bet · GF01UbU26 · 1992-05-19 00:00:00 — Vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. I detta betänkande behandlas ett antal frågor som främstberör gymnasieskolan och som medför ändring av skollagen.Utskottet tillstyrker bifall till regeringens förslag tillbl.a. mindre studiekurs i den nya gymnasieskolan, en uppdelningav de individuella programmen och en ny lärlingsutbildning.Utskottet föreslår att uttalar att de teoretiskakompletteringskurserna i den nya gymnasieskolan skall finnaskvar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i övrigt.Till betänkandet fogas tre reservationer avSocialdemokraterna och meningsyttring av . Regeringen har i proposition 1991/92:157 (delvis) delsföreslagit1. att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100),2. att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1991:1108) om statensskolor för vuxna,3. att godkänner vad i propositionen förordats ombenämning på grenar (avsnitt 4.2),4. att godkänner vad i propositionen förordats ombestämmelserna i anslutning till minsta garanteradundervisningstid (avsnitt 7),5. att godkänner vad i propositionen förordats omstatsbidrag till vissa lanthushållsskolor (avsnitt 10),dels berett tillfälle7. att ta del av vad i propositionen anförts omkompletteringskurser (avsnitt 9).Lagförslagen återfinns som bilaga till detta betänkande.Propositionens avsnitt Kompetensinriktad vuxenutbildninggenom studieförbund jämte motioner har överlämnats tillkulturutskottet. Motioner väckta med anledning av proposition 1991/92:1571991/92:Ub69 av m.fl. (c, fp, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omfattningen av allmänna ämnen ilärlingsutbildningen.1991/92:Ub70 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kompletteringskurser i gymnasieskolan.1991/92:Ub71 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samtligalanthushållsskolor/internatskolor måste behandlas på likartatsätt i statsbidragshänseende vid en eventuell övergång tillfristående skolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av elevers individuellaprogram till lanthushållsskolorna.1991/92:Ub73 av (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att gymnasieskolans medieprogram ej skall grendelas.1991/92:Ub74 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning omsärskilt utsatta hantverksgrenar och yrkesområden, i enlighetmed vad som i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om historia som kärnämne på individuellalinjer inom gymnasieskolan,3. att avslår regeringens förslag om avgifter vidansökningar och fyllnadsprövningar.1991/92:Ub75 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till nyutbildning för lärlingar,2. att avslår regeringens förslag attkategoriuppdela gymnasieskolans individuella program iindividuella resp. specialutformade program,3. att avslår regeringens förslag att införamöjligheten till mindre studiekurs på de nationella programmeni gymnasieskolan,4. att avslår regeringens förslag att inte införakompletteringskurser av det slag som föreslogs i propositionenVäxa med kunskaper och som tänktes ersätta tredje året på ettnationellt program,5. att avslår regeringens förslag att ge kommuner,landsting och styrelserna för statens skolor för vuxnamöjligheter att ta ut ansökningsavgifter när det gällergymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning i komvux.Motioner från allmänna motionstiden 19921991/92:Ub214 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stimulera utvecklandet avlanthushållsskolorna till fristående skolor exempelvis istiftelseform.1991/92:Ub260 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att filosofi och psykologiinförs som obligatoriskt ämne på linjerna E, N och T och attspecialarbetet i gymnasiet blir frivilligt.1991/92:Ub261 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att lanthushållsskolornasverksamhet fortlever och