bet · GF01TU18 · 1992-04-28 00:00:00 — Departementschefenframhåller vidare att en aktiv ledning och styrning krävs avsåväl statsmakterna som av postens ledning och styrelse.En bolagsbildning kan enligt departementschefen emellertidbli aktuell först när aviserad postlagsutredning har slutförts.Därutöver måste enligt departementschefen vissa frågor utredas,bl.a. frågor om formerna för ersättning för postverkets socialauppdrag, om postverkets pensionsskuld och om mervärdeskatt påbrevtjänster. Förutsatt att dessa frågor kan lösas på ett förägaren tillfredsställande sätt bör postverket ombildas tillaktiebolag. Departementschefen förutskickar att regeringen skallåterkomma till i denna fråga. Hans ambition är att enbolagisering skall kunna genomföras per den 1 januari 1993.MotionsförslagI tre motioner tas upp frågan om bolagisering av postverket.Man ställer sig i motionerna avvisande till förslag härom.I motion T810 (s) framhålls att de förslag som regeringenlägger fram till förändringar av postmarknaden saknar engenomtänkt analys av sambanden mellan de sociala och regionalamålen, de medel som föreslås och den marknadssituation somkommer att råda. Motionärerna vill, som nämnts ovan, att manskall snabbutreda förutsättningarna för att införa en modernmonopollagstiftning i enlighet med ett förslag avEG-kommissionen, alternativt en koncessionslagstiftning somställer sådana krav på postdistributörer att en solidariskfinansiering av regionala och sociala kostnader inom sektornbibehålls. Såvitt här är i fråga begär motionärerna i yrkandena1 och 2 i motionen att som sin mening skall geregeringen till känna vad de sålunda anför.I motion T201 (s) -- vari som nämnts frågor omkommunikationerna i skogslänen tas upp -- framhållermotionärerna att de mål i fråga om regional och social servicesom gäller för posten inte får försvagas genom ändradorganisationsform. I här aktuell del av yrkande 5 motsätter sigmotionärerna en privatisering av posten, då de inte tror att detär möjligt att upprätthålla nuvarande servicenivå i meraavlägsna delar av landet i ett postverk som styrs av privataägares avkastnings- och lönsamhetskrav.I motion T819 (v) begärs i yrkande 1 att verksformen förposten skall utvecklas i stället för att posten bolagiseras.Motionärerna framhåller att inom ramen för verksformen lönsammaverksamheter kan bära upp olönsamma och en arbetsdemokratiutvecklas som effektiviserar verksamheterna.Utskottets ställningstagandeSom framhålls av departementschefen bör statens intresse avett välskött och fungerande postverk vara styrande för beslut omden fortsatta verksamhetsformen. En utveckling i riktning motett verk som inte lyckas hävda sig i konkurrensen med svaglönsamhet är som departementschefen vidare anför inte önskvärd.Utskottet är därför ense med departementschefen om attägaren/staten måste se till att postverket utvecklas i sammatakt och riktning som de bästa konkurrenterna. Detta talar föratt postverket drivs i aktiebolagsform. Somdepartementschefen påpekar bör den aviserade postlagsutredningenslutföras och vissa frågor utredas vidare innan enbolagsbildning kan bli aktuell.Riksdagens revisorer har i förslag 1991/92:17 i februari1992 angående granskningen av de statliga affärsverkskoncernernabl.a. tagit upp vissa frågor som de anser viktiga att få belystai diskussionerna om ändrade associationsformer för de statligaaffärsverken. Dessa frågor gäller förvaltningen av ochförfogandet över den statliga förmögenheten, principen omallmänna handlingars offentlighet samt de samhällspolitiska ochsamhällsekonomiska bedömningarna för verksamheterna vidaffärsverken. Revisorerna hemställer bl.a. att hosregeringen skall begära att en kommitté tillkallas för enöversyn av de konstitutionella frågorna vid eventuellt ändradeassociationsformer för affärsverken. Revisorernas förslag harhänvisats till trafikutskottet och kommer att behandlas ibetänkande 1991/92:TU22.Utskottet har inte något att erinra mot vad ibudgetpropositionen anförs om den fortsatta behandlingen avfrågan om ändrad associationsform för postverket.