bet · GF01JuU19 · 1992-03-17 00:00:00 — Anslag till rättshjälp m.m. I proposition 1991/92:100, bilaga 3, ()har regeringen föreslagit att för /93till Rättshjälpskostnader anvisa ett förslagsanslag på649 . (F1, s. 130--133),till anvisa ett ramanslag på 10 714 000kr. (F2, s. 133--135),till Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet anvisa ettförslagsanslag på . (, s. 135--137),till Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag anvisa ettförslagsanslag på . (F 4, s. 137 och 138),till Vissa domstolskostnader m.m. anvisa ett förslagsanslag på247125000kr. (F 5, s. 138),till Diverse kostnader för rättsväsendet anvisa ettförslagsanslag på 22100000kr. (F 6, s. 139). 1991/92:Ju401 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nämndemännens ersättning och arbetsmiljö.1991/92:Ju402 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av bättre utbildning förnämndemännen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en höjd ersättning tillnämndemännen.1991/92:Ju403 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förbättringar i nämndemännens ekonomiska villkor.1991/92:Ju404 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning till nämndemän.1991/92:Ju405 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsrörande ekonomisk ersättning till nämndemän.1991/92:Ju406 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nämndemäns resor och möjlighet tillutbildning.1991/92:Ju407 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att samma regler om ersättning förförlorad arbetsförjänst som gäller för kommunalaförtroendeuppdrag även skall gälla för nämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av information, utbildningoch fortbildning för gamla och nyvalda nämndemän.1991/92:Ju408 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning till nämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning för vissa studiebesök,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrad information till nämndemän,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information till nämndemän från vissaorganisationer.1991/92:Ju410 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning för förlorad arbetsinkomst förnämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning av nyvalda nämndemän.1991/92:Ju411 av och ()vari yrkas att begär att regeringen ser överersättningsreglerna för nämndemän.1991/92:Ju414 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättningen till nämndemän.1991/92:Ju415 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av nämndemannasystemet när detgäller den ekonomiska ersättningen och sammansättningen avkåren.1991/92:Ju416 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ersättning och information tillnämndemän.1991/92:Ju417 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättningen till nämndemän,2. för /93under anslaget D 1 för information till nämndemän.1991/92:Ju419 av Per Stenmarck och () vari yrkasatt beslutar om sådan ändring av kommunallagen attnämndemän får ersättning för förlorad arbetsinkomst enligt sammagrunder som kommunalt förtroendevalda.1991/92:Ju422 av Hans Nyhage och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning till nämndemän för förloradarbetsförtjänst.1991/92:Ju423 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en allsidig översyn av nämndemannainstitutionen.1991/92:Ju424 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts vad avser omfördelning av anslaget tilldomstolsväsendet.1991/92:Ju426 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffande av politisk tillsättning avnämndemän.1991/92:Ju429 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska medel för informationsinsatserför nämndemän.1991/92:Ju702 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av lagändringar vadgäller advokatverksamhet. Anslag till rättshjälpskostnaderRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 649 400 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till rättshjälpsmyndighetenRegeringen föreslår ett ramanslag på 10 714 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till allmänna advokatbyråer: uppdragsverksamhetRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till allmänna advokatbyråer: driftbidragRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 9 260 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till vissa domstolskostnader m.m.Regeringen föreslår ett förslagsanslag på 247 125 000 kr.Utskottet, som hänvisar till vad som anförs nedan (s. 7 f)angående information för nämndemän m.m., avstyrker bifall tillmotion Ju417 i denna