bet · GF01JoU18 · 1992-05-14 00:00:00 — Enligt enlagändring som träder i kraft (SFS 1991:652)skall lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.(NRL) tillämpas vid prövning enligt den s.k. farledslagen. Förnärvarande kan regeringen i särskilt fall -- om en anläggningeller åtgärd som inte omfattas av det allmänna kravet påtillstånd enligt NRL kan antas få betydande omfattning eller bliav ingripande beskaffenhet -- besluta att anläggningen elleråtgärden inte får utföras utan tillstånd enligt NRL. Utöver deföreskrifter och försiktighetsmått som kan meddelas med stöd avfarledslagen kan i detta sammanhang nämnas möjligheterna attmeddela föreskrifter med stöd av sjötrafikförordningen(1986:300). får enligt nämnda förordning eftersamråd med meddela föreskrifter omfartbegänsning, förbud mot ankring eller begränsning i rättenatt utnyttja vattenområde för båttävling, vattenskidåkning ellerliknande sporter. får därutöver, efter samråd medsjöfartsverket, meddela föreskrifter om andra begränsningar ochförbud som avser rätten att använda ett vattenområde för trafikmed fartyg, om föreskriften behövs från bl.a. miljösynpunkt ochföreskriften inte avser handelssjöfarten i allmän farled (sevidare 2 kap. 2--3 §§ sjötrafikförordningen). Utsläpp frånfartyg regleras i lagen (1980:424) om åtgärder motvattenföroreningar från fartyg samt i förordningen (1980:789) omåtgärder mot vattenförorening från fartyg.I samband med det miljöpolitiska beslutet fastställderiksdagen en samlad strategi på trafikområdet omfattande bl.a.sjöfarten och dess miljöpåverkan (prop. 1990/91:90, TU30, rskr.345). Genom ett brett nordiskt samarbete skall gränsvärden förtillåten mängd svavelhalt i bränslen i fartyg som frekventanlöper svensk hamn (den nordiska färjetrafiken) införas. Enutgångspunkt i detta arbete skall vara att svavelhalten fr.o.m.år 1993 begränsas till 0,5 viktprocent för fartyg somkonstruerats för tjockolja och till 0,1 viktprocent fördieseldrivna fartyg. skall vidare inom , , verka för förbud mot tillsatser avkemiska substanser i fartygsbränslet som är skadliga för miljön.Sjöfartsverket skall ge fortsatt hög prioritet åt detinternationella miljöarbetet.Det förebyggande miljöarbetet inom sjöfarten såväl nationelltsom internationellt har varit inriktat på att minskavattenföroreningar förorsakade av utsläpp av olja och andramiljöfarliga ämnen. Kunskaperna om sjöfartens miljöpåverkan harfördjupats, och vet vi att även andra miljöstörningarmåste uppmärksammas. Sjöfarten påverkar vatten, luft, stränderoch havsbottnar. I kombination med en växande fritidsbåtstrafikmedför den ökande trängseln i existerande farleder bl.a. in tillStockholm också ett tilltagande säkerhetsproblem. Utskottetdelar motionärernas åsikt att det i hög grad är angeläget attvidta åtgärder mot sjöfartens påverkan på miljön. Framtidafartyg bör bl.a. uppfylla mycket högt ställda emissionskrav.Genom olika åtgärder, såsom begränsning av svavelhalten ifartygsbränsle, kan dessa krav uppnås. När det gäller inrättandeoch utvidgning av farleder möjliggör det fr.o.m. den 1 juli 1992gällande kravet på prövning enligt naturresurslagen ett ökathänsynstagande till företagets miljöpåverkan. Som framhölls idet miljöpolitiska beslutet är det också viktigt att isamarbete med de nordiska och europeiska länderna aktivt verkarför att internationella miljökrav för sjöfarten antas. Utskottetvill i detta sammanhang även hänvisa till att sjöfartsverkettillsammans med enligt det miljöpolitiskabeslutet har att utarbeta en samlad åtgärdsplan för att minimerasjöfartens miljöeffekter. Åtgärdsplanen skall rymma samtliga avsjöfartsverket tidigare redovisade områden där sjöfartenpåverkar vår miljö (se prop. 1990/91:90 s. 354 f.). Bl.a. skallfritidsbåtstrafikens negativa miljöeffekter behandlas. I dettasammanhang bör även nämnas att regeringen har tillsatt ensärskild utredning med uppgift att utreda hur de land- ochsjöbaserade