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet de häraktuella motionsförslagen.2.4 Den fortsatta behandlingen av frågan ommervärdeskattebeläggning av portoavgifterPostverkets befordran av annat än postpaket, gruppkorsbandeller varor i diligens är undantagna från skatteplikt enligt8§ punkt 7 lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Genom dettaundantag saknar emellertid postverket kvittningsmöjlighet förstora delar av den ingående mervärdeskatt som verket betalar.Skulle postverket drivas i bolagsform eller ensamrätten tillbrevbefordran avskaffas räknar departementschefen med attportoavgifter kommer att beläggas med mervärdeskatt.Departementschefen förordar (s. 157) att frågan ommervärdeskatt på brevbefordran övervägs ytterligare medbeaktande av bl.a. utvecklingen inom EG när det gäller dennafråga.Utskottet har inte funnit anledning till erinran häremot.2.5 Den fortsatta behandlingen av frågan om postverketssociala uppgifter, m.m.BakgrundI rapporten (Ds 1991:44)redovisas som postens sociala uppdrag följande till en beräknadkostnad på totalt ca 497 milj.kr. Befordran och utdelning av dags-, vecko- ochfacktidskrifter. Distributionen av dags- och veckotidningaruppvisar enligt rapporten ett underskott på ca 115 milj.kr. Distributionen av facktidskrifter m.fl. ger enligtrapporten ett underskott på ca 200 milj.kr. Distribution av dagstidningar till ca 350000hushåll. Kostnad ca 80 milj.kr. Befordran av blindskrift portofritt. Kostnad ca 27 milj.kr.per år.4. Kostnad ca 23 milj.kr. Nordenporto (brev inom befordras till det i varjeland gällande portot för inrikes brev). Kostnad ca 100 milj.kr.per år.6. Merkostnad genom omlokalisering av Posten Frimärken frånKista till . Kostnad ca 12 milj.kr. År 1993ca 7 milj.kr.7. Kostnad för "avstickare" till äldre och handikappade kunderfrån brevbärarlinjer i glesbygd. Kostnad ca 20 milj.kr. Förmånligt porto för föreningsbrev. Kostnad ca 5 milj.kr.per år.DepartementschefenDepartementschefen anför (s. 157--158) att sådana uppgiftersom inte är affärsmässigt motiverade men angelägna ur ettsamhällsperspektiv i princip bör ersättas av staten. Formernaför och omfattningen av en eventuell ersättning behöveremellertid enligt departementschefen utredas ytterligare.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeLägre postavgifter för försändelser till de baltiska ländernaI tre motioner framförs önskan om att postavgifterna förförsändelser till , och skall sättas nedsom ett led i arbetet med att förstärka kontakterna med dessaländer.I motionerna T801 (m) och T811 (v) begärs därvid enmotsvarighet till "Nordenportot".I motion T816 (m) framhåller motionären att postavgiften förett paket på drygt till ett baltiskt land uppgår till 445kr. Om avgiften sänktes till "Sverigepaketets" nivå -- dvs. för upp till -- skulle tusentals och åter tusentalssvenskar sända gåvopaket med mat, kläder och livets nödtorfttill människor i de baltiska länderna. Motionären begär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna dennamöjlighet att hjälpa svenska folket att hjälpa de baltiskafolken.Utskottet instämmer med departementschefen i att sådanauppgifter för postverket som inte är affärsmässigt motiverademen som är angelägna ur ett samhällsperspektiv bör ersättas avstaten. Till sådana uppgifter skulle kunna höra nedsattapostavgifter för försändelser till , ochLitauen. Utskottet utgår därför från att frågan utan särskiltinitiativ av skall kunna komma under övervägande inomramen för de av departementschefen förutskickade ytterligareövervägandena i frågan om formerna för och omfattningen av eneventuell ersättning till postverket för sociala uppgifter. Dehär aktuella motionerna bör därför kunna lämnas utan någotinitiativ av . De avstyrks således.Postavgifter för föreningsbrevSom nämnts i det föregående har brevsorten föreningsbrevfr.o.m. ersatts med ekonomibrev. Förekonomibrev gäller bl.a. att försändelserna skall vara märktamed B. Avgiften för försändelse