bet · GF01LU20 · 1992-03-10 00:00:00 — grace-period, tagits upp på det internationella planet.Inom pågår sålunda arbete i syfte attåstadkomma en internationell harmonisering avpatentlagstiftningen. En av de frågor som därvid övervägs ärspörsmålet om en grace-period. Med hänsyn till det sagda böryrkande 1 i motionen inte föranleda någon vidareåtgärd.Inte heller anser utskottet att motionärens önskemål om enpatentansökningsfond påkallar någon vidare åtgärd.Utskottet vill härvidlag hänvisa till att närings- ochteknikutvecklingsverket () kan lämna ekonomiskt stöd tilluppfinnare för utveckling av olika projekt. Bland de kostnaderför vilka bidrag kan erhållas ingår utgifter förpatentansökningar.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion L806.FirmaregistreringMed uttrycket firma avses enligt firmalagen (1974:156) denbenämning under vilken en näringsidkare driver sin verksamhet.En näringsidkare kan förvärva ensamrätt till en firma genomregistrering eller inarbetning. Ensamrätten till en registreradfirma innebär att någon annan inte har rätt att använda en firmaeller annat näringskännetecken som kan förväxlas med denregistrerade firman. Förbudet att använda en förväxlingsbarfirma gäller dock endast inom det område för vilket firmanregistrerats. I firmalagen finns vidare allmänna bestämmelser omförutsättningarna för firmaregistrering. En firma får interegistreras om den är ägnad att vilseleda allmänheten eller kanförväxlas med en annan näringsidkares skyddade släktnamn ellernärings- eller varukännetecken. Inte heller får en firmaregistreras om den innehåller något som kan uppfattas som annanssläktnamn m.m. eller som benämning på stiftelse, ideell föreningeller liknande sammanslutning. Också vissa ytterligare förbudmot firmaregistrering uppställs i lagen. Om en firma harregistrerats i strid med något av de nämnda förbuden kanregistreringen hävas av allmän domstol på talan av den som ansersig lida skada på grund av registreringen. En firmaregistreringkan också hävas om bl.a. den inte använts . En förutsättning härför är dock att innehavaren inte kanbevisa att han har haft särskilda skäl för sin underlåtenhet. Iaktiebolagslagen (1975:1385), lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar samt handelsregistrerlagen (1974:157) finns vissaytterligare regler rörande registrering av firmor. Aktiebolagsfirmor registreras i det centrala, hos PRV fördaaktiebolagsregistret. Firmor för ekonomiska föreningarregistreras i de hos länsstyrelserna förda föreningsregistren.Liksom registrering i aktiebolagsregistret ger en registrering iett föreningsregistrer skydd för firman i hela landet. Firmorför handelsbolag, enskilda näringsidkare samt ideela föreningaroch stiftelser som driver näringsverksamhet registreras i de avlänsstyrelserna förda handelsregistren, och firmaskyddet ärbegränsat till det län där registrering skett. Namn på ideellaföreningar som inte driver näring kan inte registreras.I motion L803 av () framhålls attverksamheter som lokal- och närradiostationer bedriver kanregistreras under organisationsnummer hos skattemyndigheternamen att något firmaskydd inte följer med en sådan registrering.Motionären hänvisar till att ett företag fick namnetpå ett tjugotal, däribland flera väl kända, lokal- ochnärradiostationer registrerade som s.k. bifirmor. Enligtmotionären är det inte rimligt att ideella föreningar som sedanmånga år driver verksamhet under väl kända namn skall kunnafråntas rätten till namnen. Motionären är medveten om attföreningarna kan begära att firmaregistreringen hävs men anseratt det primära måste vara att välkända och inarbetade namnskall skyddas.Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskottetstryka under att firmalagen ger ett skydd för bl.a. ideellaföreningar mot att näringsidkare utnyttjar föreningarnas namnsom sina firmor. Skyddet kommer till uttryck i firmalagen genomde ovan redovisade bestämmelserna om registreringsförbud ochmöjligheten till hävning när en firma är förväxlingsbar mednamnet på en ideell förening. Firmalagen ger däremot inte skyddför att namnet på en ideell förening utnyttjas i andrasammanhang än näringsverksamhet, exempelvis av en annan ideellförening. I anslutning härtill vill utskottet också påpeka attdet förhållandet att en näringsidkare lyckats få ettföreningsnamn registrerat som sin firma inte innebär attföreningen i fortsättningen blir förhindrad att använda sittnamn. Som tidigare nämnts är följden av registreringen endastden att firman inte får användas av någon annan näringsidkare. Idet i motionen berörda fallet kan alltså föreningarna fortsättamed radiosändningar under de ursprungliga namnen så länge somsändningarna inte utgör näringsverksamhet.Enligt utskottets mening ger reglerna i firmalagen således ettvisst skydd för namn på idella föreningar och liknandesammanslutningar. Att det förekommer fall då någon måste vändasig till domstol för att i sitt eget intresse försöka få enfirmaregistrering hävd måste ses mot bakgrund av att det förnärvarande inte finns ett system för en central och samordnadfirmaregistrering som medger att förväxlingsrisken kan beaktas itillbörlig grad vid inregistreringsförfarandet. I linje med vadutskottet uttalade (bet. 1991/92:LU10) vidbehandlingen av en motion rörande aktiebolags firma anserutskottet att det nu aktualiserade problemet i första hand börlösas genom förbättringar av systemet för firmaregistrering. Enreform med denna inriktning kommer inte bara företagen till godoutan medför också förbättringar för andra med skyddade namn.Utskottet ser därför med tillfredsställelse att regeringen såväli proposition 1991/92:51 om en ny småföretagspolitik som i åretsbudgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 13) förutskickat attPRV skall utses till huvudman och ges det totala ansvaret förverksamheten med registrering av handelsbolag och ekonomiskaföreningar. Ett rikstäckande, enhetligt och medaktiebolagsregistret samordnat registrer över handelsbolag ochekonomiska föreningar avses bli infört successivt under åren1993--1995.Det anförda leder utskottet till den uppfattningen att någralagstiftningsåtgärder till skydd för namn på ideella föreningarinte är påkallade. Utskottet förutsätter dock attregeringen följer den vidare utvecklingen. Utskottet avstyrkermed det anförda bifall till motion L803.I motion L807 av () begärs etttillkännagivande om att det nya förenings- och handelsregistretskall lokaliseras till . Den moderna datatekniken gerenligt motionären stor frihet vid valet av lokaliseringsort fördet nya registret. Från regionalpolitiska synpunkter bör man dåvälja en ort som drabbats av svåra strukturförändringar.I budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 13 s. 88)framhålls beträffande det nya förenings- och handelsregistretatt det är viktigt att den regionala och lokala servicen påområdet inte försämras med anledning av ett ändrathuvudmannaskap. Enligt propositionen kommer regeringen att gePRV i uppdrag att utreda vissa utestående frågor i sammanhanget,bl.a. avseende möjligheterna att låta t.ex. banker,revisionsbolag, utvecklingsfonder och andra, som är naturligalokala kontaktpunkter för nyföretagarna, via egna terminalertill PRV överföra registreringsunderlag, som där läggs tillgrund för en registrerprövning. En proposition med förslag tillerforderliga ändringar i handelsregistrerlagen avses bliförelagd under 1992.Enligt utskottets mening bör inte genom någrauttalanden med anledning av motionen föregripa den fortsattaberedningen av frågan om ett centralt förenings- ochhandelsregistrer. Utskottet utgår från att i sambandmed den aviserade propositionen om ändring ihandelsregistrerlagen kommer att få en redovisning förregeringens överväganden i lokaliseringsfrågan liksom i fråga omhur