person- och godstransporterna till och frånStockholmsregionen skall kunna samordnas (K 1991:C). Idirektiven framhålls bl.a. att en utveckling avStockholmsregionens transportsystem i en mer miljövänlig,effektiv och tillgänglig riktning förutsätter en samlad strategiför de framtida transporterna i regionen. Utredningsuppdragetskall vara slutfört . Vidare harnaturvårdsverket i en särskild rapport (3993) kartlagtmiljöpåverkan från mindre fartyg med avseende på avgas- ochtoalettutsläpp. Utskottet konstaterar för sin del att resultatetav det arbete som bedrivs såväl nationellt som internationelltkan förväntas ge ökade möjligheter att i allt väsentligttillgodose syftet med motionerna Jo690 yrkande 9 och T221yrkande 6. Mot bakgrund härav är utskottet inte berett attföreslå något uttalande med anledning av motionerna.Utskottet avstyrker berörda yrkanden.Övriga frågorMotionernaEnligt motion Jo626 (fp) yrkande 1 återfinns bullerproblemeninom många områden i samhället. Den allra största källan tillbuller är trafiken. bör sätta som mål att antalettrafikbullerstörda skall reduceras till år 2000.Investeringar i bättre trafikmiljö kan ge viktiga bidrag ikampen mot buller. I samhällsplaneringen måste bullerproblemenuppmärksammas och motverkas. Bullret är ett av många allvarligamiljöproblem när det gäller både arbetsplatser och bostäder.Redan vid planering och byggande av lokaler bör flerförebyggande åtgärder vidtas som kraven på bostädernasljudisolering anpassas till dagens förhållanden.Konsumentupplysningen borde även aktualisera produktersljudegenskaper. Enligt motionärerna måste en samlad aktionsplanmot buller utarbetas omgående (yrkande 2). I motion Jo641 (m)framhålls behovet av lagstiftning mot buller. Det behövsmöjlighet såväl att förebygga som att kunna ingripa mot buller.Enligt motionären bör miljöskyddslagen utvidgas till att omfattabullerstörningar.När det gäller den svenska miljöhjälpen till ochPolen framhålls i motion Jo645 (nyd) yrkande 9 betydelsen av attutbilda företagsledningar, ledande politiker, journalister ochlärare i miljöteknik och ekologi samt i metoder att snabbtåtgärda de största punktutsläppen. Enligt motion Jo648 (kds, m,fp, c) yrkande 1 kan miljöarbetet bedrivas på många nivåer. Somenskilda kan vi i det dagliga livet påverka miljösituationengenom att få in ett miljötänkande och ett praktisktmiljöhandlande i vardagen. Viktiga fora för ett ökatmiljömedvetande är förutom hemmet och familjen även förskolanoch skolan. I deras uppgifter måste ingå att göra barn ochungdom miljömedvetna. Konkreta miljöfrågor behöver ävendiskuteras inom föräldrautbildningen samt ingå i förskole- ochlärarutbildningen. Ytterligare ett viktigt forum förmiljökunskap är värnpliktsutbildningen.Utskottets övervägandenI proposition 1990/91:90 En god livsmiljö redovisaderegeringen sina ställningstaganden vad gäller åtgärder förbegränsning av bullerstörningarna i samhället. I riksdagensbeslut med anledning av propositionen konstaterades attregeringens ställningstagande, att fördela ansvaret förbullerbekämpningen på de olika samhällssektorerna, intetillgodosåg tidigare begäran om en samlad aktionsplanmot buller. beslutade med anledning härav att ånyo hosregeringen begära en samlad aktionsplan mot buller (1990/91:30,rskr. Som ett led i regeringens arbete med en samladaktionsplan mot buller har två särskilda utredningsmäntillkallats dels för att belysa möjligheterna till ochkonsekvenserna av restriktioner mot bullrande aktiviteter ilandets fjällområden samt skärgårdar, dels för att utarbeta ettförslag till samlad handlingsplan mot buller (dir. 1991:78 ochdir. Uppdragen skall vara slutförda till den 1december 1992 resp. . Utskottet avstyrkermotionerna Jo626 yrkandena 1 och 2 och Jo641.I anslutning till motion Jo648 yrkande 1 om miljökunskap iföräldrautbildningen, förskolan, skolan och undervärnpliktstiden vill utskottet anföra följande. Enligt