del och tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning.Anslag till diverse kostnader för rättsväsendetRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 22 100 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Övriga frågorI detta avsnitt behandlar utskottet ett antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden vid 1991/riksmöteoch som har anknytning till de anslag som utskottet behandlar idetta betänkande.Ersättning till nämndemänRegler om ersättning till nämndemän finns i förordningen(1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andrauppdragstagare inom domstolsväsendet m.m. Enligt förordningenutgår ersättning till nämndemän dels som arvode försammanträde med . per dag (2 § 1 p och 2 p), dels --under förutsättning av löneavdrag eller annan inkomstförlust pågrund av uppdraget -- som tilläggsbelopp för den del avinkomstförlusten som inte täcks av arvodet (2a § 1 st). Arvodetoch tilläggsbeloppet får tillsammans inte överstiga . (2a§ 4 st). För nämndemän i länsrätt utgår arvode även förförberedelsearbete med . per dag (2 § 2 p).I motionerna Ju401, Ju402, Ju403, Ju404, Ju405, Ju406, Ju407,Ju408, Ju410, Ju411, Ju414, Ju415, Ju416, Ju417, Ju419, Ju422,Ju423 och Ju424 framförs krav på att ersättningen för uppdragetsom nämndeman skall höjas; motionärerna hänvisar genomgåendetill den gällande kommunallagen (SFS1991:900). Enligt den lagen (4 kap. 12 §) har förtroendevaldarätt till skälig ersättning för den arbetsinkomst samt depensions- och semesterförmåner som de förlorar när de fullgörsina uppdrag. Motionärerna anför att den nuvarande, begränsade,rätten till ersättning leder till en rekrytering tillnämndemannauppdraget som medför att vissa grupper avbefolkningen är överrepresenterade i nämndemannakåren medanandra är underrepresenterade. I några av motionerna framförskrav även på att reseersättningen till nämndemännen skall höjas.Principen för ersättning till nämndemän lades fast (seJuU 1984/85:25). uttalade då i sitt avriksdagen godkända betänkande (s. 8 f) att utskottet under mångaår ansett det nödvändigt att få till stånd en mer allsidigsammansättning av nämndemannakåren och i detta syfte framhållitatt en höjning av arvodena måste ske. Här bakom låg bl.a.intresset att komma till rätta med det otillfredsställandeförhållandet att sådana yrkesarbetande -- bl.a. industriarbetare-- som får vidkännas fullt löneavdrag vid tjänstgöring i rättenär underrepresenterade i nämndemannakåren.Utskottet behandlade ett motionsyrkande med begäran omen översyn av ersättningsnormerna för nämndemän (1990/91:JuU27).Vid behandlingen av detta yrkande anförde utskottet (s. 7 f) attvad utskottet uttalade alltjämt äger giltighet.Bestämmelserna om ersättning till nämndemän innebär emellertid,anförde utskottet, på grund av begränsningen beträffandearvodets storlek, alltjämt en svårighet att få till stånd denallsidiga sammansättning av nämndemannakåren som utskottetefterlyst. Detta förhållande fann utskottet otillfredsställande;en översyn av ersättningsnormerna för nämndemän borde därförske. Som en utgångspunkt för denna översyn borde, enligtutskottet, ligga förslaget i proposition 1990/91:117 Om en nykommunallag att förtroendevalda skall få rätt till skäligersättning för den arbetsinkomst samt de pensions- ochsemesterförmåner som de förlorar när de fullgör sina uppdrag. Iärendet gav som sin mening till känna att regeringenborde ta initiativ till att en utredning som den skisserade komtill stånd.Regeringen uppdrog i beslut åtdomstolsverket att analysera ersättningsnormernas effekter påsammansättningen av nämndemannakåren och redovisa förslag tillförändringar enligt vad begärt. Även andra faktorer änekonomiska som påverkar rekryteringen av nämndemän skall enligtbeslutet redovisas och analyseras. De ekonomiska konsekvensernaav förslagen skall redovisas särskilt, varvid förslag tillfinansiering av eventuella merkostnader för statsverket enligtdirektiven bör lämnas. Uppdraget skall vara slutfört senast den1 juni 1992.Utskottet kan konstatera att den av beställdautredningen kommit till stånd, och att denna skall vara slutfördinom några månader. Med hänsyn härtill saknas anledning tillnågot särskilt uttalande av i frågan. Utskottet villemellertid för sin del tillägga att utskottet förutsätter attregeringen, sedan resultatet av utredningen presenterats, medskyndsamhet vidtar de åtgärder som visar sig nödvändiga för attråda bot på de rekryteringssvårigheter som tidigare påpekats.Vad särskilt gäller frågan om reseersättning till nämndemännennoterar utskottet att den bereds