bet · GF01KU30 · 1992-05-07 00:00:00 — Granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning 1991/92KU30InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skallkonstitutionsutskottet granska statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att fördetta ändamål utfå protokollen över beslut i regeringsärendenoch de handlingar som hör till dessa ärenden.Utskottets granskningsverksamhet har ökat betydligt iomfattning 1971. De frågor somalltsedan 1971 har tagits upp till granskning anges isakregister som fogas till betänkandet. Det har visat sig attgranskningen tilldrar sig stort allmänt intresse. Utskottet villi sammanhanget erinra om att utskott har möjlighetatt besluta att ett sammanträde till den del det avserinhämtande av upplysningar helt eller delvis skall varaoffentligt (KU 1987/88:18, rskr. Det nya systemet, sombörjade tillämpas , har utnyttjats ibetydande utsträckning av . harsålunda offentliga utfrågningar ägt rum med bl.a. statsministerCarl Bildt, statsrådet , justitieminister , finansminister , kommunikationsministerMats , statsrådet och förre finansministernAllan Larsson.Till utskottet har hänvisats regeringensskrivelse med en redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen (skr. 1991/92:15). Utskottet har äveni år berett övriga riksdagsutskott tillfälle att yttra sig överskrivelsen. Yttranden har avgetts av finansutskottet,skatteutskottet, utrikesutskottet, socialförsäkringsutskottet,kulturutskottet och utbildningsutskottet.I det följande lämnas först en sammanfattande redogörelse förårets granskningsarbete. De olika granskningsfrågorna behandlasdärefter i betänkandets huvudavsnitt. I en separat bilagaredovisas de uppteckningar som har gjorts vid utfrågningar införutskottet, bilagorna B1--B14. I betänkandets huvuddelåterfinns förutom de nämnda utskottsyttrandena ett antalgranskningspromemorior m.m., bilagorna A 1--A 61.I flera granskningsärenden görs hänvisning till olikagrundlagsstadganden. Dessa finns bl.a. samlade i en lagsamlingsom ger ut. Efter riksdagsvalet avgick densocialdemokratiska regeringen och ersattes av en borgerligfyrpartiregering med som statsminister. Utskottetlämnar i betänkandet en redogörelse för proceduren i samband medregeringsskiftet. I anslutning härtill lämnas uppgifter om dennya regeringens sammansättning och om regeringsarbetetsorganisation. Vidare lämnas uppgifter om personalförhållandena-- bl.a. antalet politiskt sakkunniga -- samt omärendeutvecklingen i regeringskansliet.Konstitutionsutskottet har påbörjat en granskning av statsrådsinnehav av värdepapper och i anslutning härtill frågor om jävför statsråd. Denna granskning fortsätter. I en särskildgranskningsanmälan har hemställts att utskottet granskarregeringens handläggning av frågor om ett samgående mellan . Utskottet avser att återkomma till dennafråga under nästa riksmöte.På sedvanligt sätt har utskottets granskning omfattatregeringens remisser till lagrådet samt frågor som hör sammanmed propositionsavlämnandet till ochförfattningsutgivningen. Ett annat granskningsområde äruppgifter om normgivningsbemyndiganden ochmotiveringar i regeringsbeslut m.m.Regeringens tillämpning av traktaträtten har tidigarebehandlats i 1988/granskningsbetänkande (1988/89:KU30 s.19 f.), varvid redovisades en genomgång av Sverigesinternationella överenskommelser . Iårets betänkande görs en genomgång av överenskommelser ingångnaunder åren 1987 -- 1990. I anslutning härtill har granskatsvissa förteckningar över förvaltningsmyndigheternasinternationella överenskommelser.Utskottet har till granskning tagit upp vissajämställdhetsfrågor. Det gäller andelen kvinnor på högrestatstjänster, frågor om kvinnorepresentation i statligakommittéer m.m.I särskilda granskningsanmälningar har kritik anförts motvissa offentliga uttalanden av medlemmar i såväl den nuvarandesom den tidigare regeringen. Utskottet redovisar i betänkandetnågra principiella synpunkter med anledning av dessaanmälningar.Utskottet granskade 1989/90 (1989/90:KU30 