bet · GF01KU30 · 1992-05-07 00:00:00 — har givit enfullmakt genom själva konstruktionen av SJ som ett affärsverk.Lisbeth Staaf-Igelström: Mot bakgrund av att var muntlig och att SJ:s och uppgörelsegrundar sig på den rapporten vill jag fråga, omkommunikationsministern hade kontakter med SJ och iärendet, eller räckte det med enbart kontakter?Mats : Som jag redan har redovisat fick jag enmuntlig information av i ärendet. Han meddelade dåatt han hade ett avtal också med banverket.Lisbeth Staaf-Igelström: Talades det om medelsbehovet viddiskussionerna med ?Mats : Medelsbehovet var, liksom vid all upphandlinghittills av s.k. olönsam järnvägstrafik, en intressant fråga,eftersom det redan i samband med regeringsbildningen framkom att100 miljoner skulle anslås till detta ändamål.Vi är nu inne på att försöka få något mer marknadsmässigavillkor vid upphandlingar, men detta är den situation som rådernu och som rådde vid den här tidpunkten.Lisbeth Staaf-Igelström: Vilken roll och vilken betydelseanser kommunikationsministern att ni har haft vid de två verkensbeslut att återuppta trafiken och för deras ekonomiskarisktagande? Det är ju ett ekonomiskt risktagande som hargjorts.Mats : Min roll inskränkte sig till att jag fickinformation från om att villestarta trafiken. Bakgrunden till detta var naturligtvis denomfattande publicitet som frågan fick i samband medregeringsbildningen och av att det framgick avregeringsdeklarationen att skulle få ett rådrumsår.Jag spelade naturligtvis en roll i så måtto att jag var med iregeringsförhandlingarna.Lisbeth Staaf-Igelström: Så det var påkommunikationsministerns initiativ som trafiken återupptogs påinlandsbanan innan ett riksdagsbeslut kom till stånd?Mats : Ja, i så måtto att jag deltog iregeringsförhandlingarna som ledde fram till den uttalade viljanatt skulle få ett rådrumsår, men jag deltog icke isjälva affärsuppgörelsen.Lisbeth Staaf-Igelström: Vilka andra formella beslutfattades av regeringen om , förutomtilläggsdirektiven ?Mats : I den del som handlar om rådrumsåret finnsinget annat beslut än det som jag har redovisat i propositionen.Däremot har det tagits ett nytt initiativ, nämligen att manskall göra en fortsatt utredning. Det har arbetat en utredningunder ledning av , riksdagsledamot för Kopparbergslän. Den har avlämnat sitt betänkande.Lisbeth Staaf-Igelström: I pressmeddelandet den 28 oktobersägs att kommunikationsministern är medveten om att det fordrasett riksdagsbeslut. I pressmeddelandet nämns ingenting om deåtaganden som SJ skall göra. Det tycker jag är mycket märkligt.Varför nämns inte det i pressmeddelandet?Mats : Jag vill upprepa igen att jag beklagarpressmeddelandets formulering. Den enda förklaring man kan ge ärväl att ärendet var ett av de första ärenden som handlades avden nya regimen på departementet. Det gäller både den personaloch de politiker som fanns där.Lisbeth Staaf-Igelström: Det stod redan klart viduppgörelsen att SJ skulle ta de här ekonomiska riskerna?Mats : Vilken uppgörelse?Lisbeth Staaf-Igelström: Uppgörelsen att de skulle stå förden ekonomiska risken i samband med att man startadepersontrafiken på . Det var alltså klart redan den28 oktober.Mats : Exakt vilka dagar som olika saker stod heltklara för de olika aktörerna kan jag inte svara exakt på, menden 25 var det klart att det belopp som hadeföreslagit var diskuterat och accepterat av statens järnvägarsledning.Thage G : Får jag ställa två kontrollfrågor tillkommunikationsministern.KU granskar ju inte den politiska hanteringen ellerlämpligheten av den ena eller andra åtgärden, utan endast om detförekommit brott mot konstitutionen. Jag vill ha klarlagt så attvi får det till protokollet, att regeringsbeslutet den 24oktober är det enda formella regeringsbeslut somkommunikationsministern har fattat om . Är detkorrekt?Mats : Det är två beslut, kan man säga: delsuppdraget till , dels det formellaregeringsbeslutet.Thage G : Uppdraget till ärregeringsbeslutet . Det återfinns iregeringsprotokollet. Vad gällde det senare beslutet?Mats : Det var regeringsbeslutet ommedelsanvisning till berörda myndigheter i enlighet med CurtBoströms förslag till uppgörelse med SJ och efter detatt propositionen hade behandlats av riksdagen.Thage G : Det är alltså två formella beslut somkommunikationsministern har fattat med anledning avinlandsbanan.Mats : Ja.Thage G : Jag kommer så till min andra fråga.Kommunikationsministern har beklagat en uppgifti pressmeddelandet från departementet . Varibestår den felaktiga sakuppgiften?Mats : Den felaktiga sakuppgiften finns i ingressen,där det står att skall efter en uppgörelsemellan SJ:s generaldirektör och kommunikationsminister återuppta trafiken. Uppgörelsen var den information somStig gav mig, att han hade fattat beslutet efter CurtBoströms förslag.Thage G : Jag vill sammanfatta för att vi skall fådet korrekt återgivet: Den överenskommelse som pressmeddelandetnoterade mellan SJ:s generaldirektör och kommunikationsministernfinns inte?Mats : Nej, den finns inte.Ingvar : Jag vill be kommunikationsministernförklara innebörden i ordet uppgörelse. Kan det entydigtuppfattas som en överenskommelse eller ett avtal?Mats : Ordet uppgörelse är i det här sammanhangetfelaktigt. Det var en information som hade givittill mig om uppgörelsen att planerade att taupp trafiken den 1 november.Thage G : Eftersom ingen mer begär ordet, ber jagatt få tacka kommunikationsministern och departementsrådetSusanne , och jag tackar våra besökare för uppmärksamheten.Konstitutionsutskottet1992-04-21kl. 11.00--14.02Bilaga B 14Offentlig utfrågning av statsminister angåenderegeringens organisation, m.m.Thage G : Jag hälsar statsministern välkommen. Hanhar vid sin sida statssekreterare , som jag ocksåhälsar välkommen.Utfrågningen gäller följande fem huvudområden, som vi kommeratt behandla vart för sig:1) Regeringsarbetets organisation och antalet politiskatjänstemän i , granskningsärendena 2 och 3,2) offentliggörandet av propositioner, granskningsärende 5,3) statsministerns uttalanden om en viss förundersökning,granskningsärende 12,4) regeringens beslutsunderlag i fallet ,granskningsärende 28,5) statsråds innehav av aktier och andra värdepapper,granskningsärende 111 .Innan vi kastar oss över det första området vill jag ta upp enfråga som gäller kontakterna mellan ochstatsrådsberedningen i granskningsärenden.Sedan har beslutat att ta upp ettärende för granskning översänds det tillstatsrådsberedningen med begäran om regeringens yttrande. Inormala fall översänder statsrådsberedningen ärendet till berörtdepartement, som upprättar underlag för yttrande eller gör ettförslag till yttrande som statsrådsberedningen använder.I något fall har granskningsärenden blivit liggande onormaltlänge i ett departement, men orimliga dröjsmål har i ett antalfall också uppstått när statsrådsberedningen har legat påärendena. I något fall har det gått från det attstatsrådsberedningen fått ärendet från fackdepartementet tillsdet översänts till frånstatsrådsberedningen. I ett par fall rör det sig ,i något fall och i minst två fall om fyra veckor.De här dröjsmålen har bl.a. inneburit svårigheter och enpressad arbetssituation för och desskansli. Som statsministern själv vet fick vi skjuta upp den härutfrågningen på grund av att vi inte hade fått in ett yttrandefrån statsrådsberedningen. Av samma skäl har även en planeradutfrågning med näringsministern blivit senarelagd.1 Detta avsnitt här ej medtaget på grund av att utskottethänskjutit denna fråga till ett senare tillfälle.Jag är medveten om att det kan ta tid innan allt fungerarsmidigt i efter ett regeringsskifte. Jag villockså nämna att det som jag nu tar upp inte är någon nyföreteelse utan har förekommit också under tidigare regeringar,men utskottet vill att statsministern tar upp den här frågan medsin egen administration så att vi inte behöver