bet · GF01TU15 · 1992-04-07 00:00:00 — Departementschefen finner detangeläget att verket ges goda förutsättningar att öka antaletavgiftsfinansierade vägar och broar. I de fall det inte ärmöjligt att i samarbete med andra intressenter bilda bolag försådana vägar, bör därför ges rätt att efter beslut avregeringen få bilda helägda bolag för avgiftsfinansieradevägprojekt. Samma regler avseende byggkostnadens storlek somgäller för delägda bolag bör gälla i dessa fall. Utskottetåterkommer till dessa regler i samband med behandling av frågorom vägväsendets finansiering.Regeringens sålunda återgivna förslag föranleder ingenerinran från utskottets sida och tillstyrks följaktligen.2 VägnätetDet svenska väg- och gatunätet omfattar enligt propositionenca . Vägnätet består av allmänna och enskilda vägarsamt tätorternas gator. Det allmänna vägnätet omfattar omkring104000 km. Av dessa sköter staten genom vägverketväghållningen på statliga vägar.Väghållningen på resterande -- de s.k.statskommunvägarna -- sköts av de kommuner som har förordnatstill egna väghållare.Det allmänna vägnätet kompletteras av kommunala vägar ochgator -- -- samt av en mängd enskilda vägarvilkas sammanlagda längd uppskattas till omkring 283000 km.För av de enskilda vägarna utgår statligabidrag.Det allmänna vägnätet är uppdelat i riksvägar och länsvägar.Riksvägnätet omfattar ochlänsvägnätet . Vissa riksvägar är utmärkta somEuropavägar i enlighet med en internationell överenskommelse somträffades inom ramen för det arbete som bedrivs av FN:sekonomiska kommission för (ECE).Av propositionen framgår att överenskommelse år1975 ersattes av en ny, med en annan princip för numrering avEuropavägar. Enligt den nya överenskommelsen skall alla vägarmed i huvudsak nord--sydlig sträckning ha udda nummer och vägarmed i huvudsak öst--västlig riktning ha jämna nummer. Den nyaöverenskommelsen innebar för del en omfattandeförändring av Europavägsnumreringen. tog därför,tillsammans med och , fram ett förslag till ändringi överenskommelse som innebär att Europavägarna E4och E6 får behålla sina nuvarande vägnummer. Skälen förförslaget var, för del, dels att begreppen E4 ochE6är väl etablerade inom landet, dels att en omnumrering av dessavägar kraftigt skulle öka kostnaderna för omskyltning m.m. Dettaförslag har accepterats av de länder som godkänt den nyaöverenskommelsen. Departementschefen anser därför att ävenSverige bör kunna tillträda denna. Berörda Europavägar i Sverigekommer att omnumreras under innevarande år.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att riksdagengodkänner att ratificerar 1975 årsEuropavägsöverenskommelse.3 Vägväsendets finansieringByggande och drift av allmänna vägar, liksom av kommunalavägar och gator, finansieras i princip med allmänna medel. Ibudgetpropositionen fördelas förslagen till medelsanvisningarför vägväsendet på åtta anslag. Det åttonde anslaget, Vägverket:Försvarsuppgifter, behandlas emellertid inte här utan kommer attbehandlas av försvarsutskottet i samband med proposition1991/92:102 om totalförsvarets utveckling. De medelsanvisningarsom föreslås under de sju första anslagen för nästa budgetåromfattar ett totalt belopp av . Motsvarandebelopp i anslagsframställning uppgår till 23,9miljarder kronor.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen på senare åruttalat att det inte är möjligt att över statsbudgetentillgodose de stora behov som finns inom väghållningen. 1988 årstrafikpolitiska beslut, som gjorde det möjligt attavgiftsbelägga nya vägar, skall ses mot bakgrund av dessauttalanden. Utskottet återkommer i det följande till frågor somrör avgiftsfinansiering av vägar.Våren 1991 beslöt att inrätta ett anslag förinvesteringar i trafikens infrastruktur. Ytterligare ett anslagför sådana investeringar tillkom genom ett riksdagsbeslut hösten1991. De båda anslagen skall användas för bl.a. väginvesteringaroch hör sålunda hemma i en redogörelse för vägväsendetsfinansiering. I detta betänkande behandlas de emellertid endastöversiktligt och först efter behandlingen av de ordinarieväganslagen. Sakbehandling av frågor som rör de bådainfrastrukturanslagen återkommer utskottet till senare i vår iett betänkande om trafikpolitikens inriktning.3.1 Finansiering via de ordinarie väganslagen B1--B7B 1. : Ämbetsverksuppgifter m.m.Från anslaget betalas vissa kostnader för centraladministration, översiktlig vägplanering, fastställande avarbetsplaner samt internrevision.