s. 96 f.)beredningen i av vissa EG-frågor, och i förraårets betänkande (1990/91:KU30 s. 32 f.) behandladesinformationsutbytet mellan regeringen och i EG-frågor.I årets betänkande har tagits upp viss annan EG-fråga.Ytterligare några utrikesfrågor har behandlats. De gällerregeringens åtgärder med anledning av kidnappning i Kashmir avtvå svenska medborgare och besök i av en ryskregeringsdelegation samt, i likhet med , vissa frågorom sanktionsåtgärder mot . Regeringens handläggning avfrågan om oljebistånd till har även behandlats avutskottet.Konstitutionsutskottet har under en lång följd av år granskatolika krigsmaterielexportfrågor. Vid årets granskning harutskottet återkommit till frågan om vidareexport av vapen frånFFV och det s.k. . Utskottet har vidare behandlatkrigsmaterielexport till samt gjort uppföljningar avtidigare granskningar rörande , och Burma.Årets granskning omfattar även försvarsfrågor. Det gällerregeringens handläggning av vissa materielbeställningar tillförsvaret samt regeringens beslut att avbryta pågående försökmed förkortad grundutbildning av värnpliktiga. Vidare harbehandlats vissa underrättelse- och säkerhetsfrågor.Granskningen har i det sammanhanget berört regeringens kontrollav säkerhetspolisen samt av den militära underrättelse- ochsäkerhetstjänsten och i anslutning härtill systemet förpersonalkontroll i samband med kommendering av värnpliktiga.Regeringens befattning med nyemissionen i Nordbanken m.m. harbehandlats av utskottet. Granskningen har omfattat såväl dennuvarande som den tidigare regeringen.Ett antal frågor som rör statliga aktiebolag har behandlats avutskottet. Dessa gäller regeringens handläggning av fråga omförsäljning av aktier i , direktiv till företrädare förstaten i och , avveckling av enpappersmaskin vid i samt fråga om bildandet avSwedish Ordnance Aktiebolag.Beslut om återupptagandet av trafiken på hargranskats av utskottet. Liksom har utskottet tagitupp regeringens handläggning av ärendet om en fast förbindelseöver . Granskningen har inriktats påregeringens beslutsunderlag m.m.Vissa anslagsfrågor har behandlats. Det gäller Sverigesturistråd, vissa frågor om u-landsbistånd samt fråga ombeslutsfattande när det gäller medel dels från allmännaarvsfonden till barn- och , dels tillsärskilda jämställdhetsåtgärder. Frågor om samrådsförfarandetmellan regeringsföreträdare och om penningpolitikenhar också studerats av utskottet.Till granskning har tagits upp frågor om utseende avordföranden och styrelseledamöter inom Radio-koncernensamt av ledamöter i . Slutligen har engranskning gjorts av de grunder på vilka regeringen fattatbeslut om att tillerkänna en enskild företagare ersättning exgratia.Beträffande resultatet av granskningen kan nämnas följande.Utskottet har konstaterat att regeringsskiftesprocedurenförsiggått på sätt grundlagen förutsätter. Vad gäller den nyaregeringens sammansättning och regeringsarbetets organisationhar utskottet framhållit att det i princip är regeringens sakatt själv bestämma om sina organisatoriska förhållanden, men attdet för utskottets granskningsverksamhet är av intresse attnärmare följa utvecklingen. I den del som avserregeringskansliet föreligger en meningsyttring av suppleantenfrån vad gäller politiska tjänstemän.Beträffande regeringens remisser till lagrådet har utskottet ilikhet betonat att, beträffande lagförslag somfaller inom det område då lagrådet i princip bör höras, kanendast de skäl åberopas för att avstå från detta som anges i8kap. 18§ andra stycket regeringsformen. Vid utskottetsgranskning av författningsutgivningen har en viss förbättringiakttagits i fråga om tidpunkt för författningarnas utgivning ijämförelse med . Utskottet har betonat vikten av attytterligare ansträngningar görs för att nedbringa antalet sentutkomna författningar. En meningsyttring av suppleanten frånVänsterpartiet föreligger vad avser regeringens skrivelse med enredogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen.När det gäller frågan om traktatsuccession skall