uppleva liknandedröjsmål i fortsättningen.Det var ett allmänt påpekande, och jag frågar omstatsministern vill kommentera det.Carl Bildt: Jag hade mycket gärna tagit upp detta, om jaghade varit medveten om det. Jag var medveten om att man hadeförskjutit tidpunkten för detta mitt framträdande, men det motivsom ordföranden nu angav är för mig obekant. Om ordförandeneller någon annan hade givit mig en signal, hade jag varitberedd att ta itu med saken.Det har förekommit fördröjningar också förut. Vad som harlegat bakom kan jag inte bedöma. Jag kan möjligen göra denkommentaren, att vi har haft ett skifte på posten som rättschefi statsrådsberedningen. Det är mycket omfattande arbetsuppgiftersom ligger på rättschefen, och det kan medföra vissafördröjningar i processen.Jag hade ingen anledning att anta att yttrandena blivitfördröjda, och jag vet inte vad som kan ligga bakom. Jag varhelt omedveten om detta. En enkel signal skulle ha föranlett ossatt skynda på processen, men jag har inte fått någon sådansignal från utskottet.1) Regeringsarbetets organisation och antalet politiskatjänstemän i regeringskanslietThage G : Vi går över till det första området förvår utfrågning.Det är regeringens sak att själv bestämma om sinaorganisatoriska förhållanden, men för konstitutionsutskottetsverksamhet är det av intresse att närmare följa förändringar iregeringskansliets organisation för att se hur regeringsärendenabereds.Regeringen har infört den ordningen för beredningsarbetet, attregeringspartiernas gruppledare i regelmässigt deltari regeringens allmänna beredningar. Har dessa gruppledare, ellernågon av dem, deltagit i ett formelltregeringssammanträde?Carl Bildt: Nej.Thage G : Jag övergår till nästa fråga.Konstitutionsutskottet har fått uppgifter avstatsrådsberedningen om vilka som har anställts iregeringskansliet som politiskt sakkunniga. På den förteckningensaknas emellertid de personer som arbetar i densäkerhetspolitiska analysgruppen, bl.a. kommendör ,liksom också ekonomigruppen med professor . Varförhar inte dessa tagits med? Är de inte politiska rådgivare tillstatsministern?Carl Bildt: Inte i den formella meningen. Det är många somär politiska rådgivare till statsministern i mera allmänbemärkelse -- det gäller nästan samtliga som arbetar iregeringskansliet. Men i det här fallet handlar det omoffentliga tjänstemän som har sin tjänstgöring förlagd tillstatsrådsberedningen. Så har varit fallet också tidigare när detgäller t.ex. personal från -- sådanpersonal från finns nu också. De omfattasinte av de s.k. politikeravtalen utan omfattas av normalaanställningsavtal på sina ordinarie arbetsplatser.Thage G : Men professor plockades välutifrån?Carl Bildt: Ja, han plockades utifrån och har etttidsbegränsat förordnande, upplyser statssekreteraren mig om.Thage G : Men han är likväl politiskt sakkunnig?Carl Bildt: Han är ämnessakkunnig, vilket inte ärdetsamma.Thage G : Men han är rekryterad på politiskameriter?Carl Bildt: Nej, på sakliga meriter. Han är en av Sverigesfrämsta professorer i nationalekonomi och har ingenpartipolitisk eller annan politisk förankring som jag ärmedveten om. Ämnessakkunniga finns och har alltid funnits iregeringskansliet. Exempelvis kommittésekreterare är formelltsett sakkunniga men så att säga ämnessakkunniga. De politisktsakkunniga är en separat kategori.Thage G : Politiskt sakkunniga avgår ju om tvingasavgå -- de följer med regeringen. Menar statsministern att EmilSvensson och skall sitta kvar och tjäna en nyregering?Carl Bildt: Praxis har varit att de återgår till sinaordinarie arbetsplatser. De omfattas inte av politikeravtaletsbestämmelser, som är av annan karaktär.Thage G : Så statsministern menar att dessapersoner som jag har nämnt och som arbetar i de två gruppernaicke tillhör kategorin politiskt sakkunniga utan tillhör dentraditionella ämbetsmannakåren?Carl Bildt: Ja, på samma sätt som har varitfallet. I den statsrådsberedning