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om enmedelsanvisning på 8,9 milj.kr. för nästa budgetår.B 2. Drift och underhåll av statliga vägarFrån anslaget betalas kostnader för drift ochunderhåll av statliga vägar och verkets räntekostnader förkredit i för köp av vissaomsättningstillgångar. Vidare betalas från anslaget vägverketsräntekostnader för kredit i för inköp avanläggningstillgångar.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 5908,3milj.kr. för nästa budgetår.I motion T212 (s) yrkas att under anslaget anvisarett belopp som är 1 350 milj.kr. större än det regeringenföreslår. Av detta belopp bör 1 250 milj.kr. fördelas jämnt övervägverkets arbetsområden i hela landet och 100 milj.kr. användasför upprustning av norr om motion T218 (v) yrkas att under anslaget anvisar700 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således6,6 miljarder kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandena.Under rubriken . Drift och underhåll av statliga vägarförelägger regeringen ytterligare nio förslag, somutskottet nu övergår till att behandla.I syfte att effektivisera väghållningen och underlättaplaneringen bör enligt propositionen ha möjlighet attgöra mindre justeringar under ett enskilt år mellan drift- ochbyggandeanslagen för väghållningen.Utskottet tillstyrker att godkänner vad sålundaanförts om jämkning mellan drift- och byggandeanslagen förden statliga väghållningen.I propositionen erinras om att regeringen i 1989 årsbudgetproposition redovisade sina ställningstaganden till försökmed automatisk hastighetsövervakning. (prop.1988/89:100 bil. 8, s. 44, bet. TU15, rskr. 229) godtogregeringens bedömning och anvisade medel för verksamheten.Departementschefen anser att medel för inköp av utrustning förautomatisk hastighetsövervakning även fortsättningsvis börställas till förfogande. frånanslaget beräknas för nästa budgetår.I motion T316 (m) yrkas att beslutar attverksamheten med automatisk hastighetsövervakning skall upphöra.Motionären framhåller att många juridiska tveksamheter vidlådervad han kallar spionkamerorna längs våra vägar.Trafikövervakning ger -- betonar han -- bättre förebyggandeeffekt, om den används till synlig bevakning.Med hänsyn till att ifrågavarande verksamhet är avförsökskaraktär har utskottet ingen erinran mot regeringensförslag, men förutsätter att regeringen för senast inästa budgetproposition redovisar en utvärdering avverksamheten. Regeringens förslag tillstyrks sålunda, medanmotionen avstyrks.I samband med att statliga vägar byggs om och öppnas förtrafik förekommer ofta att vägen i den gamla sträckningen drasin från allmänt underhåll, framhålls det i propositionen.Väghållningen av sådana vägar får som regel övertas av enskilda.Dessa vägar uppfyller ofta kraven för att få statsbidrag tillenskild väghållning. I de fall saknar medel underanslaget B6. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägarför detta ändamål bör det även under nästa budgetår vara möjligtför att besluta om överföring av medel motsvarandegällande statsbidrag från anslaget B2. Drift och underhåll avstatliga vägar till anslag B6.Utskottet tillstyrker att godkänner vad sålundaanförts om överföring av medel mellan anslagen B2. ochB6.Vidare föreslås i propositionen att en kostnad på 185 milj.kr.för reparationer på vid kanalskall betalas inom ramen för föreslagna medel på anslaget B2.Utskottet tillstyrker att godkänner vad sålundaanförts om finansieringen av reparationen av motorvägsbron iSödertälje.Inom stora delar av tillåts nu 11,5 tonsdrivaxeltryck och 19 tons boggitryck för