt tidigareställningstagande (se 1991/92:BoU16 s. 26). Utskottet vill i sammanhanget erinra om att denutredare som har regeringens uppdrag att överväga vissa frågorom bostadsfinansiering m.m. har lagt framförslag om mer generellt inriktade åtgärder för att stimuleraett bosparande. Frågan om stimulanser till bosparandet kansåledes förutsättas aktualiseras efter regeringens beredning avdetta förslag.Förslagen om fortsatt ungdomsbostadsstöd och attundomsbostadsdelegationen skall återupprättas har nyligenavslagits av . Dessa åtgärder anses inte vara etteffektivt sätt att tillgodose ungdomens bostadsefterfrågan (sevidare 1991/92:BoU16 s. 39). Motion Bo14 (s) yrkandena 5 och 10avstyrks med hänvisning till tidigare riksdagsbehandling.Även förslaget i motion Bo14 (s) yrkande 7 om att återinföravissa villkor för bostadsfinansieringsstöd förs fram utanatt något nytt har tillförts frågan sedan tidigare ivår avslog ett motsvarande yrkande (se 1991/92:BoU16 s. 30).Utskottet som ovan har tagit ställning till vilka villkor somfr.o.m. bör gälla för statligt stöd tillbostadsbyggande avstyrker således motionsyrkandet.Frågan om vilka regler som skall gälla för stöd tillbyggande av gruppbostäder m.m. har under de senaste årendiskuterats i vid ett flertal tillfällen. Den konkretainnebörden av yrkande 9 i motion Bo14 (s) torde vara att krav påinstallation av minst kokskåp alltid skall ställas även förgruppbostäder som är särskilt avsedda för åldersdementa.Utskottet har tidigare i vår avvisat ett sådant krav och stårfast vid sitt ställningstagande (se vidare 1991/92:BoU16 s. 35).Yrkandet avstyrks.Utskottet står också fast vid beslutet om att avvecklabidraget till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden (se1991/92:BoU11 s. 3). Förslaget i motion Fi59 (s) yrkande 7 omatt riva upp detta beslut avstyrks sålunda.Regeringen föreslog i årets budgetproposition att den statligafonden för fukt- och mögelskador skulle avvecklas. På förslag avett helt enigt bostadsutskott beslutade emellertid omfortsatt bidragsgivning (se 1991/92:BoU14 s. 6 ). Beslutetinnebar vidare att ramen för bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador vidgades med 50 milj.kr. för att trygga denfortsatta verksamheten. Något motiv till förslaget i motion Fi41(s) yrkande 16 om att nu vidga ramen med ytterligare 50 milj.kr.läggs inte fram. Utskottet ser därför inget skäl att tillstyrkadetta yrkande.RäntebidragsanslagetSom anförts ovan återstår från två yrkanden omräntebidragsanslaget för att ta ställning till. Detgäller dels förslaget från årets budgetproposition om attanslaget skall fastställas till 29310milj.kr. för budgetåret1992/93, dels ett förslag i motion Bo232 (s) yrkande 7 om attanslaget bör fastställas till ett 25 milj.kr. högre belopp.Utskottets ovan redovisade ställningstaganden vad gällerförslag i kompletteringspropositionen och i motioner har integivit utskottet anledning att föreslå atträntebidragsanslaget skall fastställas till någon annan nivåän vad som föreslagits i budgetpropositionen. Utskottettillstyrker således att anvisar 29310 milj.kr. Motion Bo232 (s) yrkande 7 såvitt nu är i frågaavstyrks. beträffande ett reformerat bostadsfinansieringssystematt godkänner förslaget i proposition 1991/92:150bilaga I:5 avsnitt 2 yrkandena 1--3 om räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostäder och om statliga kreditgarantier samtligayrkanden i denna del samt avslår motionerna 1991/92:Bo14yrkandena 1--3 och 1991/92:Fi44 yrkandena 33--35 och 38,res. 1 (s) - delvis2. beträffande kvalitetsaspekten vid utformningen avbostadsfinansieringssystemetatt avslår motion 1991/92:Fi44 yrkande 40,res. 1 (s) - delvis3. beträffande vidgning m.m. av kreditgarantin i vissafallatt med anledning av förslaget i proposition1991/92:150 bilaga I:5 avsnitt 2 yrkande 3 i denna del ochmotion 1991/92:Bo15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 1 (s) - delvis4. beträffande ikraftträdandereglernaatt med anledning av förslaget i proposition1991/92:150 bilaga I:5 avsnitt 2 yrkandena 1--3 samtligayrkanden i denna del samt med avslag på motion 1991/92:Fi44yrkande 39 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 1 (s) - delvis5. beträffande information till ombostadsfinansieringenatt avslår motion 1991/92:Fi42 yrkande 5,res. 1 (s) - delvisres. 2 (nyd)6.beträffande höjd garanterad ränta m.m. år 1993att godkänner förslaget i proposition 1991/92:150bilaga I:5 avsnitt 2 yrkande 4 i denna del om höjd garanteradränta m.m. för hus med räntebidrag enligt äldrebestämmelser samt avslår motionerna 1991/92:Bo14 yrkande 6 och1991/92:Fi44 yrkande 36,res. 3 (s)7.beträffande avveckling av investeringsbidragetatt godkänner förslaget i proposition 1991/92:150bilaga I:5 avsnitt 2 yrkande 5 om avveckling avinvesteringsbidraget för ny- och ombyggnad av bostäder samtavslår motionerna 1991/92:Fi41 yrkande 12 och 1991/92:Fi44yrkande 37,res. 4 (s)8. beträffande den regionala bostadspolitiskaorganisationenatt med anledning av proposition 1991/92:150 bilagaI:5 avsnitt 2 och motion 1991/92:Bo14 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande nettoaviseringssystemetatt med anledning av proposition 1991/92:150 avsnitt2 yrkande 4 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10.beträffande avveckling av tilläggslångivningenatt avslår motion 1991/92:Fi41 yrkande 13,res. 5 (s)11.beträffande en fond för tomma lägenheteratt avslår motion 1991/92:Fi41 yrkande 15,res. 6 (s)12.beträffande bosparande inom allmännyttanatt avslår motion 1991/92:Bo14 yrkande 11,res. 7 (s)13.beträffande ungdomsbostadsstöd ochungdomsbostadsdelegationenatt avslår motion 1991/92:Bo14 yrkandena 5 och 10,res. 8 (s)14.beträffande vissa villkor förbostadsfinansieringsstödatt avslår motion 1991/92:Bo14 yrkande 7,res. 9 (s)15.beträffande stöd till byggande av gruppbostäderatt avslår motion 1991/92:Bo14 yrkande 9,res. 10 (s)16.beträffande bidraget till konstnärlig utsmyckning avbostadsområdenatt avslår motion 1991/92:Fi59 yrkande 7,res. 11 (s)17.beträffande ramen för bidrag till fonden för fukt- ochmögelskadoratt avslår motion 1991/92:Fi41 yrkande 16,res. 12 (s)18.beträffande räntebidragsanslagetatt med bifall till regeringens förslag iproposition 1991/92:100 bilaga 8 och med avslag på motion1991/92:Bo232 yrkande 7 i denna del till Räntebidrag m.m.för /93 anvisar ett förslagsanslag på29310000000kr.res. 13 (s) - villk.