som den tidigare regeringenhade fanns ett antal sådana personer som var detacherade tilltjänstgöring för specifika frågor i statsministerns kansli. Jagtycker att det är en rimlig ordning.Thage G : Så statsministern menar att fortsätta att tjäna andra herrar och damer, om det bliraktuellt?Carl Bildt: Vilka herrar och damer han skall tjäna tyckerjag vi skall överlåta åt honom att avgöra. Han har etttidsbegränsat förordnande.Thage G : Vad säger försvarsministern om att statsministern har inrättat en särskildsäkerhetspolitisk grupp i statsrådsberedningen?Carl Bildt: Det är någonting som utskottet måhända skallfråga försvarsministern om. Jag skall inte uttala mig å hansvägnar. Han är väl förfaren i praxis.Men låt mig säga att jag är litet förvånad, när jag sertillbaka, över att en funktion som är central för en regeringssätt att behandla både utrikes- och säkerhetspolitiken och denekonomiska politiken har varit så relativt svagt företrädd i densvenske statsministerns kansli. När jag ser mig om i ochi finner jag att på motsvarande statsministerkontor iandra länder har dessa funktioner funnits sedan mycket lång tidtillbaka och spelat en allt viktigare roll. Det är nödvändigtför statsministern, som spelar en roll både för den ekonomiskapolitiken och för säkerhetspolitiken, att i sin egen stab ha enberedningskapacitet på dessa områden.Thage G : är det betydligt flerpolitiker anställda av den nuvarande regeringen än det var i denföregående, socialdemokratiska regeringen. Om jag tar medriksdagsledamöter och politiska planeringschefer, är ökningennärmare . Hur vill statsministern förklara denna storaökning?Carl Bildt: Det är klart att de är flera. Om mandefinierar enligt politikeravtalet, vilket väl är den rimligaavgränsningen i detta sammanhang, var det den 25 mars 91personer som omfattades av politikeravtalet, och den 25september 1991 var det 74. Det är alltså en ökning. Det har attgöra framför allt med att fyra politiska partier ingår iregeringskonstellationen. Det ställer ytterligare krav på depolitiska samordningsmekanismer som vi har byggt upp, framförallt de samordningskanslier som är en del avstatsrådsberedningen, men också vissa andra funktioner.För att ta ett konkret exempel har vi noterat att denbrevskörd som inkommer till nu är annorlundafördelad. Det kommer inte färre brev till statsministern, utansnarare fler än tidigare, men den brevskörd som inkommer till deandra i regeringen företrädda partiernas ledare är vida störreän den brevskörd som inkom till motsvarande statsråd tidigare.De som ansvarar för denna hantering är också anställda påsakkunnigavtal.Vad gäller en sådan central punkt som antaletstatssekreterare, som ju tillhör denna kategori, noterar jag attantalet statssekreterare är oförändrat trots att vi har ettstörre antal statssekreterare i statsrådsberedningen. I dentidigare regeringen hade ett antal departement dubbleratstatssekreterarna. Detta har vi frångått.Thage G : Under valrörelsen gjordes uttalanden omatt de borgerliga hade ambitionen att styra med färrepolitiker i kanslihuset än den socialdemokratiska regeringenhade. De siffror som statsministern anförde är korrekta -- 91mot 74, vilket är en 20-procentig ökning. Men om jag lägger tillnio riksdagsledamöter och tre politiska planeringschefer, kommerjag till en ökning med närmare 40.Carl Bildt: Jag skulle sätta värde på att få se ordagrantdet citat som ordföranden åberopade. Jag känner inte igen attjag har uttalat mig på det sättet.Thage G : Inte statsministern, men andra gjordedet.Carl Bildt: Vilka?Thage G : Det var ledamöter som menade att manskulle ha färre politiker i inklusive i kanslihuset.Carl Bildt: Det har funnits en allmän strävan efter mer avfrihet och mindre av politisk styrning i . Jag vet inteom att jag skulle ha uttalat mig om antalet politiskt sakkunnigai , och jag känner inte heller till att någonav mina nuvarande statsrådskolleger har gjort