internationelltrafik, framhålls det i propositionen. Denna fråga har bl.a.genom fått stor betydelse för anpassningen av densvenska transportmarknaden till EG. Enligt en redovisning avvägverket medför en upplåtelse av delar av vägnätet för 11,5tons drivaxeltryck och 19 tons boggitryck en ökad kostnad fördet årliga underhållet med ca 180 milj.kr. Överläggningar ifrågan pågår mellan och berördaintressenter och organisationer. Departementschefen ser för sindel inte längre några väsentliga skäl till att inte föreslå enhöjning av de högsta tillåtna drivaxel- och boggitrycken förinternationell trafik. I vilken omfattning och vid vilkentidpunkt denna ändring bör äga rum bör regeringen ta ställningtill sedan redovisat hur överläggningarna med berördaintressenter utfallit. Reformen bör finansieras genom att medelfrån anslaget till drift och underhåll av statliga vägar användstill detta ändamål.Utskottet tillstyrker att godkänner vad sålundaanförts.Riksdagen beslutade att skulle ges rättatt inom en total låneram i få låna medel tillinvesteringar i anläggningstillgångar (prop. 1989/90:88 bil. 2,bet. TU27, rskr. Låneramen fastställdes till 1305milj.kr. Regeringen föreslår att låneramen vidgas till 2000milj. under /93. Som skäl åberopas bl.a.ändrade redovisningsprinciper och överföring av lån frånstatskontoret för ADB-utrustning.Utskottet tillstyrker att godkänner den föreslagnahöjningen av låneram i riksgäldskontoret.I propositionen framhålls att på regeringens uppdraggjort en översyn av väghållningsansvaret för stat och kommun.Översynen har inneburit att antalet väghållande kommuner harökat från 110 /90 till ca 200 vid årsskiftet1990/91. Då det även under /93 är svårt att fulltut förutse omfattningen av ändringar i väghållningsansvaret börriksdagen bemyndiga regeringen att få överföra medel mellananslaget B2. Drift och underhåll av statliga vägar ochanslaget B5. Bidrag till drift och underhåll avstatskommunvägar.Utskottet tillstyrker att godkänner vad sålundaanförts om överföring av medel mellan anslagen B2. ochB5.I propositionen framhålls vidare att det även under budgetåret1992/93 bör vara möjligt att använda anslag B2. Drift ochunderhåll av statliga vägar vid utbetalning av tilläggsbidragenligt förordningen (1988:1017) om statsbidrag till vissa vägaroch kollektivtrafikanläggningar m.m. till de kommuner som blirväghållare efter den 1 januari 1992.Utskottet tillstyrker att godkänner vad sålundaanförts om tilläggsbidrag till drift av kommunala vägar ochgator.I propositionen lämnas också en redogörelse för en utredningsom och trafiksäkerhetsverket utfört på regeringensuppdrag om möjligheterna att reducera dubbdäckens slitage påvägbeläggningen. Departementschefen gör samma bedömning som debåda verken att nuvarande dubbdäcksförbud för tunga fordon börkunna slopas.Utskottet gör för sin del ingen annan bedömning och föreslåratt lämnar utan erinran vad i propositionen anförs omslopandet av dubbdäcksförbudet för tunga fordon.B 3. Byggande av riksvägarFrån anslaget betalas kostnader för byggande avriksvägar samt lämnas bidrag till byggande av sådanastatskommunvägar som är riksvägar.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 1556,5milj.kr. för nästa budgetår.I motion T218 (v) yrkas att anvisar ett 500 milj.kr.lägre belopp än vad regeringen föreslagit, dvs. 1056,5milj.kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandet.Departementschefen erinrar om att i maj 1987godkände att en kredit inrättades i förfinansiering av utbyggnaden av väg E6 till motorväg på delenStenungsund--och att kapitalkostnaden fickbelasta anslaget. Kapitalkostnaden för krediten beräknas underår 1992 uppgå till 120 milj.kr. och bör enligt propositionen fåbelasta anslaget för nästa budgetår. I propositionen harfelaktigt angivits att kapitalkostnaden avser . Påmotsvarande sätt angavs budgetproposition felaktigtatt en kapitalkostnad för skulle bestridas medmedel anvisade under anslaget för /92. Detkalenderår som regeringen då avsåg var 1991. Även denfelaktigheten bör nu korrigeras.Utskottet har ingen erinran mot att ifrågavarandekapitalkostnader belastar anslaget för byggande av riksvägarmed de korrigeringar som utskottet angivit.