företagens behov av service på regional och lokal nivå skallkunna tillgodoses. Med det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion L807.Skydd för företagshemligheterPå förslag av den dåvarande regeringen i proposition1987/88:155 fattade (bet. 1989/90:LU37,rskr. 298) beslut om en lagstiftning rörande skyddet förföretagshemligheter. Lagen (1990:409) om skydd förföretagshemligheter trädde i kraft . Den ärtillämplig på information om affärs- och driftsförhållanden i ennäringsidkares rörelse som näringsidkaren håller hemlig och varsröjande kan medföra skada för honom. Den som med uppsåtolovligen tillgriper en företagshemlighet kan enligt lagen dömastill straff. Straffansvar kan vidare -- under vissaförutsättningar -- drabba den som anskaffar enföretagshemlighet. Den som gör sig skyldig till brott kan ocksåbli skadeståndsskyldig. Även vid andra angrepp påföretagshemligheter än sådana som utgör brott kan skadeståndutdömas. Så är fallet när exempelvis en anställd som i sintjänst har tillgång till en företagshemlighet utnyttjar elleravslöjar hemligheten. Regleringen i lagen innebär emellertidinte att det införts en lagstadgad tystnadsplikt för anställda.Endast om en anställd uttryckligen eller underförstått genomavtal förpliktigat sig att inte till skada för arbetsgivarenröja information eller då lagstadgad tystnadsplikt föreskrivs isekretesslagen eller andra författningar blir reglerna i lagenom skydd för företagshemligheter tillämpliga. Såvitt angår deanställda är det huvudsakliga syftet med lagen att det --utanför kollektivavtalssammanhang -- öppnas en möjlighet atttillämpa lagens särskilda regel om beräkning av skadeståndet.Det innebär att skadeståndet kan beräknas på ett för denskadelidande förmånligare sätt än vad som i allmänhet gäller.Skadeståndet kan emellertid sättas ned eller helt bortfalla omdet är skäligt. Jämkningsregeln tar särskilt sikte på anställda.Utöver de nu nämnda stadgandena finns i lagen en särskildbestämmelse, 2 §, som innebär att straff- ochskadeståndsreglerna inte blir tillämpliga när någon anskaffar,utnyttjar eller röjer en företagshemlighet för att offentliggöraeller inför en myndighet eller annat behörigt organ avslöjanågot som skäligen kan misstänkas utgöra brott, på vilketfängelsestraff kan följa, eller som kan anses utgöra annatallvarligt missförhållande i näringsidkarens rörelse.I motion K208 av m.fl. (v) framhålls att detbehövs ett skydd för legitima företagshemligheter men att dennuvarande lagen på ett orimligt sätt inskränker de anställdasrätt att avslöja olika missförhållanden inom företagen. Imotionen begärs (yrkande 4) att hos regeringen begärett förslag till en ny lag om skydd för företagshemligheter.Utskottet vill erinra om att regeringens framlagdaförslag till lag om skydd för företagshemligheter blev föremålför synnerligen ingående prövning vid riksdagsbehandlingen. Encentral fråga härvid var intresset av en fri opinionsbildning isamhället. Såväl i den allmänna debatten som i motioner medsamma inriktning som den nu aktuella motionen K208 hadeframförts kritik mot lagförslaget med utgångspunkt från dettaintresse. I sitt av godkända betänkande 1989/90:LU37slog lagutskottet fast att lagen om skydd förföretagshemligheter över huvud taget inte gäller brott ochsärskilt allvarliga missförhållanden i ett företag. För atttillgodose behovet av en fri debatt förordade lagutskottet attlagförslaget kompletterades med den ovan redovisade bestämmelseni 2 § som medger att också misstänkta brott och andra allvarligamissförhållanden i företagen kan avslöjas riskfritt. Utskottetpåpekade att denna bestämmelse skulle få särskild betydelse förde anställda i privata företag eftersom de inte åtnjötmeddelarfrihet enligt tryckfrihetsförordningen och därför intehade möjlighet att utan risk för skadeståndsskyldighet vända sigtill exempelvis massmedierna och lämna upplysningar