detmiljöpolitiska beslutet bör miljöfrågorna beaktas både när detgäller utbildningen av förskollärare och i samband med denpraktiska utformningen av barnomsorgsarbetet. Både förskola ochgrundskola bör ge en allmänbildning om miljön. Utskottet vill idetta sammanhang erinra om att gett ut allmännaråd om innehållet i förskolan och om pedagogiskt program förfritidshem. I programmet uppmärksammas bl.a. miljön. Äveninformation och kampanjer kan i vissa fall vara effektiva inslagi miljöarbetet. Ideella organisationer har gjort betydelsefullainsatser i dessa sammanhang. Utskottet anser dock att det iförsta hand är ett ansvar för vederbörande myndigheter och ejriksdagen att tillse att den pedagogiska utbildningen får enlämplig utformning. bör påpekas att naturvårdsverkethar ett särskilt ansvar för utbildning och information påmiljöområdet. Utskottet har således inte funnit anledning tillannat ställningstagande i denna fråga än i det miljöpolitiskabeslutet (1990/91:JoU30 s. 87 f.) och avstyrkerdärmed motion Jo648 yrkande 1.Som redovisats ovan (se avsnittet Miljöpolitikens allmännainriktning) har för /93 beslutat attunder huvudtitel anvisa totalt en miljardkronor för bilateralt samarbete med Öst- och . Isamband med beslutet framhölls bl.a. att en mycket viktig del avdet svenska stödet till måste utgöras avkunskapsöverföring. På många olika samhällsområden har de nyademokratierna behov av att tillgodogöra sig sådan kunskap somfinns inom olika delar av det svenska samhället. Således avsesinte bara tekniskt kunnande utan t.ex. även miljövård. Förkunskapsöverföring har genom Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för treårsperioden1990/91--1992/93 anslagits 420 milj.kr. inom ramen för det avriksdagen beslutade miljardprogrammet. Härav återstod120 milj.kr. Av anvisade medel har ca65% avsett miljörelaterat samarbete. Enligt riksdagsbeslutetskall av tillgängliga medel BITS för /93tilldelas sammanlagt 195 milj.kr. vilket innebär att BITStillförs ytterligare resurser utöver de 120 milj.kr. som följerav det tidigare beslutade treårsprogrammet (prop. 1991/92:100bilaga 4, UU16, rskr. Under Miljö- ochnaturresursdepartementets huvudtitel har anvisatytterligare medel för internationellt samarbete inommiljöområdet. Under anslaget betalas bl.a. kostnader för främstnaturvårdsverkets bilaterala samarbete med Central- ochÖsteuropa. Inom pågår ett särskiltsamarbetsprogram på miljöområdet med för åren 1991--1992.För ändamålet disponeras för nästa budgetår 2milj.kr.Programmet är inriktat på informationsutbyte ochkunskapsöverföring samt på att skall öka den egnatillverkningen av miljöskyddsutrustning (prop. 1991/92:100bilaga 15, JoU13, rskr. Enligt utskottets mening fårsyftet med motion Jo645 yrkande 9 anses vara tillgodosett motbakgrund av vad utskottet nu anfört. Motionen avstyrks i berörddel. beträffande miljöpolitikens inriktningatt avslår motionerna 1991/92:Jo612 yrkande 1 och1991/92:Jo645 yrkande 1,res. 1 (s)res. 2 (nyd)2. beträffande handlingsprogram för det fortsattamiljöarbetetatt avslår motion 1991/92:Jo646 yrkande 1,3. beträffande ytterligare direktiv tillmiljöskyddskommitténatt avslår motion 1991/92:Jo646 yrkande 11,4. beträffande miljöpolitisk redovisningatt avslår motion 1991/92:Jo646 yrkande 12,5. beträffande ekonomiska styrmedel m.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo612 yrkandena 14, 15och 16 samt 1991/92:Jo685,res. 3 (s)6. beträffande den s.k. bubblemodellen och överlåtbarautsläppsrätteratt avslår motionerna 1991/92:Jo618 och1991/92:Jo678,7. beträffande miljökraven på svensk industriatt avslår motion 1991/92:Jo645 yrkande 17,res. 4 (nyd)8. beträffande sambandet mellan inre och yttre miljöatt avslår motion 1991/92:Jo646 yrkande 3,9. beträffande företagens miljöskyddsarbeteatt avslår motion 1991/92:Jo686 yrkandena 3 och 8,10. beträffande miljörevisorer m.m.att avslår motionerna 1991/92:N270 yrkande 3,1991/92:Jo608 