i viktklassen upp t.o.m. 20 gramär . och för försändelse i viktklassen 21--4,60kr.Av avgiften . i sistnämnda viktklass behöverföreningen dock slutligen stå för endast . Vidavlämnandet skall antalet ekonomibrev i viktklassen 21--100 gramvara uppförda på en lista. Listan signeras av postkassören ochåterlämnas därefter till föreningen. En gång per kvartal, ellernär så är lämpligt, kan föreningen förete listan på sittpostkontor, varefter . per försändelse återbetalas tillföreningen.I motion T814 (c) kritiseras den serviceförsämring som den nyaordningen innebär för föreningar genom att de har attpreliminärt betala 100-gramsporto för sådana försändelser somtidigare kunde befordras för 20-gramsporto. Motionären begär attriksdagen skall uttala sig mot denna ordning.Kommunikationsministern besvarade (prot.1991/92:25 s. 6--11) en interpellation (I1991/92:77) ompostens taxesystem för föreningslivet, vari bl.a. framfördeskritik som var likartad med den som framförs i motion T814 (c).Kommunikationsministern framhöll bl.a. att han hade erfaritatt postverket hade för avsikt att återbetala överskjutandeporto oftare i de fall en förening fick ekonomiska svårighetermed kvartalsvis återbetalning. Vidare framhöll han attföreningar med mycket post kommer att erbjudas s.k.portobetaltsystem, vilket möjliggör betalning av den lägreavgiften direkt.Utskottet förutsätter att postverket beaktar de kritiseradeolägenheterna för föreningslivet. Utskottet anser attutvecklingen på området bör avvaktas och är därför förnärvarande inte berett att föreslå något initiativ av riksdagenmed anledning av motion T814 (c). Motionen avstyrks således.Sociala uppgifter i övrigtUtskottet har inte något att erinra mot departementschefensförslag att formerna för och omfattningen av en eventuellersättning för postverkets sociala uppgifter utreds ytterligare.Det bör här nämnas att revisorer i ovannämndaförslag 1991/92:17 angående granskningen av de statligaaffärsverkskoncernerna bl.a. framhåller att det är viktigt attfå klarlagt hur de samhällspolitiska krav som ålagtsaffärsverken skall bli tillgodosedda vid en förändring avverkens associationsformer. Detta begär revisorerna attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna.Revisorernas förslag kommer som nämnts att behandlas avutskottet i betänkande 1991/92:TU22.2.6 Den fortsatta behandlingen av frågan om rikstäckandebetalnings- och kassaserviceBakgrundInom ramen för översynen av förutsättningarna och formerna förpostverkets verksamhet har en arbetsgrupp -- Nät 92 -- medrepresentanter för postverket, , fackföreningar ochkommunikationsdepartementet utrett frågan om omfattningen avpostens framtida kontorsnät och alternativa serviceformer.Resultatet av utredningsarbetet presenterades irapporten 92.DepartementschefenDepartementschefen anför (s. 157--158) att kostnaden för attupprätthålla daglig betalnings- och kassaservice på orter däralternativ till postverket saknas beräknas uppgå till ca 300milj.kr. -- ett belopp som motsvarar kostnaden för ca 300--400fasta serviceställen och för samtliga lantbrevbärarlinjer.Postverket bör enligt departementschefen få ersättning för dennettokostnad som är förenad med upprätthållandet av betalnings-och kassaservicen på dessa orter samt ha frihet att själv avgöraformerna för hur betalnings- och kassaservicen fortsättningsvisskall ges. Departementschefens tanke på sådan ersättningfullföljs genom förslag i propositionen om ett nytt anslag /93 till Ersättning till postverket förrikstäckande betalnings- och kassaservice (se nedan). För tidenefter detta budgetår bör enligt departementschefen slutas ettflerårigt avtal mellan staten och postverket om köp avbetalnings- och kassaservice.På orter med andra konkurrerande betalnings- ochkassafunktioner -- ca 1600 orter -- bör postverket enligtdepartementschefen ges frihet att själv välja struktur för sittkassanät och tillåtas anpassa antalet serviceställen till vadsom är affärsmässigt motiverat. Totalt berörs enligtdepartementschefen främst ca 