regeringen,i samråd med berörda stater, göra en prövning av huruvida någrasärskilda ågärder krävs för att avtalen i fortsättningen skallgälla mellan å ena sidan och vissa nya stater å andrasidan. Utskottet har här uttalat att beträffande sådana avtalsom ingåtts under medverkan av bör riksdagenunderrättas om resultatet av regeringens prövning. I betänkandetnoterar utskottet att det inom vidtagits enrad åtgärder för att förbättra redovisningarna avförvaltningsmyndigheternas ingångna internationellaöverenskommelser.Utskottets granskning av vissa utrikesfrågor har inteföranlett någon kritik mot regeringens handläggning. I den delsom avser frågan om oljebistånd till föreligger enreservation av de socialdemokratiska ledamöterna. Vad gällersanktionsåtgärderna mot finns en meningsyttring avsuppleanten från Vänsterpartiet.Granskningen av krigsmaterielexporten har föranlett enreservation från liberalernas företrädare ochmeningsyttringar av suppleanten från . Vidgranskningen av vissa beslut om materielbeställningar tillförsvaret har bl.a. uppmärksammats användningen av s.k.prisregleringsmedel. Detta system företer enligt utskottet vissabrister när det gäller möjligheterna att överblicka systemetsverkningar.I frågan om vissa underrättelse- och säkerhetsfrågorföreligger en meningsyttring av suppleanten från Vänsterpartiet.Granskningen av återupptagandet av trafiken på harföranlett en reservation av de socialdemokratiska ledamöterna.Ett särskilt yttrande från har avgivits vad gällerregeringens handläggning av ärendet om en fast förbindelse överÖresund. I denna fråga finns även en meningsyttring avsuppleanten från . Vad gäller vissa frågor omu-landsbistånd har avgivits en reservation av företrädaren förNy demokrati.Frågan om samråd mellan regeringsföreträdare och ompenningpolitiken har föranlett en meningsyttring av suppleantenfrån . Vad slutligen gäller regeringens beslut atttillerkänna ersättning ex till en enskild företagareföreligger en reservation av de Socialdemokratiska ledamöternaoch en meningsyttring av suppleanten från Vänsterpartiet.1. Regeringsskiftet -- redogörelse för procedurenEnligt 3 kap. 5 § regeringsformen skall efter ordinarie valtill , som förrättas , den nyvaldariksdagen samlas till på femtonde dagen efter valdagen,dock tidigast på fjärde dagen efter valets utgång har kungjorts.Varje val gäller för tiden från det att nyvalda harsamlats till dess den närmast därefter valda samlas.Nämnda tid utgör valperiod.Enligt 6 kap. 6 § regeringsformen skall statministernentledigas när han själv begär det. Statsministern entledigas avtalmannen. Om statsministern entledigas skall talmannenentlediga övriga statsråd (6 kap. 7§). Har regeringenssamtliga ledamöter entledigats skall de uppehålla sinabefattningar till dess ny regering har tillträtt (6 kap. 8 §).När statsministern skall utses kallar talmannen enligt 6 kap.2 § regeringsformen företrädare för varje partigrupp inomriksdagen till samråd. Talmannen överlägger även med vicetalmännen och avger sedan förslag till riksdagen.Enligt 6 kap. 4 § regeringsformen gäller att när hargodkänt förslag om ny statsminister anmäler denne så snart detkan ske de av honom utsedda statsråden för . Därefteräger regeringsskifte rum vid en särskild konselj införstatschefen. Talmannen skall kallas till konseljen. Förordnandeför statsministern utfärdas av talmannen på vägnar.Någon skyldighet för en föreslagen regeringschef attpresentera en ministerlista före förtroendeomröstningen finnsinte. Enligt grundlagspropositionen (1973:90 s. 178) är detemellertid tydligt att ställningstagande realiterkommer att gälla inte bara vem som skall bli statsminister utanockså -- och framför allt -- regeringens partimässigasammansättning och dess program i stort. Det torde därför enligtpropositionen kunna förutses att talmannen i praktiken intekommer att lägga fram något förslag till statsminister förriksdagen förrän den tilltänkte statsministern kan ge beskedangående sin regerings politiska karaktär. Avser två eller