utvecklas.1991/92:Ub274 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts ominternathushållsskolorna/lanthushållsskolorna.1991/92:Ub279 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarandet av utbildningsmöjlighetinom gamla hantverk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingslöner för nyanställdaungdomar under 25 år.1991/92:Ub297 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ämnet idrott i gymnasieskolan. beslutade vid föregående (prop.1990/91:85, UbU16, rskr. 356) om reformering av gymnasieskolanoch vuxenutbildningen med början /93. På grundvalav förslag i årets budgetproposition har beslutat(prop. 1991/92:100 bil.9, UbU10, rskr. 190) att vissahöjningar av sektorsanslaget i vad avser gymnasieskolansreformering inte skall genomföras under /93.Riksdagens beslut om gymnasieskolans och vuxenutbildningensreformering i övrigt ligger fast. Enligt föredragandestatsrådet har det under arbetet med att genomföra de beslutadeförändringarna visat sig att ytterligare några frågor börunderställas riksdagen.Benämning på grenar i vissa nationella programRegeringen har fattat beslut om målenför de nationella programmen i gymnasieskolan. Till grund förbeslutet låg ett förslag som statens skolverk utarbetat, vilketremissbehandlats. Under arbetet med dessa programmål har detframkommit förslag till ändring av benämningen på vissa grenarinom de nationella programmen.Enligt regeringen bör den av beslutade grenenTandsköterskor inom Omvårdnadsprogrammet benämnas Tandvård ochde beslutade grenarna inom Fordonsprogrammet Flygunderhåll ochReparation ändras till Flygteknik resp. Fordonsteknik.Utskottet föreslår att godkänner vad som förordatsi proposition 1991/92:157 när det gäller benämning på grenar igymnasieskolans nationella program.Möjlighet till mindre studiekurs i de nya programmen igymnasieskolanRegeringen föreslår att elever som har påtagligastudiesvårigheter skall ges möjlighet att få s.k. mindrestudiekurs. Enligt föredragande statsrådet är det önskvärt atten elev, som under studiernas gång i ett nationellt programfinner det svårt att klara av alla ämnen, får möjlighet attstanna kvar i klassen och fortsätta med ett reducerat antalämnen i stället för att sluta och gå över till en annanstudieväg. Även elever med olika typer av handikapp, som t.ex.döva, hörselskadade eller svårt rörelsehindrade elever, börkunna få mindre studiekurs. Det finns inte skäl att centraltreglera vilka ämnen som en elev inte skall kunna befrias från.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör fåett bemyndigande att medge sådana avvikelser från timplanen somkan bli aktuella i dessa fall. Detta medför en ändring i5kap. 4§ skollagen (1985:1100).Enligt motion 1991/92:Ub75 (s) yrkande 3 är möjligheten att ide nationella programmen uppnå allmän behörighet för högrestudier en viktig del av gymnasiereformen. Mindre studiekurskan enligt motionärerna leda till att vissa elever hamnar iutbildningsmässiga återvändsgränder.Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochmotionsyrkandet anföra följande.Enligt de nu gällande timplanerna för gymnasieskolan(Lgy70) kan elev som har påtagliga studiesvårigheter befriasfrån högst tre ämnen. Den som avslutat mindre studiekurs harrätt att få s.k. förlängd undervisning i varjeämne i vilket han eller hon har varit befriad frånundervisningen.I propositionen Växa med kunskaper (prop. 1990/91:85 s.90)redovisades ett antal försöksvis prövade verksamheter med bl.a.individuell studietakt.Utskottet finner det motiverat att en elev som har påtagligastudiesvårigheter och som så önskar skall kunna befrias frånett eller flera ämnen inom det program som eleven valt.Utskottet vill stryka under vad som anförs i propositionen,nämligen att ett nationellt program, som syftar till allmänbehörighet, inte bör styckas sönder alltför mycket utan det börmed så få undantag som möjligt