bet · GF01BoU20 · 1992-04-09 00:00:00 — Med anledning av en motion (v) gör utskottet etttillkännagivande om en översyn av kraven på barnsäkerhet ibefintliga byggnader m.m. Övriga motionsyrkanden med krav påändrade byggregler m.m. avstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats en reservation (nyd) samt enmeningsyttring av suppleant (v). I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1992väckta motionerna1991/92:Bo233 av och () variyrkas att hos regeringen begär att m.fl. fåri uppdrag att komma med förslag till hur användningen avmiljövänliga energislag skall öka i nyproducerade bostäder ochandra lokaler.1991/92:Bo236 av och i (nyd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en avreglering av bostadsbyggandet utom ifråga om säkerhet och hygien.1991/92:Bo241 av (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bristfälliga föreskrifter förfunktionskontroll av ventilationssystem.1991/92:Bo502 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett tillägg i Svensk byggnormom installation av brandvarnare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information till hushållen om behovet avbrandvarnare i våra bostäder.1991/92:Bo503 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flervåningshusens tillgänglighet förrörelsehindrade personer.1991/92:Bo504 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att handikappade bör få förbättradtillgänglighet till miljön.1991/92:Bo507 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i bygglagen attvärmekällor i badrum blir obligatoriskt.1991/92:Bo508 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attförbättringskraven i PBL 17 kap. 20 § bör utvidgas till attomfatta barnsäkerheten i byggnader och på tomt,2. att hos regeringen begär ett förslag till nybomiljölag.1991/92:Bo512 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att krav på införande av brandvarnare ingåri Svensk byggnorm.1991/92:Jo690 av m.fl. (fp) vari såvitt nu äri fråga yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om planering för källsortering av avfall vidny- och ombyggnad av bostäder -- -- -- (yrkandet i vad avser enmarknad för källsorterat avfall behandlas i ett kommandebetänkande).1991/92:N272 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utarbeta en starkt förenklad byggnorm.1991/92:N419 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag omenergieffektivisering i nyproduktionen,3. att hos regeringen begär förslag om en sådanändring i att energirådgivning blir enobligatorisk serviceuppgift för de kommunala byggnadsnämnderna.I ärendet har inkommit en skrivelse från barnmiljörådet. InledningPlan- och bygglagen (1987:10) -- PBL -- trädde i kraft den 1juli 1987 efter beslut av (BoU 1986/87:1).Den ersatte byggnadslagen, byggnadsstadgan samt lagen ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande.De grundläggande kraven på byggnader kommer till uttryck i 3kap. Med stöd av PBL (16 kap. 1 §) har regeringen utfärdatplan- och byggförordningen (1987:343) -- PBF -- i vilkenboverket bemyndigas att meddela föreskrifter till PBL avseendenybyggnad och ombyggnad samt förbättring. De av medstöd härav utfärdade nybyggnadsreglerna trädde i kraft den 1januari 1989 och gäller fullt ut fr.o.m. den 1 januari 1991.Dessförinnan har äldre bestämmelser övergångsvis kunnattillämpas. Nybyggnadsreglerna gäller uppförande av nya byggnadersom kräver bygglov. I fråga om byggnader som får uppföras utanbygglov skall reglerna tillämpas i skälig utsträckning. Underåren 1990 och 1991 har två mindre kompletteringar tillnybyggnadsreglerna givits ut. Den senaste av dessa träder ikraft den 1 juli 1992.En mer omfattande revidering av nybyggnadsreglerna harpåbörjats av . För revideringen gäller följandeutgångspunkter:EG-harmonisering,allmän förenkling och funktionsnormering samtsakliga ändringar av vissa avsnitt.Arbetet med att samordna de svenska byggreglerna med de reglersom gäller inom EG sker med