yrkande 1 och 1991/92:Jo647 yrkande 1,11. beträffande kommunernas arbete med miljöfrågor m.m.att avslår motionerna 1991/92:Jo612 yrkande 17,1991/92:Jo646 yrkandena 7 och 9 samt 1991/92:Jo673 yrkande 8,res. 5 (s)12. beträffande miljövårdens organisationatt avslår motionerna 1991/92:Jo649 och1991/92:Jo689 yrkande 7,res. 6 (s)13. beträffande regionala miljöanalyseratt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande 19,res. 7 (s)14. beträffande sektorsansvaret för miljöfrågornaatt avslår motion 1991/92:Jo690 yrkande 11,15. beträffande allmänhetens inflytande övermiljöskyddsprövningenatt avslår motion 1991/92:Jo606,16. beträffande miljökrav och normregler imiljöskyddslagenatt avslår motionerna 1991/92:Jo650 och1991/92:Jo686 yrkande 4,17. beträffande översyn av tillståndsgivningen m.m.att avslår motion 1991/92:Jo686 yrkandena 1 och 2,18. beträffande sanktionssystemet imiljöskyddslagstiftningenatt avslår motion 1991/92:Jo686 yrkande 5,19. beträffande skyddet av Västerhavetatt avslår motion 1991/92:Jo689 yrkande 6,20. beträffande miljöombudsmanatt avslår motion 1991/92:Jo686 yrkande 9,21. beträffande sjöfartens miljöpåverkanatt avslår motionerna 1991/92:T221 yrkande 6 och1991/92:Jo690 yrkande 9,22. beträffande bulleratt avslår motionerna 1991/92:Jo626 och1991/92:Jo641,23. beträffande miljöutbildningatt avslår motion 1991/92:Jo648 yrkande 1,24. beträffande viss miljöutbildning i och Polenatt avslår motion 1991/92:Jo645 yrkande 9.Stockholm den 14 maj 1992På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), iKolmården (kds), (nyd), (), (), (), (), LenaKlevenås (s) och (). Miljöpolitikens inriktning (mom. 1), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet gör" och på s. 7 slutar med "yrkande1" bort haföljande lydelse:Utskottet gör för sin del den bedömningen att det föreliggeren betydande politisk enighet om miljöproblemens omfattning ochkaraktär. Utskottet ser dock med stor oro på regeringensbristande förmåga att omsätta deklarationerna i praktiskpolitisk handling. måste arbetet med nästa steg imiljöpolitiken förberedas. får inte ta paus imiljöarbetet. Uppgiften är att skapa en långsiktigt hållbarutveckling som kan förena framsteg för de mänskliga samhällenamed vad människan och naturen tål. Att rädda jordens miljö ärtillsammans med kampen mot fattigdom och krig den störstautmaningen för mänskligheten under de kommande decennierna.Miljöproblemen är internationella till sin karaktär och kräverdärför internationell samverkan. Men i denna process måste någrata på sig uppgiften att gå före. har som ett av världensrikaste länder både möjligheter och ansvar för att visa vägen.Detta kommer att kräva medverkan av alla, företag, enskilda,kommuner, stat och organisationer. Trots marknadens brister närdet gäller att förutse de problem som produktionen för med sigbåde kan och måste de marknadsekonomiska instrumenten användas imiljöarbetet. Kännetecknet för arbetet med en god livsmiljö äratt det behövs ökat folkligt engagemang och ansvarstagande,alltså mer av politiska beslut i dessas rena bemärkelse.Miljöpolitiken har steg för steg utvecklats. Senast våren 1991beslutade om en strategi för hur miljöpolitiken skallutvecklas . Utvecklingen inom alla samhälletssektorer måste anpassas till miljöns krav. Långsiktiga mål tillskydd för människors hälsa och miljön har lagts fast. Dessutomfinns ett antal etappmål för att begränsa utsläppen avföroreningar och annan miljöpåverkan. Politiken ochopinionsbildningen kring dessa frågor måste utvecklas helatiden. Utskottet anser att det vore olyckligt om krasstekonomiska överväganden faktiskt tillåts påverka möjligheternaatt fördjupa arbetet med miljöpolitiken. Uppgiften att skapa enhållbar utveckling måste utvecklas och preciseras. Idenna stegvisa process kommer oundvikligen konflikter mellanolika mål att blottläggas. En framgångsrik miljöpolitik kräverdärför en mycket medveten omställning i