uttalanden i denriktningen. Jag tar gärna del av sådana uttalanden, om de finns.Thage G : Av förteckningens 104 politisktsakkunniga kommer närmare 60 från partikanslier ochriksdagskanslier som tidigare riksdagsledamöter och studerandemed borgerlig anknytning. Det är en ganska naturlig siffra medhänsyn till att det är fyra regeringspartier, ochrekryteringsgrunden är naturlig i en demokrati. Jag har ingasynpunkter på det. Men inte mindre än ett 30-tal politisktsakkunniga kommer från regeringen närstående tidningar,organisationer och företag som , Timbro,Näringslivets Ekonomifakta, ,, , , , SE-banken och privatakonsultföretag. Jag vill fråga statsministern, varför dettraditionella Folkrörelsesverige saknas, om jag undantar två somkommer från missionen.Carl Bildt: Jag vet inte riktigt hur ordförandendefinierar "det traditionella Folkrörelsesverige". Om man t.ex.med detta menar individer som är engagerade i nykterhetsrörelseneller frikyrkor, tror jag att ordföranden kommer att finna attde är rikligt företrädda, kanske t.o.m. rikligare företrädda iden här sakkunnigkretsen än de har varit tidigare. Det innebärinte att de har uppburit sin lön t.ex. från frikyrkor ellernykterhetsrörelsen. Engagemang i en folkrörelse behöver inteinnebära att man är heltidsanställd av folkrörelsen. Det kanvara personer som t.ex. har varit anställda på ettriksdagskansli eller i det privata näringslivet, menengagemanget i folkrörelser av typ ellerfrikyrkorörelsen blir inte mindre därför att man inte uppbär lönfrån organisationen.Thage G : En avslutande fråga gällerriksdagsledamöter som regeringens sakkunniga. Det är ingen nyföreteelse. har tagit upp den frågan vidtre tillfällen, men då har man bara pekat på antalet och inteyttrat sig i principfrågan. Jag vill ta upp frågan medstatsministern mot bakgrund av som kontrollmakt iförhållande till regeringen.I dag har nio ledamöter av förordnande av regeringensom politiskt sakkunniga åt statsråd. Två av dessa tillhördessutom . Det grundlagsfästa förhållandetmellan statsmakterna är en vital del av vårt demokratiskastatsskick. Förekomsten av riksdagsledamöter som politisktsakkunniga i blir därmed en konstitutionellfråga.Några enstaka fall där en riksdagsledamot är politisktsakkunnig hos ett statsråd kan knappast innebära någon fara förriksdagens roll som utövare av kontrollmakten. Det finnsemellertid anledning att ge akt på faran, om antalet sådanasakkunniga skulle öka, eftersom detta också är enförtroendefråga för svenska folket.Jag ville gärna ha statsministerns synpunkter på den härfrågan liksom också på frågan vad statsministern anser vara denöversta gränsen för ett acceptabelt antal riksdagsledamöter sompolitiskt sakkunniga åt regeringen.Carl Bildt: Den senare frågan vågar jag inte ha någonbestämd mening om. Det är, såsom ordföranden själv påpekar, ettförhållande som har förekommit, om än icke i evig tid, så i denpolitiska tid som jag har möjlighet att överblicka. Antalet harväl gått upp och ner. Det har varit så enligt vadjag kan erinra mig när jag ser tillbaka, att det har varitsakkunniga som har varit förordnade att sköta vissa konkretaarbetsuppgifter. Jag kan se ett betydande värde i att så ärfallet med kontakt direkt mellan och riksdageni olika frågor.Det är inte ovanligt att riksdagsmän är direkt engagerade idelar av regeringens arbete. Låt mig bara erinra om att vi t.ex.förordnar riksdagsledamöter att företräda iinternationella sammanhang på instruktion av regeringen, därriksdagsledamöter också från oppositionspartier uppträder somföreträdare för . Jag uppfattar detta som ettsätt att stärka sambandet, kontakten och informationsflödetmellan och regeringen.För att anknyta till den inledande frågan, som jag sade attjag inte har något svar på, om det finns en övre gräns förantalet, vill jag säga att det måste i någon mening finnas enövre gräns. Man måste diskutera de avvägningar som kan bliaktuella. Jag vill