flerapartier att samverka i regeringsfrågan kan man vidare anta attde sonderingar som föregår talmannens förslag har lett tillöverenskommelse också om regeringens personsammansättning.Folkstyrelsekommittén har i sitt betänkande (SOU 1987:6 s. 242)Folkstyrelsens villkor framhållit att departementschefensuttalande om den blivande regeringens program framstår somolyckligt. Att omröstning kommer att gällastatsministerns person samt den blivande regeringenspartimässiga sammansättning framstår i stället enligt kommitténsom det naturliga.Enligt 1 kap. 6 § riksdagsordningen öppnas vid ettsärskilt sammanträde med kammaren senast på tredjedag, varvid statschefen på talmannens hemställan förklararriksmötet öppnat. Vid sammanträdet avger statsministernregeringsförklaring om inte särskilda skäl föranleder annat. Avgrundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 515 f.) framgår attregeringsförklaringen är tänkt som ett underlag för denallmänpolitiska debatten som bör följa efter det attriksmötet har öppnats. Lagtexten medger enligtgrundlagspropositionen att en regering som avgått efter nederlagvid val men som kvarstår som expeditionsministär underlåter attavge regeringsförklaring. Leder ett riksdagsval tillregeringsskifte bör såväl regeringsförklaring som den därpåföljande allmänpolitiska debatten anstå till dess ny regeringhar bildats.I 1977 och granskningsbetänkande lämnade utskottet enredogörelse för regeringsskiftena och 1978 (KU 1976/77:44s. 4 ff., KU 1978/79:30 s. 3 ff.). Redogörelserna omfattadereglerna för förfarandet vid regeringsskifte och den faktiskaproceduren vid de aktuella regeringsskiftena. Med anledning avgranskningen av regeringsskiftet konstaterade utskottetatt de nya grundlagsreglerna för regeringsbildningen hadefungerat på ett tillfredsställande sätt. Utskottet framhöll attregeringsbildningen kunde genomföras på kortast möjliga tidenligt de regler som gäller för handläggningen av sådana frågori . Redogörelsen regeringsbildningföranledde ingen kommentar från utskottets sida. I 1980, 1982och granskningsbetänkande lämnades en redovisning förhändelseförloppet i samband med regeringsskiftena , 1981 och1982 (KU 1979/80:50 s. 3 f., 1981/82:35 s. 3 f., 1982/83:30 s. 3f.). granskningsbetänkande lämnades en redogörelseför regeringsskiftet (1989/90:KU30 s. 7).En promemoria om regeringsskiftet efter valet harupprättats av kammarsekreterare. Promemorian haranmälts till och har fogats till protokollden (prot. 1991/92:49).Av promemorian framgår bl.a. följande.På förmiddagen dagen efter valet -- måndagen den 16 september1991 -- inlämnade statsminister sin ansökan omentledigande till talman . Talmannen entledigadeomdelbart statsministern och övriga statsråd. fördetalmannen samtal med samtliga ledare för de partier som invaltsi och informerade därefter de vice talmännen. Dagendärpå uppdrog talmannen åt moderata samlingspartiets ordförandeCarl Bildt att undersöka möjligheterna att bilda regering medbredast möjliga stöd i . Därefter informerade hanstatschefen . informerades deövriga ovannämnda partiledarna, varefter de vice meddelade vid ett mötemed talmannen att han vid sina sonderingar i regeringsfrågankonstaterat att de fanns underlag för att bilda en borgerligfyrpartiregering bestående av , , centernoch . hade CarlBildt per telefon lämnat talmannen en lägesrapport och dennehade haft kontakter med övriga partiledare. Undertisdagseftermiddagen hade talmannen kontakt med ,, och . Hanträffade därefter på nytt , som därvid ombadsfullfölja förberedelsearbetet med att bilda en ny regering.Under kvällen informerade talmannen statschefenH.M. Därefter informerades , de vicetalmännen och i nämnd sammanträdde kammaren första gångenunder valperioden. valdes till ny talman ochövertog arbetet med regeringsbildningen. Under eftermiddagensamtalade hon med ledarna för samtliga riksdagspartier ochinformerade därefter de vice talmännen. Morgonen därpåinformerade hon statschefen . Undertisdagseftermiddagen samtalade talmannen med ledarna