sikte på att en första EG-anpassadutgåva av nybyggnadsreglerna skall kunna träda i kraft /94. Avsikten är att den därefter följandeanpassningen skall kunna ske begränsat avsnitt för avsnitt.Boverkets arbete med förenkling och funktionsnormering delasupp i två steg. I ett första steg revideras föreskrifterna förbostadens utformning för att helt utformas som funktionskrav.Föreskrifterna i denna del är tänkta att träda i kraft /93. Ytterligare förenklingar mot funktionskravkommer därefter att göras i samband med EG-utgåvan avnybyggnadsreglerna /94.När det gäller de sakliga ändringarna av nybyggnadsreglernabedriver ett utredningsarbete i de sakfrågor som av avregeringskansliet och branschen bedömts om särskilt angelägna.Dessa områden ärförbättrad ljudisolering i bostäder,radonrisker och åtgärder mot dessa,åtgärder mot bakterier i tappvarmvatten (legionella),översyn av ventilationskrav i byggnader,översyn av krav på värmeåtervinning i byggnader samtöversyn av krav på effektiv elanvändning och av krav påenergihushållning i fjärrvärmeområden.Avsikten är att föreskrifterna i denna del skall kunna fogasin i EG-utgåvan av nybyggnadsreglerna och därmed träda i kraftvid årsskiftet 1993/94.Inom pågår även ett grundläggande utredningsarbeteavseende byggmaterials emissionsegenskaper.Några ombyggnadsregler har ännu inte utfärdats. Ett förslagtill ombyggnadsregler har utarbetats av . Efter ennyligen avslutad remissomgång är förslaget föremål förbearbetning inom verket som avser att presentera ett slutligtförslag till ombyggnadsregler . Reglernaavses därefter träda i kraft den 1 januari 1993.I avvaktan på särskilda ombyggnadsregler baseras tillämpningendirekt på det grundläggande kravet i 3 kap. 10 § PBL om atttillbyggnader, ombyggnader och andra ändringar av en byggnadskall utföras varsamt så att byggnadens särdrag beaktas.Härutöver gäller att ombyggnader skall utföras enligt de kravsom anges i 3 § PBF. Detta innebär att nybyggnadsreglerna ihuvudsak är tillämpbara, dock med beaktande av det grundläggandekravet på varsamhet och med hänsyn tagen till den befintligabyggnadens förutsättningar. Det ankommer på atti det enskilda ärendet göra denna avvägning.Normsystemets utformning m.m.Enligt Ny demokratis partimotion Bo236 har befintliga reglergenom sin detaljeringsgrad verkat hämmande för nya lösningarinom bostadsbyggandet. Utvecklings-, försöks- ochexperimentverksamheten har enligt motionärernas mening iblanddirekt motverkats av offentliga myndigheter där alternativalösningar har fallit utanför ramen för gällande regler. Medhänvisning härtill föreslås att en total avreglering, utom i vadavser säkerhet och hygien, skall göras av bostadsbyggandet --yrkande 9. En sådan avreglering anges bl.a. leda till lägrebyggkostnader och minskad likriktning i byggandet.Även i Ny demokratis partimotion N272 yrkande 4 förs framförslag om en starkt förenklad byggnorm -- detta mot bakgrund avbehovet av en översyn av hela byggbranschen.Med anledning av vad som i de nu aktuella motionernaföreslagits beträffande utformningen av byggreglerna m.m.vill utskottet anföra följande.Det torde vara en allmänt omfattad uppfattning att de reglersom styr byggandet inte skall göras mer omfattande än vad som ärnödvändigt. Den övergång till s.k. funktionskrav som skett genomnybyggnadsreglerna innebär också att normernas omfång harminskat i jämförelse med tidigare. Enligt utskottets mening bördet dock vara möjligt att ytterligare förenkla dagens regler.Som redovisats ovan har också påbörjat en revidering avnybyggnadsreglerna. Avsikten med denna revidering är bl.a. attåstadkomma en allmän förenkling och funktionsnormering. Ettarbete med den inriktning som föreslås i de nu aktuellamotionerna har alltså redan påbörjats. Enligt utskottetsuppfattning finns det mot bakgrund härav inte anledning förriksdagen att bifalla förslagen i Ny demokratis partimotionerBo236 yrkande 9 samt N272 yrkande 4. Motionsyrkandena