inom ochkommer att behandlas i samband med resultatet av den utredningdomstolsverket verkställer. Med dessa uttalanden avstyrkerutskottet bifall till samtliga nu aktuella motioner.I motion Ju415 begärs en översyn av nämndemannakårenssammansättning.Nämndemannakårens sammansättning har varit föremål för översynvid flera tillfällen.Riksdagen beslutade om en översyn avnämndemännens tjänstgöringsförhållanden m.m. (JuU 1979/80:8,rskr. Enligt justitieutskottet (s. 9) borde undersökningeni första hand avse nämndemannakårens sammansättning och mynna uti de förslag till ändringar i gällande ordning som kundebefinnas erforderliga för att säkerställa en allsidigrekrytering. Resultatet av undersökningen, som redovisades i DsJu 1981:20 Nämndemännens tjänstgöringsförhållanden m.m., visade(s. 43 f) bl.a. att nämndemannakåren inte var så allsidigtsammansatt som var önskvärt. Det fanns en vissöverrepresentation av män. Genomsnittsåldern var markant högrebland nämndemännen än bland befolkningen i övrigt; de offenligtanställda var fler och de privatanställda färre, inte minst istorstadsområdena. Industriarbetarna var färre och lantbrukarnafler. Bland nämndemännen var de icke förvärvsarbetande färrebland nämndemännen än bland befolkningen i övrigt.Domstolsverket genomförde en uppföljande undersökningav nämndemannakårens sammansättning. Resultatet avundersökningen, som redovisades i DV rapport 1986:4, visade attnämndemannakårens sammansättning inte hade förändrats på någotavgörande sätt. Kvinnorepresentationen i tingsrätterna hade ökatnågot; dock hade nämndemannakåren blivit äldre. Andelenlantbrukare bland nämndemännen hade halverats men varfortfarande högre än bland befolkningen i övrigt. Gruppenindustri- och privatanställda hade minskat ytterligare medanandelen offentliganställda ökat.Regeringen uppdrog åt attredovisa nämndemannakårens sammansättning vad gällde bl.a.ålder, kön och yrke. Undersökningens resultat redovisades i DVrapport 1989:2 Nämndemannakårens sammansättning. Av rapportenframgick bl.a. att förändringar i nämndemannakårenssammansättning vad gällde kön, ålder, yrke ochanställningsförhållanden varit små sedan undersökningen år 1986.Överrepresentationen av äldre nämndemän kvarstod. De äldrenämndemännen var något äldre än tidigare eftersom 70-årsgränsentagits bort. Bland de nyvalda nämndemännen fanns en klartendens: allt fler var yngre. Vad gällde yrkestillhörighet varnämndemän med administrativt arbete markant fler än samma gruppinom totalbefolkningen, medan industriarbetare var klartunderrepresenterade; en mindre förändring i riktning mot störrerepresentativitet kunde dock iakttas. Bland nämndemännen var deoffentliganställda betydligt fler än bland totalbefolkningen;bland de nyvalda nämndemännen var dominansen av deoffentliganställda än högre.Av uppgifter avseende nämndemannakårens sammansättning förperioden t.o.m. den 31 december 1994inhämtade från framgår bl.a. dels att antaletnämndemän som fyllt eller kommer att fylla är 652av totalt 7 837 nämndemän, dels att, , mer än hälftenav de manliga nämndemännen är eller äldre och mer änhälften av de kvinnliga nämndemännen är eller äldre.Frågan om nämndemannakårens sammansättning hänger -- somframgått tidigare -- nära samman med bl.a. frågan om denekonomiska ersättningen för nämndemannauppdraget. Den utredningsom regeringen uppdragit åt att utföra, omfattarfrågor om sammansättningen av nämndemannakåren och faktorer sompåverkar rekryteringen av nämdemän. Motionsspörsmålet är såledesredan uppmärksammat i . Anledning saknas därförenligt utskottets uppfattning för att initiera någraåtgärder med anledning av motionsönskemålet, och utskottetavstyrker bifall till motion Ju415 i denna del.Information för nämndemän m.m.Motionerna Ju402, Ju406, Ju407, Ju408, Ju410, Ju416, Ju424 ochJu429 innehåller önskemål om ökade informations- ochutbildningsinsatser för nämndemän.Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsönskemål,senast i betänkandet 1989/90:JuU24. I sitt av godkändabetänkande anförde utskottet (s. 7 f) följande.Frågor om information till och utbildning av nämndemänbehandlades av utskottet . Utskottet underströkdå i enlighet med tidigare ställningstaganden i sitt avriksdagen godkända betänkande (1989/90:JuU5) att någon merorganiserad eller permanent verksamhet syftande till en egentligjuridisk utbildning för nämndemännen inte kunde anses lämpligmed hänsyn till den ställning som lekmän som nämndemännen intarinom rättskipningen. Däremot har utskottet funnit behov av ökadeinformations- och utbildningsinsatser om de regler som