miljövänlig ochresurssnål riktning av olika delar av samhället som t.ex.trafik- och energiförsörjningen, de areella näringarna osv.Nästa steg i miljöpolitiken bör ta fasta på att aktivtskall medverka i en internationell utveckling som är varaktigthållbar. Med all sannolikhet kommer resultaten från om miljö och utveckling -- och de därpåföljande förhandlingarna -- att leda till ökade krav på flerpolitiska beslut, inte färre. I likhet med motion Jo612 yrkande1 anser utskottet att en kommission --i ljuset avFN-konferensens resultat och den process som satts igång-- börfå i uppdrag att initiera åtgärder för en stegvis anpassningtill en hållbar utveckling i . Arbetet bör genomföras inära samverkan med folkrörelser, näringsliv, kommuner ochmyndigheter. De erfarenheter som vunnits i de regionalamiljöprojektens sätt att arbeta bör tas till vara. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo612 yrkande 1 bör somsin mening ge regeringen till känna. Motion Jo645 yrkande 1avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande miljöpolitikens inriktningatt med anledning av motion 1991/92:Jo612 yrkande 1och med avslag på motion 1991/92:Jo645 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Miljöpolitikens inriktning (mom. 1)(nyd)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet gör" och på s. 7 slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Utskottet gör -- -- --(=utskottet)-- -- -- av samhället.Samtidigt bör framhållas att miljöpolitikens allmänna inriktningmåste präglas av en utveckling mot bättre miljö förenad medekonomisk utveckling. Målen för den svenska miljöpolitiken ärockså giltiga för agerande i det internationellamiljösamarbetet. Mot bakgrund av att de stora punktutsläppen iSverige med få undantag är avklarade bör marginellamiljöförbättringar i ersättas av investeringar i miljönpå andra sidan . En väsentlig del av den svenskamiljöhjälpen bör därför gå till miljöinvesteringar i Baltikumoch . Även i övrigt måste det internationella samarbetetprioriteras. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo645yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna.Motion Jo612 yrkande 1 avstyrks i den mån dess syfte inte kananses tillgodosett med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande miljöpolitikens inriktningatt med anledning av motion 1991/92:Jo645 yrkande 1och med avslag på motion 1991/92:Jo612 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Ekonomiska styrmedel m.m. (mom. 5), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Enligt " och på s. 9 slutar med "vidare åtgärd"bort ha följande lydelse:Enligt -- -- --(=utskottet)-- -- -- ökadanvändning. Miljöavgifter och skatter har införts ellerfinns på ett flertal olika områden. Arbetet med attutveckla metodiken hölls samman inom miljöavgiftsutredningen.Några nya studier för att kartlägga principerna behöver därförinte göras. Nya avgifter och skatter kan enligt utskottetsmening införas när så bedöms lämpligt. Införda skatter ochavgifter kan också behöva justeras så att de har avsedd effekt.Även måste vart och ett styrmedel bedömas på sinaegna meriter. Det innebär att förslag om t.ex. miljöavgifter börfå stå tillbaka för traditionell reglering om miljön främjasbäst av detta. Det finns dock flera skäl till varför frågan omekonomiska styrmedel behöver uppmärksammas mer systematiskt pånytt. Utskottet anser vidare att skattesystemet måste medverkatill en långsiktigt hållbar utveckling. Endast en översiktligstudie av skattereformens miljöeffekter har gjorts. Ensystematisk genomgång behöver därför göras för att uppmärksammaskatter som alldeles uppenbart motverkar hushållning mednaturresurser och god miljö, t.ex. förmånsbeskattningen avbilar. I den allmänna miljödebatten tillmäts miljöavgifter storbetydelse. skall svårigheterna inte underskattas. Påvissa områden skulle det krävas en kraftig höjning av skatternaför att få den avsedda