bet · GF01JoU13 · 1992-03-26 00:00:00 — Enligtmotionärerna i motion Jo620(s,v) bör Blaikfjälletsnaturreservat i första hand förändras så att den privataskogsmarken undantas från reservatsbildning. Motionärerna imotion Jo682(s) anser att förutsättningarna för enforskningsstation i Ammeråns dalgång bör utredas.Utskottets övervägandenI likhet med miljöministern anser utskottet det mycketangeläget att statens förvärv av värdefulla naturområden kanbibehållas på dagens höga nivå. Med den omprioritering avresurser motsvarande 20milj.kr. som nämns i propositionen bördetta vara möjligt. Utskottet ansluter sig till förslaget ommedelstilldelning under förevarande anslag och tillstyrker detföreslagna bemyndigandet för regeringen att under budgetåret1992/93 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband medförvärv av eller intrångsersättning i värdefulla naturområdensom innebär åtaganden om högst 60milj.kr. för budgetåret1992/93. Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionJo646 yrkandena22 och23.Utskottet har under en följd av år betonat vikten av en högambitionsnivå när det gäller bevarande av skyddsvärdanaturområden. uttalade utskottet i samband med detmiljöpolitiska beslutet att en ansvarsfull ekonomisk politikalltid kommer att innebära vissa begränsningar i fråga om deekonomiska resurser som kan avdelas för att bevara skyddsvärdanaturområden m.m. Även på detta område ansåg utskottet detviktigt att åstadkomma en lämplig och ändamålsenlig fördelningav ansvaret mellan samhället och den enskilde. Utskottet pekadei sammanhanget på principen om varje samhällssektors ansvar förmiljö- och naturvård inom ramen för sin verksamhet ochhänvisade till propositionens förslag om biotopskydd och ökademöjligheter att hindra arbetsföretag som skadar naturmiljön. Isitt yttrande till näringsutskottet överprivatisering av statligt ägda företagm.m. (1991/92:JoU5y)anförde utskottet bl.a. att det allmänt sett torde vara lättareatt hävda miljö- och naturvårdens intressen i de fall staten ärägare till marken. Utskottet uttalade vidare att domänverket somförvaltare av en betydande del av den statligt ägda marken harett stort ansvar för miljö- och naturvården i skogsbruket.Utskottet fann det önskvärt att en eventuell försäljning avdomänverket inte försvårar möjligheterna att ta tillvara miljö-och naturvårdens intressen och visade på möjligheterna att genomutökad samverkan med skogsbruket hitta alternativa lösningar försäkerställande av vissa naturtyper och biotoper. Nuvarandefinansieringsformer för förvärv av skyddsvärda områden skullet.ex. kunna kompletteras med att mark som förvaltas avdomänverket erbjuds i utbyte mot sådan mark som är skyddsvärdfrån miljö- och naturvårdssynpunkt. Det anförda innebär attutskottet inte är berett att tillmötesgå förslaget i motionJo673 yrkande11 om ökade anslag till köp av reservatsmark isamband med en privatisering av domänverket. Motionsyrkandetavstyrks.Utskottet har tidigare och (1990/91:JoU30)avstyrkt motioner om inrättande av en besöksanläggning vid sjönTåkern med hänvisning till att en särskild fond -- Tåkernfonden-- bildats för vård av naturen vid sjön. Utskottet har inteändrat sitt ställningstagande i denna fråga och avstyrkermotionerna Jo603 och Jo638.Även frågan om avsättande av --har varit föremål för utskottetsställningstagande (1989/90:JoU11, rskr.108). Området, som är skyddat som naturreservat, uppfyller enligtnaturvårdsverkets bedömning inte de kriterier som verketuppställer för nationalparker. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Jo616 och Jo643.Med anledning av motion Jo620 om förändring av Blaikfjälletsnaturreservat vill utskottet erinra om att inrättande avnaturreservat är ett förvaltningsärende som åvilar vederbörandelänsstyrelse. Enligt 11kap.7§ regeringsformen fårriksdagen inte bestämma hur förvaltningsmyndighet skall beslutai ärende som rör myndighetsutövning mot enskild. Utskottet harerfarit att beslut om inrättande av Blaikfjälletsnaturreservat har överklagats av enskilda markägare. Mot bakgrund av detanförda avstyrker utskottet motionen.Utskottet delar många av de synpunkter på naturvärdensom förs fram i motion Jo682. När det gäller frågor ominrättande och lokalisering av forskningsstationer är emellertidutskottets principiella inställning att dessa frågor förutsätteren vetenskaplig bedömning av forskningsbehovet som sådant ochkunskaper om lokala förhållanden m.m. i en omfattning som intekan tillgodoses inom ramen för behandling av ärendet.Utskottet vill även erinra om utredningen om vissaforskningsfrågor inom miljöområdet (dir.1991:88) som senastden 30juni 1992 skall lägga fram förslag som är avsedda attligga till grund för en kommande forskningspolitisk proposition.Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motionen.5. MiljöforskningPropositionenUnder anslaget anvisas medel för miljöforskning. En särskild forskningsnämnd medföreträdare för såväl forskare som avnämare beslutar omanslagets användning. Via anslaget finansieras också statens delav den med näringslivet gemensamma kollektiva miljöforskningenvid ().Naturvårdsverket avser att, i allt större utsträckning,inrikta forskningsverksamheten på studier avklimatförändringarnas effekter, bioteknik, sambandetmiljö--hälsa samt miljöekonomi.MotionernaVänsterpartiet begär i motion Jo646 yrkande21 ytterligare15milj.kr. bl.a. för forskning om organiska gifter, förnaturvårdsverkets deltagande i EG:s ramprogram och förinternationellt samarbete. Enligt motion Jo604(fp) börforskningen om vattendrag och deras omgivningar förstärkas.Utskottets övervägandenMed anledning av motion Jo646 yrkande21 om ytterligare medelför olika forskningsändamål vill utskottet inledningsvis erinraom utredningen om vissa forskningsfrågor inom miljöområdet(dir.1991:88). Utredningen skall senast den 30juni 1992framlägga sina förslag som är avsedda att utgöra underlag förnästa forskningspolitiska beslut. I direktiven är det särskiltangivet att konsekvenserna av ett fördjupat internationelltforskningssamarbete skall analyseras och att den närmareintegrationen med EG inom miljöforskningsområdet bör belysassärskilt. Utskottet har vidare inhämtat att naturvårdsverketfr.o.m. den 1januari 1993 på samma villkor som medlemsländernakommer att delta i EG:s hela ramforskningsprogram, i vilketmiljöforskningen ingår som en del. Verket har uppskattatkostnaden för detta till sammanlagt 43milj.kr. för perioden1992/93--1993/94, varav 20milj.kr. för /93. Ilikhet med miljöministern anser utskottet att dessa kostnaderbör täckas inom ramen för de medel förfogaröver. Miljöministern uttalade i ett frågesvar(prot.1991/92:65) att han bedömde möjligheterna som goda attSverige via EG:s budget kommer att kunna finansieraforskningsprojekt som vi finansierat själva.Miljöministern uttalade även att regeringen har förutsett detökade behovet av information om de olika EG-programmen ochkommer att ta ställning till hurinformationen skall administreras.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning. Mot bakgrund härav och med hänvisning tilldet ovan anförda avstyrks motion Jo646 yrkande21.Genom särskilda vetenskapliga kommitté försjöar och vattendrag finansieras ett antal projekt på området,t.ex. effekter på vattendragen av dikning och markavvattning,vattendragens funktioner i det ekologiska systemet, pesticider ivattendrag och denitrifikation. Utskottets principiellainställning till behovet av forskning inom ett särskilt område-- i det här fallet vattendrag och deras omgivning -- är att detbör vara en fråga för vederbörande forskningsorgan att inomramen för tillgängliga medel prioritera mellan olikaforskningsprojekt. I sammanhanget vill utskottet erinra om attriksdagen behandlade forskningens inriktning för dekommande tre budgetåren, dvs. perioden /91--1992/93(prop.1989/90:90, JoU17, rskr.336). Frågor om forskningensinriktning för perioden därefter kommer att behandlas avriksdagen när nästa forskningspolitiska proposition har lagtsfram. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo604.6. Landskapsvårdande åtgärderPropositionenAnslaget används för bevarande av jordbruksmark avriksintresse för naturvården. Den centrala administrationensköts av , jordbruksverket ochnaturvårdsverket. Medlen fördelas som ersättning genomcivilrättsliga avtal mellan staten (länsstyrelserna) ochenskilda jordbrukare för upprätthållen hävd av aktuella marker.Syftet är dels att bevara natur- och kulturvärden, dels attupprätthålla ett öppet landskap om detta är nedläggningshotat.Beslut om anslagsnivåerna har fattats av (prop.1990/91:90, JoU30, rskr.338) för perioden /91--1992/93 omtotalt 550 milj.kr. fördelat på de tre åren med 100, 200 resp.250milj.kr.MotionernaEnligt motion Jo646(v) yrkande26 bör anslaget höjas med250milj.kr. att fonderas för att tas i anspråk när ett bättresystem för landskapsvården har utarbetats. Socialdemokraternaframför i motionerna Jo203 yrkande9 och Jo612 yrkande47 kravpå att regeringen genomför studier av erfarenheterna av delandskapsvårdande åtgärderna och utformar det fortsatta stödetså att uppsatta mål nås. De olika stöden tillodlingslandskapetm.m. bör enligt motion Jo225(m) samordnas-- bl.a. bör länsstyrelserna ges ökade befogenheter.Vänsterpartiet anser att resurserna för landskapsvård bör kommatill användning , att administrationenbör förenklas och att länsstyrelsernas lantbruksenheter bör fåhuvudansvaret för fördelningen av medel (Jo646 yrkande25).Utskottets övervägandenEtt viktigt mål för den nya livsmedelspolitiken är att slåvakt om ett varierat och rikt odlingslandskap och bevara denbiologiska mångfalden. Genom stödet för landskapsvårdandeåtgärder kan samhället ingå avtal med enskilda jordbrukare attmot ersättning genom betesdrift hålla landskapet öppet. /93 uppgår stödet till 250milj.kr. Enligtriksdagens beslut (prop.1989/90:146, JoU25,rskr.327) om livsmedelspolitiken skall storleken på bidragetför åren därefter bedömas när erfarenheter av de gångna årensverksamhet vunnits. gav regeringennaturvårdsverket i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter-- jordbruksverket och -- fortlöpandefölja och utvärdera miljöeffekterna av den nyalivsmedelspolitiken (prop.1989/90:146, JoU25, rskr.327). Iuppdraget ingår bl.a. att utvärdera formerna för ochomfattningen av de olika stödformerna. En första redovisningskall lämnas till regeringen . Därefter skallnaturvårdsverket i samband med anslagsframställningenredovisa uppdraget. Den 21november 1991 tillsatte regeringenen särskild kommission (dir.1991:97) med uppgift att förberedaen avstämning av de omställningsbeslut som omfattas av 1990 årslivsmedelspolitiska beslut. Enligt direktiven bör kommissionenvid sin avstämning av besluten avseende mål och medel för attbevara ett öppet och levande kulturlandskap också pröva fråganom arealersättning som en metod för bevarandearbetet.Kommissionen bör löpande redovisa sina slutsatser och lämnaförslag om erforderliga förändringar i gällande beslut.Miljöministern framhåller i propositionen som angeläget att delänsvisa programmen för bevarande av odlingslandskapets natur-och kulturvärden avslutas , och regeringenhar uttalat sin avsikt att inför nästa budgetår pröva om allalänsstyrelser schablonmässigt skall tilldelas lika stora beloppför administration av landskapsvårdsmedlen och förutbildningsinsatser avseende landskapsvård, eller omfördelningen skall ske på annat sätt.Utskottet delar miljöministerns uppfattning att -- i avvaktanpå regeringens ställningstagande till landskapsvårdensomfattning och former -- tidigare riksdagsbeslut skall gälla,vilket innebär att totala ram förfördelningsbeslut bör vara 550milj.kr. för treårsperioden1990/91--1992/93. Utskottet tillstyrker således regeringensförslag om medelstilldelning och avstyrker därmed motion Jo646yrkande26.Utskottet gör samma bedömning som motionärerna i motionernaJo203, Jo225, Jo612 