avstyrks.Byggnaders tillgänglighetDagens regler om att hus som har mer än två våningar skallförses med hiss är enligt motion Bo503 (s) bra. Enligtmotionärerna innebär dock redan ett hus med två våningar storabegränsningar för rörelsehindrade då det är fullständigtomöjligt för dem att besöka den övre våningen. Med hänvisninghärtill förordas att det skall undersökas hur rörelsehindradeutan alltför stort hinder skall ges möjlighet att komma upp tillden övre våningen i tvåvåningshus.Samhället domineras enligt motion Bo504 (s) av en i mångaavseenden otillgänglig miljö. För att skapa goda miljöer föralla krävs enligt motionärernas mening en skärpning av PBL ochdess tillämpning när det gäller tillgängligheten förhandikappade. Enligt förslaget bör ändringarna bl.a. innebäraatt personer i elrullstol och/eller med nedsatt funktionsförmågai armar garanteras tillgänglighet till all miljö som byggs ellerändras. Undantag från tillgänglighetskravet med hänsyn tillkulturhistoriska värden skall inte kunna medges. Dessutomföreslås att handikapporganisationerna skall ges besvärsrättenligt PBL.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av attbostäder och övrig bebyggelse görs tillgänglig för personer medolika former av funktionshinder och handikapp. Målet måste varaatt uppnå en sådan tillgänglighet att alla människor på likavillkor skall kunna delta i samhällslivet. Krav på att bostäderoch boendemiljöer skall vara tillgängliga för personer med olikafunktionshinder ställs också i PBL. Dessa övergripande krav påtillgänglighet konkretiseras i sin tur i nybyggnadsreglernaliksom i de ombyggnadsregler som är under utarbetande. Det ärdock ofrånkomligt att målet om en total tillgänglighet för allamåste avvägas mot vad som är praktiskt och ekonomiskt möjligtatt genomföra. De nu gällande reglerna är resultatet av en sådanavvägning. Även om utfallet kan ifrågasättas från olikautgångspunkter är det utskottets uppfattning att de regler som gäller i huvudsak svarar mot kravet på en acceptabelavvägning mellan de olika intressen som här gör sig gällande.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill förslagen imotionerna Bo503 (s) och Bo504 (s).Hushållning med energi m.m.Som ett led i strävandena att utveckla och introduceraalternativa energislag föreslås i motion Bo233 (v) att åtgärderskall vidtas för att öka användningen av miljövänliga energislagi nyproducerade bostäder och andra lokaler. Enligt förslagetskall t.ex. bygglov för bostäder och lokaler som är ämnade attpermanent värmas upp beviljas endast om energiförsörjningen viss del består av sådana energislag.I partimotion N419 anförs att kraven vidnyproduktion är högt ställda när det gäller värmeisolering ochtäthet. Vad som saknas är en helhetssyn och ett ekologiskttänkande som minimerar energiåtgången i alla led, frånbyggmaterialtillverkning och byggande till användning och drift.Med hänvisning härtill föreslås att regeringen skall ta framförslag till regler om energiminimering så att bl.a. solvärmentillvaratas -- yrkande 2. I anslutning härtill förordas ocksåatt PBL skall ändras så att energirådgivning blir enobligatorisk uppgift för de kommunala byggnadsnämnderna --yrkande 3.Det bör enligt utskottets mening vara en strävan attåstadkomma en ökad energihushållning. Även enligtbostadsutskottets mening finns det sålunda skäl att bådeeffektivisera och minska energiförbrukningen. En fråga som är avstor betydelse för energiförbrukningen och energieffektiviteteni bebyggelsen är naturligtvis utformningen av byggregler m.m.Gällande nybyggnadsregler innebär i förhållande till tidigaregällande byggnorm skärpta krav på energihushållning i allabostadshus. Viss kritik har dock riktats mot reglerna bl.a.därför att tillräcklig hänsyn inte tas till elanvändningen. revidering av nybyggnadsreglerna som påbörjats av boverketingår också överväganden avseende olika energikrav m.m. redovisat i det föregående innefattar sålundaboverkets översyn