styrningen. Det kräver motsvarandeskattesänkningar inom andra områden. Skatte- elleravgiftshöjningar får heller inte full effekt om de genomförsisolerat. De måste kombineras t.ex. med investeringar i mermiljövänliga alternativ. Tillämpningen av ekonomiska styrmedelmåste också breddas. I samband med det miljöpolitiska beslutetår uttalades att tekniken för hur överlåtelsebarautsläppsrättigheter skall kunna införas bör studeras. Det harhittills varit svårt att hitta både praktiska och lagteknisktlämpliga tillämpningar. Kommunala taxor bör i ökad utsträckninganvändas i styrande syfte. har i samband med detmiljöpolitiska beslutet medgivit att kommunerna fårdifferentiera avfallstaxorna för att stimulera tillkällsortering av avfall. Tillämpningen av denna möjlighet börenligt utskottets mening breddas till fler områden, t.ex. inomavloppshanteringen. Vissa miljöavgifter har enbart till syfteatt finansiera en viss verksamhet, t.ex. tillsyn av miljöfarligverksamhet. Den kommunala ekonomin är ansträngdoch det finns risk för att detta kan gå ut övermiljöskyddsarbetet. Systemet med tillsyns- och kontrollavgifterbör därför ses över. Mot bakgrund av det anförda anser utskottetatt regeringen bör tillsätta en utredning vars uppdrag bör bliatt studera hur användningen av ekonomiska styrmedel kan breddassamt hur utformningen av skattesystemet kan få en än mermiljöanpassad profil. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo612 yrkandena 14, 15 och 16 bör som sinmening ge regeringen till känna. Motion Jo685 avstyrks i den månden inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande ekonomiska styrmedel m.m.att med anledning av motion 1991/92:Jo612 yrkandena14, 15 och 16 samt med avslag på motion 1991/92:Jo685 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Miljökraven på svensk industri (mom. 7)(nyd)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "har" och på s. 11 slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse:Sverige har -- -- --(=utskottet)-- -- -- konkurrensutsattanäringar. Detta innebär således att diskussionenom miljökraven på industrin måste lyftas upp till EG-nivå.Sverige får inte ensidigt ställa sådana krav på svenska företagsom försämrar deras konkurrenskraft i ett europeisktperspektiv. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo645yrkande 17 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande miljökraven på svensk industriatt med anledning av motion 1991/92:Jo645 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Kommunernas arbete med miljöfrågor m.m. (mom. 11), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Kommunerna har" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Kommunerna har -- -- --(=utskottet)-- -- -- analyseras (dir.1991:20). I samband med den nu pågående översynen av detkommunala miljöskyddsarbetet vore det enligt utskottets meninglämpligt att kommunernas översiktsplaner gicks igenom. Som enföljd därav kan lagstiftningen behöva ses över. Den kommunalaöversiktsplaneringen måste förändras så att den bättretillgodoser naturvårds- och miljömål. En iakttagelse som kunnatgöras är att kommunerna inte ägnar godstransporterna någonuppmärksamhet eller planering, trots att de står för en växandeandel av miljöpåverkan. Dessa transporter står ofta för mer änhälften av de cancerogena utsläppen och nära hälften avkväveoxidutsläppen. Kommunerna bör uppmanas att börjaarbeta med även godstransporter i sin planering. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo612 yrkande 17 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Jo646yrkandena 6 och 9 samt Jo673 yrkande 8 avstyrks i den mån deinte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande kommunernas arbete med miljöfrågor m.m.att med anledning av motion 1991/92:Jo612 yrkande 17och med avslag på motionerna 1991/92:Jo646 yrkandena 7 och 9samt 1991/92:Jo673 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6.