ha den uppläggning som riksdagenbestämt genom beslutet om minsta garanterad undervisningstid.Utskottet utgår från att beslut om mindre studiekurs och vilkaämnen som eleven skall befrias från fattas -- efter noggrannprövning i varje enskilt fall -- av rektor efter samråd medberörda lärare (jfr 10kap. 55 och 56§§gymnasieförordningen, 1987:743, senaste ändring 1991:1883).Utskottet förutsätter att eleven informeras om konsekvensernaav beslutet och om vad som gäller för förlängd undervisning(jfr 9kap. 67§ och 10kap. 57§ gymnasieförordningen).Skolverket bör i sin allmänna tillsyn över gymnasieskolansverksamhet följa utvecklingen beträffande mindre studiekurs iden nya gymnasieskolan.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motion 1991/92:Ub75 yrkande 3 antar deti propositionen framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen såvitt avser 5kap. 4§ första stycket.Specialutformade program, individuella program och utbildningför lärlingarRiksdagens beslut om gymnasieskolan och vuxenutbildningen(prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. 356) innebär bl.a. attkommunerna är skyldiga att erbjuda gymnasieutbildning i form avindividuella program till de ungdomar som inte har tagits in påett nationellt program. De individuella programmen skall utgåfrån den enskilde elevens behov och från lokala förutsättningaroch skall så långt möjligt byggas upp kring gymnasieskolanss.k. Med hänsyn till de skilda motiven förindividuella program enligt beslut (jfr bet. föreslår regeringen att de delas upp i två skildakategorier, nämligen specialutformade program ochindividuella program.De specialutformade programmen avser utbildningar som ärlikvärdiga med de nationella programmen. Det kan vara bådeteoretiska och yrkesinriktade utbildningar. Undervisning ikärnämnena skall ingå i samma utsträckning som för elever pånationella program. Eleven får möjlighet att välja kurser frånde nationellt fastställda programmen och från de lokaltfastställda kurserna. I den utbildningsplan som skall göras uppför varje elev skall detta preciseras. Mindre studiekurs skallkunna beviljas även i dessa program.De individuella programmen skall i första hand syfta till attstimulera eleven att fortsätta på ett nationellt ellerspecialutformat program. Detta motsvarar vad som rymsinom kommunernas uppföljningsansvar. Andra utbildningar som kanfinnas inom dessa program är mer udda utbildningar som t.ex.yrkesdansarutbildning och andra utbildningar som avser elevermed speciella behov, t.ex. elever från särskolan. Inom ramenför individuella program inordnas även en nylärlingsutbildning.Föredragande statsrådet anser att det av flera olika skälbehövs en ny utbildning för lärlingar. Dennautbildningsform kan vara lämplig för ungdomar som har somfrämsta mål att snabbt komma ut i arbetslivet och som finner deyrkesförberedande programmen alltför teoretiskt inriktade. Ävenför elever som är bosatta på långt avstånd från dengymnasieskola som anordnar önskat program kan enlärlingsutbildning hos ett företag som genomförs närmarehemorten vara ett bättre alternativ. Lärlingsutbildning kanockså bidra till återväxten inom smala yrkesområden. Den nyalärlingsutbildningen skall vara en kombination av sådanyrkesutbildning som sker i ett företags regi, inom ramen förett anställningsförhållande, och studier av vissa ämnen igymnasieskolan. Lärlingsutbildningen får sålunda härigenom ettdelat huvudmannaskap.Företagen skall vara huvudman för den företagsförlagda delenav lärlingsutbildningen och ansvara för genomförandet av den.Lärlingarnas anställningsförhållanden de är iföretagen är en fråga för parterna på arbetsmarknaden att kommaöverens om.Skolans del i utbildningen för lärlingar skall enligtpropositionen utgöras av ett utbildningspaket med s.k.kärnämnen. För dessa allmänna ämnen är kommunen huvudman.Omfattningen av detta utbildningspaket