300 postkontor i tätort. Hanerinrar om att arbetsgruppen Nät 92 föreslår att 200 kontoromvandlas till närpostkontor och att 50 kontor läggs ned pågrund av dålig lokalisering och svag lönsamhet. Nettokostnadenför att upprätthålla betalningsservice genom dessa närpostkontor(filialkontor) beräknas till 100 milj.kr. prisnivå.Departementschefen framhåller att staten inte bör ersättapostverket för kostnaden för dessa kontor, eftersom kontoreninte behövs för att upprätthålla daglig och rikstäckandebetalnings- och kassaservice.MotionsförslagI motion T819 (v) begärs i yrkande 2 att som sinmening skall ge regeringen till känna att kravet på avkastningav postverkets kapital skall reduceras, om postverket inte kanupprätthålla service enligt uppställda mål. Som motivering föryrkandet framhålls att kravet på avkastning bör reduceras ompostverket kan redovisa kostnader för olönsam verksamhet som ärnödvändig av sociala eller regionalpolitiska skäl eller för attupprätthålla rikstäckande kassa- och bankservice. Motionärernahar i yrkande 9 i motionen -- vilket redan har behandlats avriksdagen (bet. 1991/92:FiU20, rskr. 128--129) -- motsatt sig enavveckling av postgirots ensamrätt till förmedling av statensbetalningar. Motionärernas inställning synes därför vara attpostverket utan särskild ersättning bör upprätthålla enrikstäckande betalnings- och kassaservice.I motion T201 (s) -- vari frågor om kommunikationerna iskogslänen tas upp -- begärs i del av yrkande 5 attstatsmakterna skall slå vakt om de mål i fråga om regional ochsocial service som gäller för posten.I motion T226 (c) begärs i yrkande 9 att skalluttala att det är viktigt att skapa långsiktiga garantier föratt de sociala och regionalpolitiska målen för postensverksamhet kan upprätthållas inför den förestående avregleringenoch bolagiseringen av verksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill även här erinra om att revisorer iovannämnda förslag 1991/92:17 angående granskningen av destatliga affärsverkskoncernerna bl.a. framhåller att det ärviktigt att få klarlagt hur de samhällspolitiska krav som nuålagts affärsverken skall bli tillgodosedda vid en förändring avverkens associationsformer. Till detta bör fogas att revisorernaframhåller att frågan om huvudansvaret för affärsverkensinfrastrukturnät måste bedömas utifrån ett samlat ochövergripande perspektiv med utgångspunkt i de samhällsekonomiskaoch samhällspolitiska hänsynstaganden som åvilar verken. Vadrevisorerna sålunda anför föreslår de att som sinmening skall ge regeringen till känna. Revisorernas förslagkommer som nämnts att behandlas av utskottet i betänkande1991/92:TU22.Utskottet anser i likhet med departementschefen attpostverket bör få ersättning för nettokostnaden förupprätthållande av betalnings- och kassaservice på orter däralternativ till postverket saknas. Utskottet utgår från att mankommer att beakta behovet av långsiktiga åtaganden för att desociala och regionalpolitiska målen för postens verksamhet kanupprätthållas. Något särskilt uttalande härom med anledning avmotion T226 (c) torde därför inte vara nödvändigt, varför dethär aktuella förslaget i motionen torde kunna lämnas utan någotinitiativ av riksdagen.Departementschefens förslag bör vara ägnat att tillgodoseönskemålet i motion T201 (s) om säkerställande av enrikstäckande betalnings- och kassaservice, varför någotriksdagens initiativ med anledning av denna motion inte hellertorde vara påkallat.