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.B 4. Byggande av länstrafikanläggningarFrån anslaget betalas kostnader för byggande avlänsvägar och kostnader för investeringar ilänsjärnvägar. Vidare lämnas från anslaget bidrag till byggandeav sådana statskommunvägar som inte är riksvägar, till väg- ochgatuanläggningar samt till spåranläggningar för kollektivpersontrafik och cykelleder. Från anslaget lämnas också bidragtill kollektivtrafikåtgärder som främjar miljö,energieffektivitet och samordning.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 1037,4milj.kr. för nästa budgetår.Departementschefen anger hur medelsförbrukningen underanslaget i stort beräknas fördela sig för enligtföljande sammanställning och framhåller att det är en uppgiftför regeringen att göra den slutliga fördelningen.Investeringar i länstrafikanläggningar 947,4 milj.kr.Bidrag till investeringar i trafikmedel m.m. 70,0 milj.kr.Bidrag till byggande av cykelleder 20,0 milj.kr.Summa 1 037,4 milj.kr.I motion T218 (v) yrkas att anvisar ett400milj.kr. högre belopp än vad regeringen föreslagit, dvs.1437,4 milj.kr.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag, varfördetta tillstyrks och motionsyrkandet avstyrks.I motion T212 (s) framhålls att utbyggnaden av cykellederär en viktig trafiksäkerhetsfråga och att det är angeläget attutbyggnadstakten kan ökas i förhållande till de senaste åren.Det belopp som regeringen avser att använda för ändamålet förnästa budgetår, 20 milj.kr., innebär emellertid en realminskning i förhållande till innevarande budgetår. Beloppet bördärför höjas till 30 milj.kr.Även i motion T329 (s) uttalas önskemål om ökade medel förbyggande av cykelleder. Vidare vill motionärerna ha en ändringav reglerna om statsbidrag för ändamålet. De erinrar om attstatsbidrag kan utgå av anläggningskostnaden ochföreslår att det skall stå varje län fritt att bestämmabidragsnivån. Det finns säkerligen -- betonas det i motionen --cykelleder som skulle komma till utförande även med ett lägrebidrag. Andra angelägna projekt kan behöva högre bidrag för attsättas i gång. Med en högre flexibilitet i bidragsgivningenskulle sannolikt de anslagna medlen ge ett bättre resultat änvad som varit fallet. Motionärerna vill också ha tillstånd någon form av allmänna föreskrifter i syfte att underlättaför cyklister att medföra sina cyklar på allmänna färdmedelsåsom flyg, tåg, bussar och båtar.Utskottet finner för sin del den av regeringen angivnapreliminära fördelningen av anslagsmedlen väl avvägd och kandärför inte tillstyrka någon sådan omfördelning som föreslås imotion T212 (s). Utskottet är inte heller berett att förorda denändring av reglerna om bidrag till cykelleder som begärs imotion T329 (s). Vidare anser utskottet att det ankommer påberörda transportföretag att överväga vad som kan göras för atttillmötesgå önskemålet om förbättrade möjligheter att medföracyklar på allmänna färdmedel. Med det sagda avstyrksmotionsyrkandena.I motion T218 (v) förordas en uppdelning av LTA-anslaget,dvs. anslaget för byggande av länstrafikanläggningar, på tvåanslag, ett för länsvägar och ett för länsjärnvägar. Ansvaretför fördelning av medel från anslaget bör enligt motionärernaöverföras från till ett sekretariat inomkommunikationsdepartementet.1988 års trafikpolitiska beslut innebar bl.a. att den sedanmånga år välutvecklade och decentraliserade planeringsprocessenför byggande av allmänna vägar utvidgades till att omfatta äveninvesteringar i länsjärnvägar och kollektivtrafikanläggningar(prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. TU20, rskr. Utskottetfann de olika ändamål som anslaget avser i viss mån utbytbaraoch att investeringar i länsvägar, länsjärnvägar ochkollektivtrafikanläggningar borde samordnas och prioriteras pålänsnivå. Utskottet finner inte skäl frångå denna bedömning ochavstyrker därför motionsyrkandet.B 5. Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägarFrån anslaget lämnas driftbidrag till statskommunvägar samtväg- och gatuanläggningar för kollektiv persontrafik.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 835,7 milj.kr.för nästa budgetår.I motion T218 (v) yrkas att under anslaget anvisar1035,7 milj.kr., vilket innebär en ökning med 200 milj.kr. iförhållande till regeringens förslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandet.B 6. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägarRegeringen föreslår en medelsanvisning på 648,5 milj.kr.för nästa budgetår.I motion T218 (v) yrkas att under anslaget anvisar798,5 milj.kr., vilket innebär en ökning med 150 milj.kr. iförhållande till regeringens förslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandet.I motion T335 (c) framhålls att nuvarande specialdestinationav statsbidrag till enskilda vägar bör behållas. Motionärenhar noterat ett uttalande av departementschefen om att anslagetkan komma att ändras sedan regeringen tagit ställning tillkommunalekonomiska kommitténs betänkande (SOU 1991:98) Kommunalekonomi i samhällsekonomisk balans -- statsbidrag för ökathandlingsutrymme och nya samarbetsformer. Motionären säger sigtolka departementschefens uttalande så att bidraget skallinordnas i det generella statsbidrag till kommunerna somutredningen förordar.I avvaktan på regeringens förslag med anledning avutredningsbetänkandet i fråga är utskottet för sin del inteberett att förorda något sådant uttalande sommotionärerna föreslår. Motionen avstyrks följaktligen.B 7. : Särskilda bärighetshöjande åtgärderRiksdagen beslutade om ett tioårigtinvesteringsprogram för bärighetshöjningar på vissa delar avvägnätet i syfte att så långt som möjligt anpassa detta till denstandard som gäller inom EG (prop. 1986/87:100 bil. 8, bet.TU19, rskr. En sådan anpassning bedömdes vara av storbetydelse för svenskt näringsliv, inte minst för den industrisom utnyttjar skogsråvaror. Kostnaden för programmet beräknadestill 5750 milj.kr. -- utöver ordinarie vägbyggnadsmedel -- i1988 års prisnivå. För finansieringen beslutade bl.a.i april 1987 om en höjning av fordonsskatten för vissa lastbilaroch släpvagnar (prop. 1986/87:82, bet. SkU35, rskr. 194).Åtgärderna enligt programmet skulle inriktas på huvudvägnätet --riksvägar och länsvägar -- samt dessutom på övriga länsvägar ide s.k. skogslänen, dvs. , , ,, , och län.Departementschefens i det föregående återgivna uttalanden om attupplåta delar av vägnätet för 11,5 tons drivaxeltryck och 19tons boggitryck skall ses mot bakgrund av de bärighetshöjandeåtgärder som möjliggjorts bl.a. med medel från detta anslag.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 707,3 milj.kr.för nästa budgetår.I motion T218 (v) framhålls att användningen av dessaanslagsmedel bidrar till att öka antalet mycket tungavägtransporter. Därmed ökar också slitaget på miljön och påvägarna liksom antalet trafikolyckor. Anslaget bör därföravskaffas.Utskottet ser för sin del ingen anledning att ompröva 1987års riksdagsbeslut. Regeringens anslagsberäkning har inte hellergivit utskottet anledning till erinran, varför den ipropositionen föreslagna medelsanvisningen tillstyrks, medanmotionsyrkandet avstyrks.3.2 Finansiering vid sidan av de ordinarie väganslagenB1--B7Som utskottet framhållit i det föregående beslutade riksdagenvåren 1988 -- mot bakgrund av de växande svårigheterna att överstatsbudgeten tillgodose de stora behoven inom väghållningen --att göra det möjligt att avgiftsbelägga vägar. Beslutet gälldeendast nya vägar, dvs. vägar byggda efter den 1 juli 1988.Dessutom skapades möjlighet för intressenter, t.ex. kommuner ochföretag, att via förskottering av medel bidra till att genomföravägobjekt som eljest inte skulle kunna förverkligas inom rimligtid. De förskotterade medlen skall betalas tillbaka när medelfinns tillgängliga inom de ordinarie anslagen.För att underlätta tillkomsten av avgiftsbelagda vägar ochstimulera privat medfinansiering