bör enligt propositioneninte regleras i skollagen.Den av regeringen föreslagna uppdelningen i specialutformadeprogram och individuella program medför ändring och tillägg i5kap. 13§ skollagen och följdändringar i 5kap. 3, 4 andrastycket och 20§§ skollagen. I nämnda 13§ (sista stycket)bemyndigas regeringen att föreskriva att utbildningen i skolannär det gäller den nya lärlingsutbildningen skall omfatta minstvissa ämnen i gymnasieskolans timplaner. om omfattningen av utbildningen med stöd av ettsådant bemyndigande som föreslagits kan lämpligen ges igymnasieförordningen.Då de specialutformade programmen och de individuellaprogrammen normalt skall erbjudas endast ungdomar i den egnakommunen finns det enligt föredragande statsrådet inteanledning att införa någon generell rätt till interkommunalersättning för elever på dessa program. Två undantag måste dockgöras. För det första gäller det de udda riksrekryterandeutbildningar som kan anordnas som specialutformade programeller individuella program. Här bör rätten till interkommunalersättning vara beroende av om regeringen har förklaratutbildningen för riksrekryterande. För en sådan lösning krävsen ändring i 5kap. Det andra undantagetberör den nya lärlingsutbildningen. Det gäller den utbildningsom är avsedd att kombineras med en anställning. I dettasammanhang kan det ofta vara ändamålsenligt att studierna avskolämnena arrangeras i den kommun där företag medlärlingsplatserna finns, oberoende av att lärlingarna kan haolika hemkommuner. Med hänsyn härtill föreslås att regeringenbemyndigas föreskriva en rätt till interkommunal ersättning närdet gäller den skolförlagda delen av utbildningen. En sådanföreskrift kan tas in i 5kap. 26§ skollagen.I motion 1991/92:Ub75 (s) yrkande 2 avvisas regeringensförslag om en kategoriuppdelning av det individuellaprogrammet. I samma motion (yrkande 1) avvisas även regeringensförslag till ny lärlingsutbildning. Enligt motionärernatillgodoses syftet med den av regeringen föreslagnautbildningen genom den nuvarande gymnasialalärlingsutbildningen. Motionärerna vänder sig mot att berördaarbetsmarknadsparter, branscher och företag helt svarar förinnehåll, uppläggning och krav på lärlingsutbildningen.Därigenom kommer den enskilde eleven att sakna det stöd somskolan kan ge inom liknande utbildningar.Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochmotionsyrkandena anföra följande.Som framhålls i propositionen (s.12f.) är det nödvändigtatt utbildningsväsendet präglas av kvalitet, flexibilitet ochvariationsrikedom. Den treåriga gymnasieskolan och denationella programmen är den ram inom vilken skolan skall gesett stort utrymme för att komponera kombinationer ochutbildningsvägar. Enligt vad föredragande statsrådet harerfarit finns det nu allt större förståelse för att en ordningmed specialisering mot yrkesområden i form av valbara kurserger en större flexibilitet än vad grenindelningarna gör.Utskottet delar denna uppfattning och ser uppdelningen ispecialutformade program och individuella program somytterligare ett uttryck för en önskvärd flexibilitet i den nyagymnasieskolan.Riksdagens beslut om en ny gymnasieskola innebar bl.a. attlärlingsutbildning skulle finnas som utbildningsalternativ. Engymnasieutbildning i kombination med yrkesutbildning i ettanställningsförhållande skulle kunna vara en form avindividuellt program.Utskottet har inget att erinra mot att företagen skall varahuvudman för den företagsförlagda delen av lärlingsutbildningenoch ansvara för genomförandet av den. Utskottet ser en fördel iatt lärlingsutbildningen får en fastare struktur än vad som ärfallet , att den kombineras med teoretisk utbildning igymnasieskolan och att den motsvarar tre årskurser. Utskottetutgår från att gymnasieskolan och berörda företag samverkar närdet gäller planering och genomförande av utbildningen somhelhet. Avvägningen av hur de olika utbildningsdelarna skallförläggas i tiden bör, som framhålls i propositionen, skolanoch företaget få komma överens om efter de lokalaförutsättningarna.