inte ta några exempel, men en sådandiskussion tycker jag kan föras. Jag tycker att arrangemangetsom sådant, som har förekommit , är en styrka ochär bra.Thage G : Får jag dra slutsatsen att det inte kanbli hur många som helst, utan det måste finnas en övre gräns?Carl Bildt: Teoretiskt sett är antalet ledamöter iriksdagen den övre gränsen, men jag är beredd att diskutera ävenen gräns som ligger under detta. Som jag ser det har inte undernågon av de regeringar som jag kan överblicka -- inklusive dendär jag själv är statsminister -- antalet blivit så stort attden diskussionen har varit aktuell.Thage G : Jag vill erinra statsministern om attvår grundlag innehåller bestämmelser om att även små minoriteterav ledamöter i kan ta vissa initiativ.Carl Bildt: Jag har dock inte uppfattat att dessaminoriteter har kunnat påverka i övrigt. Det kanskefinns enstaka exempel som ordföranden vill ta upp tilldiskussion, men jag är inte medveten om dem.Birger Hagård: Jag skulle vilja ställa en fråga ianslutning till ordförandens fråga om antalet politisktsakkunniga.Jag ser i de redogörelser som har lämnats att antalet personersom tjänstgjort i utgjorde 1 836 /91 men hade sjunkit till 1 720 den 25 mars 1992.Är detta ett uttryck för en allmän strävan från regeringens sidaatt minska den departementala byråkratin, om jag får uttryckamig så?Jag är medveten om att har kommit till, mendet är ändå en anmärkningsvärd skillnad.Carl Bildt: Jag skulle inte våga säga att den minskning avantalet anställda i som vi har sett är ettuttryck för detta, utan huvudförklaringen ligger nog i denutflyttning av ärenden exempelvis till som harägt rum.Men det föreligger en strävan att i största allmänhetrationalisera, effektivisera och spara pengar. Det pågår ettrelativt omfattande arbete inom , som förekomtidigare men som vi framför allt har intensifierat, med att tatillvara de möjligheter till rationalisering, effektiviseringoch besparingar som finns i på samma sätt somdet finns i nästan varje annan form av offentlig förvaltning.Statssekreterare har i sin egenskap av ordförande iregeringskansliets förvaltningskontor det yttersta ansvaret fördet arbetet.Bertil Fiskesjö: Jag vill ställa en fråga som haranknytning till beredningsorganisationen -- ärju ett organ för beredning av regeringens beslut och förslagtill . har tidigare noga följtutvecklingen vad gäller beredningen av större frågor genomoffentliga parlamentariska utredningar eller genom interntarbete i kanslihuset, ibland manifesterat i form avdepartementspromemorior, ibland inte.Jag vill få statsministerns syn på avvägningen mellan snabbhetoch grundlighet.Carl Bildt: Det här rör en mycket viktig och delvis svårfråga.Ser vi tillbaka på de senaste årens utveckling, som jag trorhar fortsatt och möjligtvis också intensifierats under dennaregeringsperiod, är det ingen tvekan om att det har skett enförskjutning från att vi tidigare hade relativt omfattandeparlamentariska utredningar som arbetade , tillatt vi fått kortare, snabbare utredningar, som ibland läggs frami form av departementspromemorior.Jag tror att detta är en följd av att vi har så kortamandatperioder att över huvud taget tempot i det politiskaarbetet och förväntningarna på det politiska arbetet har ökatunder senare år. Jag ser att denna utvecklingfortsätter.Det finns, delvis med rätta, en otålighet i den politiskaopinionen. Man vill ha relativt snabba resultat, och det kanfinnas en frestelse att ta fram resultat snabbare än man skulleha gjort om man sett på varje enskild del i beredningsprocessen.Om jag får vidga perspektivet vill jag säga att jag tillhördem som gärna skulle se att vi fick längre mandatperioder, somgjorde det möjligt att något minska tempot i det politiskaarbetet, som drivs upp av att vi har så korta mandatperioder,med de risker som kan föreligga av den art som vice ordförandenantydde.Bertil Fiskesjö: Jag instämmer i kravet på längremandatperioder.