för depresumtiva regeringspartierna, varvid framgick att dessa varvilliga att tillsammans bilda ny regering.Vid kammarens sammanträde kl. 17föreslog talman att till ny statsministerutse , som avsåg bilda regering bestående avföreträdare för Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, och Kristdemokratiskasamhällspartiet. I enlighet medbestämmelsen i 5 kap. 2 § riksdagsordningen bordlades förslagetåter . Vid kammarens sammanträde torsdagenden godkände talmannens förslag medröstetalen 163 och 147 nej. 23 riksdagsledamöter avstod från attrösta.Samma dag utfärdade talmannen på vägnar enligt 6kap. 4 § regeringsformen förordnande för att varastatsminister. Dagen därpå -- -- kl. 9anmälde statsminister för de statsråd somhan utsett att tillsammans med honom ingå i regeringen och avgaven regeringsförklaring. ägde partiledardebatt rum medanledning av regeringsförklaringen.Utskottet konstaterar nu liksom vid tidigare granskning attregeringsskiftesproceduren försigått på sätt grundlagenförutsätter och inom kortast möjliga tid.2. Regeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisationI den nya regeringen ingår 21 statsråd, en minskning med ettstatsråd jämfört med den avgångna regeringen. Mellan de fyra iregeringen samverkande partierna fördelades 20 av posterna.Moderata samlingspartiet erhöll åtta poster, Folkpartietliberalerna fyra poster, fyra poster ochKristdemokratiska samhällspartiet tre poster. Ett av statsråden,, är partipolitiskt obunden. Statsrådet och chefenför () utsågs enligt 7kap. 8§ regeringsformen till ställföreträdare förstatsministern.Dagen efter regeringsskiftet utfärdades en förordning(1991:1329) om ändring i departementsförordningen (1982:1177)med innebörd att industridepartementet den 22 oktober 1991ändrade namn till näringsdepartementet.Den 1 december 1991 trädde vissa ändringar idepartementsorganisationen i kraft (SFS 1991:1468). Ett nyttdepartement -- -- inrättades för frågor omkultur, massmedier, invandring och jämställdhet.Bostadsdepartementet lades ned. ändradebeteckning till miljö- och naturresursdepartementet. Frågor somrör polisväsendet flyttades från tilljustitiedepartementet. Till flyttades frågorom bostadsbidrag från och frågor som gällerhandel med alkohol m.m. från . Tillfinansdepartementet fördes från frågor om denoffentliga sektorn i allmänhet och vissa frågor rörandestatsförvaltningen. Dessutom överfördes till finansdepartementetvissa frågor om bostadsväsendet samt idrottsfrågor frånbostadsdepartementet. Frågor rörande biobränslen förde tilljordbruksdepartementets verksamhetsområde frånnäringsdepartementet. Regionalpolitiska frågor flyttades frånnäringsdepartementet till arbetsmarkadsdepartementet. Tillnäringsdepartementet flyttades frågor som gäller bl.a.näringsfrihet och pris- och konkurrensförhållandena fråncivildepartementet och vissa frågor som gäller byggnadsforskningfrån . Miljö- och naturresursdepartementettillfördes frågor om markanvändning och bebyggelse m.m. från detnedlagda bostadsdepartementet.Den nya departementsorganisationen föregicks av attstatsministern dagen efter regeringsskiftet och vid ytterligareett par tillfällen fattade ett antal beslut omförordnanden enligt 7 kap. 5 § regeringsformen för statsråd atti vissa departementschefers ställe handlägga motsvarande grupperav ärenden. Flertalet av de 27 förordnandena gällerdepartementschefer medan 11 gäller övriga statsråd. För dessaövriga statsråd meddelades följande förordnanden.Statsrådet förordnades att i chefens förutrikesdepartementet ställe föredra bl.a. ärenden som rörinternationellt utvecklingssamarbete. Statsrådet att i chefens för ställeföredra ärenden som rör europeiska integrationsfrågor ochutrikeshandel. Statsrådet förordnades att i chefensför ställe föredra bl.a. ärenden som rörskatter. förordnades också att föredra ärenden ombostadsväsendet och om idrott. Statsrådet att föredra bl.a. vissa ärenden som gällermarkanvändning och bebyggelse, tillstånd till expropriation,frågor som gäller tillstånd till