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget imotion T819 (v) att resurser för servicen skall skapas genomminskning av kravet på avkastning på postkapitalet.De här aktuella motionsförslagen avstyrks således.I ett följande avsnitt i betänkandet behandlar utskottetförslag i budgetpropositionen om medelsanvisning förrikstäckande betalnings- och kassaservice.2.7 Den fortsatta behandlingen av frågan om förmedlingen avstatens betalningarEnligt förordningen (1974:591) om skyldighet för statligmyndighet att anlita eller postgirot gäller -- omannat ej har föreskrivits -- att utbetalningar av statliga medelskall ske över postgiro där det lämpligen kan ske. Vid övrigatransaktioner, där förmedling av bank behövs, skall riksbankeneller postgirot anlitas, om det kan ske utan väsentlig olägenhet(3§).På förslag i budgetpropositionen, bilaga 1 (Finansplanen)(s. 57--66), har (bet. FiU20, rskr. 128--129) nyligenbeslutat att en avreglering av postgirots kvarvarande ensamrättpå statliga betalningar skall göras.Departementschefen anför bl.a. (s. 159--160) att chefen förfinansdepartementet kommer att föreslå regeringen attriksrevisionsverket får i uppdrag att utreda hur det statligabetalningssystemet skall vara utformat.Utskottet har inte något att erinra mot vad departementschefenanför.3 Avveckling av ordningen med prismål för portoavgifter förvissa tidningarBakgrundRiksdagen (prop. 1990/91:100 bil. 8, bet. TU13, rskr. 131)godkände under förra en ny ordning för postverketstidningsrörelse som innebar att postala tidningskungörelsen(1968:489) med villkor och avgifter i postverketstidningsrörelse skulle upphävas och befordringsavgifterna förtidningar bestämmas genom avtal med marknadsmässiga villkormellan postverket och tidningsutgivarna. För vissa tidningarinom den s.k. FKP-gruppen (FKP = Fack- och konsumentpressenspostkommitté) -- framför allt för fackföreningstidningar -- sominte ansågs kunna påverka postverkets priser skulle emellertidett prismål gälla. Detta skulle bygga på principen om fullkostnadstäckning och knytas till ett kostnadsindex och enproduktionsfaktor samt fastställas av regeringen.Regeringen föreskrev att prismålet skall omfattade tidningar inom FKP som är befriade från skatteplikt förmervärdeskatt med undantag för personaltidningar. Prismålet haranknutits till statistiska centralbyråns faktorprisindex förlastbilstransporter.PropositionsförslagetDepartementschefen anför (s. 160) att utformningen avprismålet försvårar en övergång till marknadsmässiga villkor ochen riktig prissättning. Han föreslår därför att ordningen medprismål för tidskrifter befriade från mervärdeskatt och somingår i den s.k. FKP-gruppen upphör fr.o.m. den 1 juli 1992.Riksdagen föreslås godkänna vad departementschefen sålundaanför.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeI motion T815 (s) begärs i yrkandena 1 och 2 att ordningen medprismål för här aktuella skall bibehållas.Motionärerna framhåller att är i underläge ikontakterna med postverket. De pekar på att postverket har ettfaktiskt monopol när det gäller distributionen av tidskrifterna.Postverket kräver "trohet" av kunderna, vilket hindrar dessafrån att anlita konkurrenter till posten där sådana finns.Postverket har vidare höjt postavgifterna med10% för de tidskrifter som inte omfattas av prismålet, sedanpostala tidningskungörelsen upphört att gälla den 31 december1991.Departementschefen framhåller som motivering för sitt förslagbl.a. att prismålet försvårar en övergång till marknadsmässigavillkor för distributionen av här aktuella tidskrifter.Utskottet instämmer med departementschefen i att även härmarknaden bör vara styrande. Utskottet beaktar härvid att andraentreprenörer kan finna anledning att ta upp konkurrens medposten om posten missbrukar sin situation vid prissättningenm.m. på en öppen marknad.Utskottet tillstyrker sålunda att godkänner atthär aktuellt prismål avvecklas och avstyrker därmedmotionsförslaget.4 Precisering av uppdrag, mål och resultatkrav för postverketPropositionsförslagetDepartementschefen erinrar om att postens uppgift är attdistribuera brev och paket samt förmedla betalningar till bådesmå och stora kunder i hela landet till rimliga priser. Hanframhåller (s. 160--162) att det uppdrag som regering ochriksdag har gett postverket bör tydliggöras och preciseras samtföreslår att uppdraget ges ett delvis annat innehåll enligt detföljande.Service och kvalitetEn god grundläggande postservice skall ges till såväl storasom små kunder i hela landet. Kundernas efterfrågan bör varastyrande för postverkets insatser. Förändringar av