kraven på värmeåtervinning i byggnader liksomkraven på effektiv elanvändning samt energihushållning ifjärrvärmeområden.Som framgår av framställningen ovan pågår det ett arbete sombl.a. syftar till att minska energiförbrukningen och förbättraenergieffektiviteten i våra byggnader. Detta arbete innefattar iinte ringa utsträckning överväganden om regeländringar m.m. ienlighet med vad som förordas i de nu behandlade motionerna.Resultatet av dessa överväganden bör avvaktas. Vänsterpartietspartimotion N419 yrkande 2 samt motion Bo233 (v) avstyrks.Frågan om energirådgivning som en obligatorisk uppgift förbyggnadsnämnderna har tidigare behandlats av utskottet(1990/91:BoU4y s. 6). Utskottet har härvid anfört att ettobligatorium inte är den lämpligaste lösningen utan att det börankomma på varje kommun att med utgångspunkt bl.a. i de lokalabehoven och förutsättningarna avgöra hur och i vilkenutsträckning energirådgivning skall tillhandahållas. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill förslaget i Vänsterpartietspartimotion N419 yrkande 3.Krav på barnsäkerhet m.m.I motion Bo508 (v) anförs att byggreglerna i huvudsak gällervid ny- eller ombyggnad, dvs. i samband med förändringar avnågot slag av en byggnad. framhålls att det finns treundantag från denna princip där kraven kan hävdas separat ochretroaktivt. Det gäller bl.a. säkerhetsanordningar vidmaskindrivna portar. Enligt motionärernas mening börförbättringskraven vad gäller barnsäkerhet inte enbart avsemaskindrivna portar. De barnsäkerhetskrav som gäller vidnybyggnad bör enligt förslaget kunna hävdas oberoende av omandra åtgärder vidtas i byggnaden -- yrkande 1. I motionenanförs vidare att utvidgningen av förbättringskraven vadgäller barnsäkerhet skall ses som ett första steg på vägen moten bomiljölag. Enligt motionärernas mening är det lika viktigtatt slå vakt om hälsa, säkerhet och trevnad i boendemiljön som iarbetsmiljön, varför de föreslår att det som en parallell tillarbetsmiljölagen skall införas en bomiljölag -- yrkande 2.I fråga om krav på barnsäkerhet i befintliga byggnaderm.m. vill utskottet anföra följande.Tillgängliga undersökningar visar att de olyckor som drabbarbarn i stor utsträckning sker i eller i direkt anslutning tillhemmet. Förklaringen härtill är naturligtvis att barn, och dåsärskilt de yngre barnen, tillbringar en stor del av sin tid idenna miljö. Det är därför viktigt att bostad och boendemiljöutformas och utrustas så att risken för skador minimeras. Vidnybyggnad och i tillämpliga delar vid ombyggnad gäller också atten rad skyddsanordningar mot barnolycksfall skall vidtas. De medstöd av PBL utfärdade reglerna innebär i denna del bl.a. attskydd mot fallolyckor skall finnas vid fönster och balkongdörrarsamt trappor m.m. Det skall vidare finnas svåråtkomligaförvaringsutrymmen för farliga produkter och hushållsredskapsamt petsäkra eluttag m.m. För tomtmark gäller bl.a. att brunnaroch bassänger skall ha ett tillfredsställande skydd motbarnolycksfall.De ovan i korthet relaterade bestämmelserna får enligtutskottets mening ses som ett uttryck för den vikt som samhälletfäster vid att barn skyddas mot olycksfall. Genom att barn intehar samma möjligheter och förmåga som vuxna att skydda sig motskador och olycksfall är det naturligtvis särskilt viktigt attåtgärder vidtas som riktar sig mot denna grupp. När det gällerny- och ombyggnad av bostäder m.m. ger också dagens reglerförutsättningar för en tillfredsställande barnsäkerhet. Iväsentliga delar är dock dessa bestämmelser relativt nya. Storadelar av det äldre bostadsbeståndet erbjuder därför inte sammaskydd mot olycksfall. Det är emellertid inte sällan så att detäven i det äldre bostadsbeståndet har vidtagits olikaskyddsåtgärder, trots avsaknaden av tvingande bestämmelser.Många av dessa åtgärder är inte mer kostsamma eller kompliceradeän att de relativt enkelt kan utföras i efterhand. Föräldrar ochandra vuxna har självfallet också ett