förköp enligt förköpslagen samthushållning med naturresurser. Statsrådet att i chefens för ställeföredra ärenden som gäller bl.a. skolväsendet. StatsrådetReidunn förordnades att i chefens förjustitiedepartementet ställe föredra bl.a. ärenden som gällerkonstitutionella frågor, religionsfrihet, medlemskap i , civilrätt och förvaltningsrättsliga frågor samthyresfrågor.Regeringen har infört den ordningen för beredningsarbetet attregeringspartiernas gruppledare i samtstatssekreterarna vid samordningskanslierna istatsrådsberedningen regelmässigt deltar vid regeringensallmänna beredningar.För samordning av regeringspolitiken har sedan mitten av1960-talet funnits en särskild enhet inom statsrådsberedningen,benämnt statsministerns kansli. Efter regeringsskiftet harfyra samordningskanslier inrättats. Inom statsministerns kanslifinns ett samordningskansli under ledning av statssekreterarenPeter . I statsrådsberedningen finns härutöver tresamordningskanslier för liberalerna, resp.Kristdemokratiska samhällspartiet under ledning av var sinstatssekreterare. I statsministerns kansli ingår förutomsamordningskansliet, en enhet för säkerhetspolitisk analys, enenhet för politisk planering och en enhet för press- ochinformationsfrågor.En omorganisation av statsrådsberedningens rättsavdelning hargenomförts . Rättsavdelningens verksamhet ochpersonal har i stor utsträckning överförts tilljustitiedepartementet. Rättschefen i statsrådsberedningen svararenligt 20 § departementsförordningen särskilt för samordning iregeringskansliet i rättsliga och administrativa frågor i denmån denna uppgift inte ankommer på någon annan. Han kan därvidge ut riktlinjer och annat material som främjar enhetlighet iverksamheten. Liksom tidigare skall han ägna uppmärksamhet åtmöjligheterna att delegera ärenden till myndigheter underregeringen. Rättschefen i skall isamverkan med rättschefen i statsrådsberedningen övervakalagenlighet, följdriktighet och enhetlighet iförfattningsförslag, förslag till och kommittédirektivsamt främja en enhetlig handläggning av ärenden inomregeringskansliet. Dessa rättschefer skall vidare medverka tillatt språket i lagar och författningar och andra beslut avregeringen blir så enkelt och klart som möjligt.Statsrådsberedningen handlägger fortfarande sådana frågor omsäkerhetsskyddet som är gemensamma för ellerdelar av detta eller som avser samordningen av säkerhetsskyddetinom . Funktionen att föra regeringsprotokollenligger kvar i statsrådsberedningen.Som utskottet i olika sammanhang tidigare framhållit är det iprincip regeringens sak att själv bestämma om sinaorganisatoriska förhållanden. För utskottetsgranskningsverksamhet är det emellertid av intresse att närmarefölja utvecklingen. Utskottets granskning ger mot denna bakgrundinte anledning till något uttalande i denna del.3. -- statistik och andra redovisningara) Personal och utredningsorganBeträffande personalsituationen i (exkl. UD)har inhämtats vissa uppgifter som framgår av bilagorna A 1--A2.Antalet anställda i har minskat under detsenaste året. tjänstgjorde i de olikadepartementen (utom UD) 1 720 personer mot 1 803 personer den 25september 1991 och 1836 /91. Minskningenhänför sig bl.a. till att ett sextiotal personer den 1 januari1992 överfördes från till den nybildadeutlänningsnämnden. -- Inom tjänstgjorde imars 1992 liksom 866 personer, bortsett från desom tjänstgjorde utomlands.Den 25 mars 1992 var antalet anställda som omfattades av dets.k. politikeravtalet 91, bortsett från UD. Statsråden,statssekreterarna och riksdagsledamöter med uppdrag sompolitiskt sakkunniga är då inte inkluderade. Den 25 september1991 var motsvarande antal 74. Antalet statssekreterare var vidbåda tidpunkterna 25. hade nioriksdagsledamöter uppdrag som politiskt sakkunniga iregeringskansliet. var motsvarande antal två.I en promemoria som upprättats inom bilagaA 3 redovisas anställningsvillkoren för politiska anställda.Av promemorian framgår bl.a. följande. Statssekreterarna hörtill den s.k. undantagskretsen.