ommissförhållanden på sin arbetsplats. I ärendet underströkutskottet vidare att den föreslagna lagen över huvud taget inteinkräktade på de rättigheter som tryckfrihetsförordningen ochandra yttrandefrihetsrättsliga lagar ger. Inte heller ansågutskottet att lagen i övrigt hotade den fria åsiktsbildning isamhället som garanteras av regeringsformen.Sedan lagen om skydd för företagshemligheter trädde i krafthar, såvitt utskottet har sig bekant, det inte framkommit någotsom tyder på att reglerna skulle vara otillfredsställande i detav motionärerna angivna avseendet. Utskottet har därför denuppfattningen att lagen, såsom den slutligen kom att utformas,innebär en väl avvägd lösning som tillgodoser både intresset aven fri opinionsbildning och företagens legitima behov av attkunna skydda betydelsefull information. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion K208 yrkande 4. beträffande verksamheter på immaterialrättsområdetatt med avslag på motion 1991/92:L804 yrkandena 1och 2 godkänner att de övergripande målsättningarna för patent-och registreringsverkets verksamhetsområden patentärenden,varumärkes- och mönsterärenden, namnärenden ochuppdragsärenden inom patent, varumärkes- och mönsterområdenaskall vara i enlighet med vad regeringen förordat i proposition1991/92:100 bil. 13, punkt F 16, under avsnittet Slutsatser,2. beträffande anslag till immaterialrättsverksamheteratt med bifall till regeringens förslag tillPatent- och registreringsverket: Immaterialrätt m.m. /93 anvisar ett förslagsanslag på ,3. beträffande verksamheter på bolagsområdetatt godkänner att den övergripande målsättningen förpatent- och registreringsverkets verksamheter inom bolagsärendenoch uppdragsärenden skall vara i enlighet med vad regeringenförordat i proposition 1991/92:100 bil. 13, punkt F 17, underavsnittet Slutsatser,4. beträffande anslag till bolagsverksamheteratt med bifall till regeringens förslag tillPatent- och registreringsverket: Bolagsärenden /93 anvisar ett förslagsanslag på ,5. beträffande patentbesvärsrättens verksamhetatt godkänner att den övergripande målsättningen förverksamheten inom patentbesvärsrättens ansvarsområde skall varai enlighet med vad regeringen förordat i proposition 1991/92:100bil. 13, punkt F 18, under avsnittet Slutsatser,6. beträffande anslag till patentbesvärsrättenatt med bifall till regeringens förslag tillPatentbesvärsrätten för /93 anvisar ettförslagsanslag på 10213000kr.,7. beträffande ändring i patentlagen, m.m.att avslår motion 1991/92:L806,8. beträffande namnskydd för radiostationeratt avslår motion 1991/92:L803,9. beträffande förenings- och handelsregistretatt avslår motion 1991/92:L807,10. beträffande skyddet för företagshemligheteratt avslår motion 1991/92:K208 yrkande 4.men (v)den 10 mars 1992På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), OweAndréasson (s), (), (),(), (), (),(), (nyd), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.John () anför:Enligt min mening finns det starka skäl för att lagen om skyddför företagshemligheter nu bör ses över. Som påpekas i motionK208 finns det ett legitimt behov av att företagshemligheter kanskyddas. De synpunkter på lagstiftningen som framfördes i enreservation då den nuvarande lagen antogskvarstår emellertid oförändrade. Det kan alltså inte godtas attsåsom är fallet lagstiftningen skall på ettorimligt sätt inskränka de anställdas möjligheter att avslöjaolika missförhållanden i företaget. Nackdelarna med dennuvarande lagen belyses också av att den utgjorde ett hinder imeddelarskyddskommitténs arbete med att förstärka och utvidgameddelarskyddet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.10 borde ha hemställt:10. beträffande skyddet för företagshemligheteratt med bifall till motion 1991/92:K208 yrkande 4hos regeringen begär förslag till ny lagstiftning om skydd förföretagshemligheter i enlighet med vad som anförts i motionen.