av väghållningen beslutaderiksdagen att ge rätt att ta upp lån iriksgäldskontoret för finansiering av objekt vars byggkostnadunderstiger 100 milj.kr. eller att ställa borgen för delägdabolag (prop. 1989/90:88 bil. 2, bet. TU27, rskr. Kreditenskall återbetalas med de avgifter som uppbärs från objektet.Vidare bemyndigades regeringen att, efter ansökan frånvägverket, låta verket finansiera krediten med anslagen tillstatlig väghållning. Om ett särskilt bolag bildas för ett sådantobjekt,får gå in som delägare i bolaget samt användaanslagsmedel för att teckna aktier och ställa ut garantier. Detsammanlagda åtagandet i form av lån eller borgen föravgiftsbelagda vägar får inte överstiga 500 milj.kr. För objektvars byggkostnad understiger 100 milj.kr. får regeringen fattabeslut i varje särskilt fall. I fråga om objekt vars byggkostnadunderstiger 30 milj.kr. får regeringen delegera sinbeslutanderätt till . För objekt vars byggkostnadöverstiger 100 milj.kr. skall beslutet underställas riksdagensprövning. Sådana objekt omfattas inte av den angivna låneramenpå 500 milj.kr.Våren 1991 fattade ett principbeslut (prop.1990/91:87, bet. TU26, rskr. 326) som gör det möjligt förvägverket att ta ut avgift även på gamla vägar, dvs. sådana sombyggts före . För detta krävs emellertidriksdagens medgivande i varje särskilt fall.I propositionen framhålls att tillsammans mednorska myndigheter arbetar med projektering av en ny bro överSvinesund. Utgångspunkten är att avgifter tas ut förtrafikering av den gamla förbindelsen i avvaktan på att en nyfärdigställs. Avgiftsnivån behöver då inte bli orimligt hög påden nya bron. Ett genomförande av investeringen i enlighethärmed kräver emellertid ändringar av väglagen, framhållerdepartementschefen. Han avser att efter samråd med sin norskakollega senare för regeringen redovisa sina överväganden ifrågan. Därefter kan det bli aktuellt för regeringen attförelägga förslag till författningsändringar.Regeringen föreslår att godkänner vad sålunda anförtsom en ny bro över Svinesund.Utskottet vill med anledning av detta förslag erinra om attriksdagens nämnda principbeslut kompletterades medett beslut varigenom antog ett i proposition1990/91:87 framlagt förslag till principer för byggande av en nybro över . Dessa principer innebar att avgifter på denbefintliga bron skulle få tas ut redan fr.o.m. det att arbetetpå den nya bron inleddes. synes sålunda redan hafattat ett beslut med den innebörd som regeringen avser med detnu föreliggande förslaget. Utskottet medverkar dock gärna tillatt undanröja varje tvekan som kan råda om innebörden avfjolårets riksdagsbeslut och tillstyrker därför, i avvaktan pådet aviserade förslaget till författningsändringar, regeringensnu framlagda förslag.Våren 1991 beslutade också att inrätta ett särskiltanslag för större infrastrukturinvesteringar med beteckningenInvesteringar i trafikens infrastruktur (prop. 1990/91:87, bet.TU24, rskr. anslog för detta ändamål 5 miljarderkronor på tilläggsbudget för /91 och 5 miljarderkronor för innevarande budgetår i form av engångsanvisningar.Enligt beslutet skall ytterligare tillförasanslaget. En planeringsram på totalt hardärmed beviljats av . Medlen skall användas utöverordinarie anslag för vägar, kollektivtrafikanläggningar ochjärnvägar och avse genomförandet av främst större strategiskainfrastrukturprojekt till gagn för den ekonomiska tillväxten ochmiljön.Hösten 1991 beslutade att inrätta ytterligare ettanslag för investeringar i trafikens infrastruktur medbeteckningen Vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjandeåtgärder inom område (prop.1991/92:25 bil. 5, bet. TU5, rskr. Medelsanvisningenomfattade , varav 984 milj.kr. avsågvägprojekt.Frågor som gäller finansiering av vägväsendet vid sidan av deordinarie väganslagen behandlas i ett flertal motioner.Utskottet vill med anledning härav erinra om sin i flerasammanhang uttalade uppfattning att ökade ekonomiska resurserför investeringar och underhåll måste tillföras trafikensinfrastruktur.