intresse av att se tillatt sådana åtgärder vidtas. Detta till trots kan det enligtutskottets mening finnas anledning att överväga behovet avytterligare åtgärder för att öka barnsäkerheten.Vikten av att åtgärder vidtas i ökad utsträckning också i detbefintliga bostadsbeståndet för att undanröja riskerna förbarnolycksfall motiverar enligt utskottets mening att dennafråga ses över. Inte minst gäller detta med avseende på derisker som finns i boendemiljön utanför själva bostaden. Enfråga som i detta sammanhang särskilt bör uppmärksammas ärenligt utskottets mening säkerheten vid brunnar. Utan att iförväg ta ställning till resultatet av övervägandena i denna delvill utskottet dels peka på möjligheten att i PBL reglera dennafråga när det gäller tomtmark, dels framhålla behovet av attöverväga de ansvars- och skadeståndsrättsliga reglerna när enolycka har inträffat. De nu förordade övervägandena bör ges enbred inriktning där såväl säkerhetsmässiga som praktiska ochekonomiska konsekvenser av olika åtgärder beaktas. börövervägandena inte enbart avse tillkomsten av tvingande reglerm.m. utan de bör även omfatta möjligheterna att genom t.ex.olika informationsinsatser öka barnsäkerheten. Som utskottet idet föregående anfört är flera av de åtgärder som föreskrivs isamband med ny- och ombyggnad inte mer kostsamma ellerkomplicerade än att de relativt enkelt kan utföras i efterhand.Genom att göra fastighetsägare liksom föräldrar och andra boendemedvetna om detta torde bättre förutsättningar för en ökadbarnsäkerhet i framför allt våra bostäder skapas.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo508 (v) yrkande 1anfört om krav på barnsäkerhet i befintliga byggnader m.m. börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.När det gäller frågan om införandet av en bomiljölag anförutskottet följande.Utskottet kan med anslutning till tidigare ställningstagandentill motsvarande motionsyrkanden (/91:BoU19 s. 23)konstatera att de regler som styr bostädernas utformning m.m.finns i bl.a. PBL och i nybyggnadsreglerna liksom i deombyggnadsregler som är under utarbetande. I vissa avseenden ärdessutom t.ex. miljö- och hälsoskyddslagstiftningens reglertillämpliga. En övervägande del av de förhållanden sommotionärerna avser att reglera i en särskild bomiljölag harredan beaktats, om än i olika författningar. Någon ytterligarereglering på området i enlighet med förslaget i motion Bo508 (v)yrkande 2 bör enligt utskottets mening inte komma till stånd.Motionen avstyrks.Krav på byggnader i övrigtEnligt motion Bo241 (nyd) utgör de av beslutadeföreskrifterna för funktionskontroll av ventilationssystem ettklart avsteg från beslut i frågan. Med hänvisninghärtill hemställs om ett tillkännagivande omboverkets bristfälliga föreskrifter i detta avseende som tordeinnebära att några undantag från eller lättnader iventilationskontrollen för t.ex. småhus inte skall göras --yrkande 2.Förslaget i motionen baseras på bedömningen att boverketsföreskrifter avseende funktionskontroll av ventilationssystemm.m. genom att de bl.a. undantar vissa ventilationssystem inteskulle följa beslut i frågan. Utskottet delar intedenna uppfattning. Riksdagsbeslutet (1990/91:BoU19 s. 17)innebar bl.a. att det borde uppdras åt att överväga ivilken utsträckning och under vilka förutsättningar undantagfrån kravet på ventilationskontroll m.m. kunde göras. MotionBo241 (nyd) yrkande 2 avstyrks.Enligt motion Bo502 (s) är dagens samhälle så brandfarligt attinstallation av brandvarnare är en nödvändighet. Med hänvisninghärtill föreslås dels att krav på brandvarnare skall föras in inybyggnadsreglerna -- yrkande 1 -- , dels att eninformationskampanj om information av brandvarnare i vårabostäder skall genomföras -- yrkande 2.Ett väl fungerande brandlarm är enligt motion Bo512 (s) detsäkraste sättet att upptäcka en brand, och det ger ocksåförutsättningar för snabba insatser och effektiv släckning. Imotionen föreslås därför att det i byggreglerna skall ställaskrav på installation av brandvarnare vid nyproduktion samt vidrenovering och tillbyggnad av äldre bostäder.