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motion 1991/92:Ub75 yrkandena 1 och 2antar det i proposition 1991/92:157 framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 5kap. 3, 4 andrastycket, 13, 14, 20 och 26§§.När det gäller omfattningen av allmänna ämnen ilärlingsutbildningen anför föredragande statsrådet att honser det som naturligt att det i utbildningen alltid skall ingåämnena svenska, engelska, samhällskunskap och matematik i denomfattning som framgår av de av beslutade timplanernaför gymnasieskolan (bilaga 2 i skollagen). Mindre än detta börinte få anordnas som utbildningspaket. Kommunen bör emellertidha skyldighet att erbjuda samtliga gymnasieskolans kärnämneninom ramen för utbildningen. Enligt statsrådets mening är detsjälvklart värdefullt att så många ungdomar som möjligt tarfasta på detta erbjudande och på så sätt skaffar sig utbildningi alla kärnämnen.I motion 1991/92:Ub69 (c, fp, kds) föreslås att samtligakärnämnen enligt de nya timplanerna för gymnasieskolan skallstuderas av de elever som får sin yrkesutbildning inom ramenför den nya lärlingsutbildningen. Efter noggrann prövning börelev ges möjlighet till mindre studiekurs även i dennautbildningsform. Enligt motion 1991/92:Ub74 (v) yrkande 2 börämnet historia ingå som ett kärnämne och studeras av eleverna iden nya lärlingsutbildningen. Enligt motionärerna ärkulturhistoriska kunskaper en förutsättning för att förståolika hantverks utveckling och traditioner.Utskottet anser i likhet med såväl föredragande statsrådetsom motionärerna att det är nödvändigt att eleverna ilärlingsutbildningen får utbildning i vissa allmänna ämnenmotsvarande dem i de nationella programmen. Mot denna bakgrundär det utskottets uppfattning att ämnet religionskunskap, somär ett kärnämne i gymnasieskolans timplaner, även bör ingå idet utbildningspaket som eleverna i den nyalärlingsutbildningen minst skall studera. Det är viktigt atteleverna i gymnasieskolan ges kunskaper och vägledning ilivsåskådningsfrågor. Även frågor om etik och moral har blivitallt viktigare i vårt samhälle och inte minst i yrkeslivet.När det gäller ämnet historia vill utskottet peka på att detinte är ett kärnämne som alla elever skall studera enligttimplanerna för gymnasieskolans treåriga nationella program. Isitt betänkande om gymnasieskolan och vuxenutbildningen(1990/91:UbU16, s.66) framhöll utskottet, mot bakgrund av atthistoria inte ingår i de yrkesförberedande programmen, att detbör finnas två kursplaner för kärnämnet samhällskunskap,nämligen en för de yrkesförberedande programmen och en förövriga program där ämnet historia finns upptaget påtimplanerna. I kursplanen för samhällskunskap på deyrkesförberedande programmen, som omfattar , borde caen tredjedel av utbildningstiden ägnas åt historiskt stoff.Inom ramen för lärlingsutbildningen bör således utbildningeni skolan omfatta minst kärnämnena svenska, engelska,samhällskunskap, matematik och religionskunskap. Detta börriksdagen med anledning av motion 1991/92:Ub69 och med avslagpå motion 1991/92:Ub74 yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna.I syfte att bevara utbildningsmöjligheterna inom hantverkbegärs i motion 1991/92:Ub279 (kds) att "de gamlahantverkslinjerna" införs i gymnasieskolan (yrkande 1). För atthålla kostnaden nere för arbetsgivarna bör lärlingslönerinföras för nyanställda ungdomar (yrkande 2).Enligt motion 1991/92:Ub74 (v) yrkande 1 bör hosregeringen begära en utredning, som klargör inom vilkahantverksgrenar och yrkesområden som insatser bör göras för attbefintlig kompetens skall kunna tas till vara och utvecklas.Utskottet vill erinra om att Hantverksprogrammet är ett av denationella programmen i den nya gymnasieskolan enligtriksdagens beslut (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. 