styrrättegångsförfarandet och om regler rörande t.ex. sekretess ochtystnadsplikt. Utskottet konstaterade vid frågans behandling inovember att utbildningsinsatser inom detta område nyligengenomförts. anvisade nämligen 5 milj. kr.på tilläggsanslag för en bred informationsinsats för att genämndemännen grundläggande kunskaper om verksamheten idomstolarna och andra grundkunskaper för att delta irättskipningsarbetet. En särskild utbildningsdag har nugenomförts vid praktiskt taget alla tingsrätter, och resultatetbetraktas av justitieministern som mycket gott.Medel för nämndemännens utbildnings- och informationsbehovanvisas över budget. Vissa medel återstår ocksåav tilläggsanslag.Flertalet nämndemän har som framgått fått engrundläggande utbildning. Enligt utskottets mening ankommer deti fortsättningen främst på domstolarna att sörja för detgrundläggande utbildningsbehovet hos en nyvald nämndeman -- såsker också i praktiken. Det bör också nämnas att domstolsverkethar tagit fram ett informationsmaterial som riktar sig tillnämndemän och som tingsrätterna kan använda. Härtill kommer attdet finns ytterligare skriftligt material som riktar sig iförsta hand till allmänheten och som kan vara lämpliga i arbetetmed att orientera en nyvald nämndeman om domstolsförfarandetm.m.Utskottet, som finner anledning att ånyo fästa uppmärksamhetenpå att nämndemannauppdraget är ett lekmannauppdrag, anseratt det finns goda möjligheter att inom givna ekonomiska ramartillgodose nämndemännens utbildningsbehov liksom även atttillgodose behovet av information om ändringar i lagstiftningenm.m.Utskottet kan vidare konstatera att Nämndemännens riksförbundär mycket aktivt när det gäller här aktuella frågor och attförbundet tilldelas medel härför över anslag.Justitieutskottet anförde att någon åtgärd från riksdagenssida med anledning av motionen inte torde vara erforderlig, ochutskottet avstyrkte bifall till motionen.Av uppgifter utskottet inhämtat från framgåratt, för innevarande budgetår, . har anslagits tillNämndemännens riksförbund. Detta anslag är avsett att möjliggörautgivningen av förbundets tidning; från anslaget skall även utgåbidrag för nämndemännens studiebesök. Av det tilläggsanslag på 5milj.kr. som anvisade till information till nämndemänhösten 1988 återstår . ; detta belopp äremellertid reserverat för olika projekt. genomföri samverkan med bl.a. nämndemännens riksförbund ett projektsyftande till att ta fram ett antal filmer om verksamheten viddomstolarna samt om domstolarnas organisation och historia. Enreferensgrupp bestående av företrädare för nämndemännen ochdomstolarna har knutits till projektet. Ett videofilmsystembestående av fem filmer med olika teman är slutmålet: Sverigesdomstolar (historia, organisation och arbetsuppgifter),rättegångar i tingsrätt och länsrätt samt domarrollen.Parallellt med filmerna utarbetas tryckt informationsmaterial;olika versioner produceras med avseende på olika målgrupperssärskilda egenskaper. Av de planerade filmerna återstår två. Isamband med nämndemännens riksförbunds kongress i den24--kommer att lämnas information omnämndemännens roll i rättskipningen; olika ämnesområden som haranknytning till nämndemännens verksamhet i domstolarna kommeratt behandlas. För att möjliggöra denna informations- ochuppföljningsdag har av de tidigare omtalade 5milj.kr. utbetalat 319 000 kr.I enlighet med vad utskottet tidigare uttalat är detnödvändigt att nämndemännen får information om de regler somstyr rättegångsförfarandet och om regler rörande t.ex.tystnadsplikt och jäv. Som utskottet anfört ankommer det främstpå domstolarna att sörja för det grundläggandeutbildningsbehovet av en nyvald nämndeman. Till stöd för sådanautbildningsinsatser finns, förutom de filmer som ovanredovisats, ett av särskilt utarbetatinformationsmaterial. Inom nämndemännens riksförbund och lokaltbland nämndemannaföreningar sker viss utbildning ochstudiebesöksverksamhet t.ex. på kriminalvårdsanstalter ochvårdinrättningar för missbrukare. Mot bakgrund av det anfördaoch vad som tidigare redovisats saknas enligt utskottetsuppfattning anledning för att vidta några åtgärder medanledning av motionsönskemålen. Det är emellertid angeläget attfrågan även framgent uppmärksammas i det löpande budgetarbetet.