servicensutformning i glesbygd bör ske varsamt.Daglig servicePostverket skall tillhandahålla daglig postservice till allahushåll, företag och organisationer. I normalfallet skall dessaha tillgång till postutdelning och betalningsservice iveckan.Rikstäckande servicePostverkets service skall vara rikstäckande. Brev, paket ochbetalningar skall kunna nå alla oavsett bostadsort.BrevbefordranPostverket skall tillhandahålla brevbefordran med högtillförlitlighet enligt kundernas efterfrågan. Enstakaförsändelse skall befordras till enhetligt och rimligt pris.PaketbefordranPostverket skall tillhandahålla paketbefordran till ettenhetligt pris för enstaka försändelser från privatpersoner.Betalnings- och kassaservicePostverket skall tillhandahålla daglig och rikstäckandebetalnings- och kassaservice till enhetliga priser för enstakabetalningar och kassaservice. På orter där alternativ tillpostverkets betalnings- och kassaservice saknas skall statenupphandla betalnings- och kassaservice. Det överlåts påpostverket att finna det billigaste och mest effektiva sättetatt upprätthålla betalnings- och kassaservicen.BeredskapsplaneringPostverket skall svara för beredskapsplanering som en del avtotalförsvarsplaneringen. Bl.a. gäller detta postbefordran,fältposttjänst och betalningsförmedling under kris eller i krig.Utvärdering av utförd servicePostverket skall i samband med årsredovisning och treårsplanredovisa hur servicen utförts och hur väl kvalitetsmålenuppnåtts samt hur kunderna upplevt servicen.ResultatkravPostverket har som ekonomiskt krav från statsmakternaatt verksamheten skall ge ett sådant överskott att verket kansjälvfinansiera sina investeringar. För att klara detta harpostverket bedömt att resultatet eller finansnetto måste uppgåtill av rörelsens intäkter. Kravet bör enligtdepartementschefen ändras till att i stället omfattaförräntningen av det kapital som investerats i verksamheten.Kravet bör avse en marknadsmässig förräntning av det egnakapitalet i postverket. Därutöver bör det ställas krav påmarknadsmässig utdelning till ägaren. Detta innebär följande:Postverket skall generera en marknadsmässig förräntning av detjusterade egna kapitalet (eget kapital med tillägg för avobeskattade reserver). bedöms denna uppgå till ca15% efter skatt. Denna nivå bedöms vara tillräcklig för attsäkerställa postverkets behov av tillväxt i det egna kapitaletoch möjliggöra en mer marknadsmässig utdelning till staten.Soliditeten, dvs. justerat eget kapital i relation tillbalansomslutningen (värdet av alla tillgångar enligtbalansräkningen), utreds . Departementschefenanför att han avser att återkomma i denna fråga i samband medbolagisering.Det långsiktiga utdelningskravet till ägaren, staten, skallutgöra av justerat eget kapital. Utdelningen bör ejöverstiga av resultatet efter skatt. skall dockden nuvarande modellen gälla.Mål för totalproduktiviteten är en ökning årligenunder perioden --1995.Senast vid utgången av skall postverket upprättaresultat och balansräkningar för affärsområdena brev, lättgods,bank och kassa samt postgiro. Även resultatprognos för1993--1995 skall redovisas.UtdelningTidigare har postverket till staten inlevererat ränta påstatskapitalet, 48 milj.kr., och utdelning på 48 milj.kr.,totalt 96 milj.kr. Detta motsvarade avresultatet efter teoretiskt betald skatt () eller ca 1,5%av justerat eget kapital. Detta är betydligt lägre än förbörsföretag i genomsnitt, där utdelningen till aktieägarnauppgår till 15--av resultatet efter skatt eller 4--avjusterat eget kapital. Historiskt har utdelningsandelen varitrelativt låg i flertalet företag på grund av den ogynnsammadubbelbeskattningen av utdelningsinkomster. I det nu gällandeskattesystemet är det mer förmånligt att erhållautdelningsinkomster än tidigare, varför utdelningsandelen kanbedömas stiga.ProduktivitetsmålFör perioden --1995 föreslås ett mål för postkoncernenstotalproduktivitetsökning. Totalproduktiviteten innebär attvärdet av produktionen ställs i relation till den totalaresursförbrukningen.