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten och värdetav att brandvarnare installeras och underhålls. En välfungerande brandvarnare kan medverka till att spara såväl livsom till att begränsa materiella skador. Frågan om installationav brandvarnare har också utretts av , som helt nyligenlämnat ett förslag till regeringen i frågan. Förslaget beredsför närvarande i . Enligt utskottets mening börresultatet av denna beredning avvaktas. Motionerna Bo502 (s) ochBo512 (s) avstyrks sålunda.I motion Bo507 (fp) begärs förslag till sådan ändring i PBLatt det blir obligatoriskt med värmekälla i badrum. Enligtmotionären är det en gåta att dagens regler inte innefattar ettsådant obligatorium och då speciellt i fråga om äldrebostäder.Enligt 3 kap. 5 § skall byggnader bl.a. ge möjlighet till etttillfredsställande inomhusklimat. Detta allmänt formulerade kravhar konkretiserats i de med stöd av PBL utfärdadenybyggnadsreglerna. I nybyggnadsreglerna ställs sålunda vissatemperaturkrav på olika typer av bostadsrum. I korthet innebärdessa krav att minimitemperaturen i princip skall vara ibadrum, vilket är högre än i andra rum i vanliga bostäder.För äldrebostäder gäller detta högre temperaturkrav i såvälbadrum som i andra rum. I dessa bostäder ställs sålunda sammakrav på minimitemperatur i alla rum. Enligt utskottets meningfår förslaget i motion Bo507 (fp) anses tillgodosett genom de nui korthet refererade funktionskraven. Något behov av enytterligare reglering med den detaljerade utformning somförordas i motionen föreligger enligt utskottets mening därförinte. Vad i motionen föreslagits beträffande värmekälla ibadrum avstyrks sålunda.Med utgångspunkt i strävandena att förbättra miljön iStockholms län föreslås i motion Jo690 (fp) yrkande 14 såvitt nuär i fråga att källsortering av sopor bör underlättas genom attbostäder vid ny- och ombyggnad förses med utrymmen för förvaringav utsorterat avfall.På förslag av bostadsutskottet uttalade (1988/89:BoU1 s. 10) att det fanns goda skäl att vidta åtgärderför att i samband med ny- och ombyggnad underlättakällsortering av sopor. Med anledning härav har boverketpå regeringens uppdrag i nybyggnadsreglerna inarbetat nyabestämmelser som innebär att krav ställs på att utrymmen ochanordningar för avfall skall vara så utformade att olika typerav avfall kan förvaras och hämtas var för sig. Bestämmelserna idenna del träder i kraft . Vad i motion Jo690(fp) yrkande 14 såvitt nu är i fråga förordats är sålunda redantillgodosett. Utskottet hemställer1.beträffande utformningen av byggreglerna m.m.att avslår motionerna 1991/92:Bo236 yrkande 9 och1991/92:N272 yrkande 4,res. (nyd)2.beträffande krav på tillgänglighetatt avslår motionerna 1991/92:Bo503 och1991/92:Bo504,3.beträffande energihushållningatt avslår motionerna 1991/92:Bo233 och1991/92:N419 yrkande 2,men. (v) - delvis4.beträffande energirådgivningatt avslår motion 1991/92:N419 yrkande 3,men. (v) - delvis5.beträffande krav på barnsäkerhet i befintliga byggnaderm.m.att med anledning av motion 1991/92:Bo508 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6.beträffande en bomiljölagatt avslår motion 1991/92:Bo508 yrkande 2,men. (v) - delvis7.beträffande funktionskontroll av ventilationssystematt avslår motion 1991/92:Bo241 yrkande 2,8.beträffande brandvarnareatt avslår motionerna 1991/92:Bo502 och1991/92:Bo512,9.beträffande värmekälla i badrumatt avslår motion 1991/92:Bo507,10.beträffande källsortering av soporatt avslår motion 1991/92:Jo690 yrkande 14 i dennadel.Stockholm den 9 april 1992På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit:Agne (), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), UlfLönnqvist (s), (), (), DanEriksson i (nyd), (), (), (), () och LarsStjernkvist (s).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.