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motioner i här aktuelladelar.Tillsättning av nämndemänI motion Ju426 yrkas att det nuvarande förfaringssättet attvälja nämndemännen bland personer utsedda av politiska partierskall avskaffas. I stället bör, enligt motionären, nämndemännenvara slumpvis utvalda svenska medborgare.Deltagandet av nämnd i rättegångsförfarandet har i Sverigemycket gamla traditioner. Nämnden finns omtalad alltifrån äldreVästgötalagen () och har alltsedan dess, i skiftandeformer och omfattning, deltagit i den dömande verksamheten.Förfarandet att utse nämndemän blev enhetligt ; genomKunglig förordning fick bönderna påsockenstämman valrätt. skedde valet avkommunalstämman (Kunglig förordning ), och sedandess har valet skett av en politisk församling bland personersom föreslagits av de företrädda politiska partierna.Nämndemännen utses alltjämt genom val som beträffande nämndemani tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige och beträffandenämndeman i hovrätt, länsrätt och kammarrätt förrättas ihuvudsak av landstinget.Riksdagen har vid upprepade tillfällen uttalat vikten av attlekmannamedverkan i dömandet utövas av så många yrkeskategoriersom möjligt. Även frågan om uppdragets karaktär av politisktuppdrag har varit föremål för ställningstagande iolika sammanhang.Genom lagstiftning (prop. 1975/76:64, JuU18, rskr.124) infördes i en uttrycklig bestämmelseenligt vilken en minoritet i kommunfullmäktige kan påkallaproportionellt val. Genom denna möjlighet förhindras ettmajoritetsparti att till nämndemän utse endast företrädare fördet egna partiet. I det ärendet uttalade bl.a. att (s.30) även om valkorporationen är politiskt sammansatt följerdärav inte att nämndemansuppdraget kan uppfattas som förenat medett politiskt ansvar på samma sätt som fallet är beträffandeandra politiska uppdrag.År 1978 behandlade justitieutskottet en motion i vilkenbegärdes förslag till lagstiftning om partipolitisktproportionell indelning av nämndemän till tjänstgöring i nämndvid tingsrätt. Utskottet anförde i sitt av godkändabetänkande (JuU 1978/79:8 s. 7) följande.Vid utskottets remissbehandling av motionen harremissinstanserna uttalat sig i avstyrkande riktning om enlagstiftning enligt motionärernas förslag. Av remissyttrandenaframgår att man vid tingsrätterna i allmänhet eftersträvar enpartipolitiskt jämn fördelning av nämndemännen i de olikanämnderna. I flera yttranden framhålls risken för att enobligatorisk regel om sådan fördelning skulle komma att innebäraen politisering av nämndemansuppdraget som inte är önskvärd.Vidare pekas på att en sådan regel kan minska möjligheterna atttillgodose andra önskemål om en jämn fördelning inom nämnden,exempelvis när det gäller ålder och kön. Härutöver framförsinvändningar av praktisk natur.Genom remissbehandlingen av motionen har enligt utskottetsmening inte visats annat än att den nuvarande ordningen vidindelning av nämndemän till tjänstgöring i tingsrätternafungerar tillfredsställande när det gäller att ge nämnden enallsidig politisk sammansättning. Vidare har påvisats att enlagstiftning enligt motionärernas förslag skulle kunna innebäranackdelar från såväl principiella som praktiska synpunkter.Motionsyrkandet bör därför enligt utskottets mening ej vinnariksdagens bifall.I samband med att justitieutskottet behandlade ettregeringsförslag om bl.a. antalet nämndemän i tingsrätt (prop.1982/83:126, JuU32, rskr. 314) erinrade justitieutskottet (s.19) om att det råder en bred enighet om att denlekmannamedverkan som föreligger i våra domstolar är av stortvärde av flera skäl. Utskottet uttalade därvid attlekmannainflytandet först och främst utgör en garanti för attdomstolarnas avgöranden ligger i linje med allmännarättsuppfattningar i samhället. Av särskilt värde är, anfördeutskottet, lekmannamedverkan när det gäller bedömningsfrågor,t.ex. angående påföljdsval och bevisvärdering; lekmännensmedverkan bidrar därigenom till att medborgarnas förtroende förrättskipningen upprätthålls. Vidare tillgodoser lekmännenmedborgarnas intresse av insyn i domstolarnas verksamhet,uttalade utskottet.År 1988 behandlades ett regeringsförslag (prop. 1987/88:138,JuU38, rskr. 360) vars syfte var att främja en mer allsidigrekrytering till uppdragen som nämndemän; bl.a. föreslogs attdet i de författningar som gäller val av nämndemän skulleinföras en föreskrift om att det vid valen skall eftersträvasatt nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyntill ålder, kön och yrke.I propositionen (s. 23 f) uttalades att uppmaningen om enallsidig sammansättning av nämndemannakåren i första handriktade sig till de organ som väljer nämndemän, men detframhölls att också de nominerande organen har en stor del avansvaret för en allsidig sammansättning; den nya regleringeninnebär att de väljande och nominerande organen skall varaskyldiga att eftersträva representativitet.