356).Det skall kunna utbilda elever för ett stort antalhantverksyrken, t.ex. dekormålare, korgmakare och sadelmakare.I det föregående har utskottet tillstyrkt regeringens förslagtill en ny utbildning för lärlingar. Även lärlingsutbildningenkan bidra till återväxten inom smala yrkesområden.När det gäller frågan om lärlingslöner vill utskottet peka påatt yrkesutbildningen i den nya lärlingsutbildningen kommer attske i ett företags regi inom ramen för ettanställningsförhållande. Lärlingarnas anställningsförhållanden-- bl.a. lärlingarnas löner -- de är i företagenär en fråga för parterna på arbetsmarknaden att komma överensom.När det slutligen gäller begäran om en utredning om smalahantverksinriktade yrkesområden utgår utskottet från attskolverket inom ramen för sin huvuduppgift att svara för dennationella uppföljningen och utvärderingen av skolansverksamhet kommer att följa utvecklingen av bl.a.Hantverksprogrammet, elevunderlag, rekryteringen till olikahantverksyrken m.m.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1991/92:Ub74 yrkande 1 och1991/92:Ub279.Bestämmelser i anslutning till minsta garanteradundervisningstidRiksdagens beslut om reformeringen av den gymnasialautbildningen (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. 356) innebärbl.a. att eleverna garanteras ett visst antal timmarsundervisning dels totalt, dels inom de olika ämnen som ingår iresp. lade vidare fast attläsåret såsom skall omfatta minst , minst12 lovdagar och högst . De rymmer4 friluftsdagar. uttalade även att den garanteradeundervisningstiden skall motsvara och övrig tid 12dagar. Med övrig tid avses tid för centrala prov och likartadeskrivningar, temadagar samt studie- och yrkesorientering.Enligt propositionen är prov, liksom studiebesök ochtemastudier, en integrerad del av undervisningen i resp. ämneoch bör följaktligen ingå i den minsta garanteradeundervisningtiden för resp. ämne. Beslut i dessa frågor böravgöras av lärarna i samråd med eleverna. Mot denna bakgrundanser regeringen det onödigt att centralt reglera hur mångaskoldagar per läsår som den minsta garanteradeundervisningstiden motsvarar och hur många skoldagar som skallvara övrig tid. Det räcker med att reglera den minstagaranterade undervisningstiden totalt och per ämne samt detminsta totala antalet skoldagar per läsår, dvs. 178, samtantalet dagar därav som skall vara friluftsdagar, nämligen 4.Utskottet föreslår att godkänner vad som ipropositionen förordats om bestämmelserna i anslutning tillminsta garanterad undervisningstid. Till detta vill utskottetlägga följande. Utskottet utgår från att planeringen av dengaranterade undervisningstiden och principerna för utläggningenav läsåret tas upp i skolkonferensen (jfr 7kap. 1--13§§gymnasieförordningen) så att företrädare för bl.a. lärarna ocheleverna får möjlighet att diskutera olika förslag och delta ibesluten. Det bör ankomma på att inom ramen för sinallmänna tillsyn noga följa gymnasieskolornasundervisningsplanering och tidsanvändningen inom resp. ämne.KompletteringskurserI propositionen Växa med kunskaper (prop. 1990/91:85s.88f.) föreslogs att en elev i stället för det tredje åretav ett program skulle kunna välja att gå en kompletteringskursmed humanistisk/samhällsvetenskaplig,naturvetenskaplig/teknisk eller merkantil inriktning.Regeringen anser nu att det inte finns anledning att konstruerafasta kompletteringskurser av detta slag. Om en elev vill läsaen sådan kombination av ämnen som skulle ha varit möjlig med enkompletteringskurs, kan eleven välja att i stället gå på ettspecialutformat program.I motionerna 1991/92:Ub75 (s) yrkande 4 och 1991/92:Ub70 (c)hävdas att kompletteringskurserna i årskurs 3 är av stort värdeför de elever som behöver komplettera sin utbildning förbehörighet för vissa utbildningar inom högskolan.