och Jo646 när det gäller vikten av att slåvakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och bevara denbiologiska mångfalden. En samordning av de olika bidragen förlandskapsvårdande åtgärder skulle även enligt utskottets meningbättre stämma överens med den av förordadehelhetssynen på odlings- och kulturlandskapet. Som framgår avredogörelsen ovan är regeringen uppmärksam på problemet, ochutskottet förutsätter härvidlag att åtgärder i detta syftekommer att vidtas då erforderligt beslutsunderlag föreligger. Iavvaktan härpå är utskottet inte berett att utöver det anfördatillmötesgå motionskraven och avstyrker således motionerna Jo203yrkande9, Jo225 och Jo612 yrkande47 i den mån de inte kananses tillgodosedda.På samma grund avstyrks även motion Jo646 yrkande25.7. Sanering och återställning av miljöskadade områdenPropositionenI enlighet med miljöpolitiska beslut(prop.1990/91:90, JoU30, rskr.338) skall anslaget i huvudsakanvändas för genomförande av ett femårigt program för saneringoch återställning av miljöskadade områden. En fortsättning avprogrammet skall föregås av en utvärdering mot slutet avfemårsperioden.MotionernaVänsterpartiet begär i motion Jo646 höjning av anslaget med10milj.kr. utöver regeringens förslag (yrkande28), att15milj.kr. avsätts för skyddsåtgärder i samband medföretagskonkurser (yrkande29) och förslag om finansiering avutökade saneringsåtgärder i miljöskadade områden (yrkande27).Medel bör enligt motion Jo610(fp) omprioriteras för saneringav i Emån.Utskottets övervägandenI sitt betänkande om miljöpolitiken anslöt sigutskottet till förslagen om ett femårigt program för saneringoch återställning av miljöskadade områden och ommedelstilldelning, dvs. Programmet skallutvärderas mot slutet av femårsperioden, och först närutvärderingen har gjorts ansåg utskottet att bör taställning till en förändring av medelstilldelningen. Utskottetdelar miljöministerns bedömning att de ökande kostnaderna förhandräckning i samband med företagskonkurser medkostnadstäckning från förevarande anslag innebär ett problem somsnarast måste ses över. Till uppgifterna för den nyligentillsatta utredningen för översyn avmiljöskadeförsäkringenm.m. (dir.1992:13) hör attundersöka hur en varaktig lösning för denna typ avakutinsatser kan utformas och finansieras samt att utarbetaerforderliga förslag. Inriktningen bör enligt direktiven varaatt den som genom sin verksamhet kan orsaka ett skyddsingripandeockså skall betala kostnaderna härför. Utredningens förslag börredovisas senast den 31december 1992. Utskottet har inhämtatatt frågan om ytterligare medel på tilläggsbudget förinnevarande år för sådana kostnader övervägs inomregeringskansliet. Utskottet ansluter sig till miljöministernsbedömning av medelsbehovet och av inriktningen för utredningensarbete och avstyrker således motion Jo646 yrkandena28 och29.Utskottet delar den oro som kommer till uttryck i motion Jo646inför det hot som miljöskadade områden utgör mot hälsa ochmiljö. I sitt betänkande om miljöpolitikenkonstaterade utskottet i likhet med miljöministern bl.a. attåtgärder beträffande gruvavfallsupplag, som utgör den störstaenskilda svenska källan till belastningen av metaller påÖstersjön, även i fortsättningen skall ha högsta prioritet. Somanförs ovan kommer förslag om lösning för vissa akutinsatser närdet gäller miljöskadade områden att framläggas vid slutet avinnevarande år. I avvaktan härpå och med hänvisning till det iövrigt anförda avstyrker utskottet motionens yrkande27.Motioner om och Emådalen har under en följd av år varitföremål för behandling. Så sent som våren 1991beslutades att skulle omfattas av naturresurslagen(1987:12), och ån blev därmed skyddad mot planeradvattenkraftutbyggnad (prop.1990/91:90, BoU18, rskr.342). Isitt miljöpolitiska betänkande hänvisade utskottet bl.a. tillett uttalande av miljöministern att regeringen noggrant följerdet s.k. . Som anförs i motion Jo610 pågår åtgärderför sanering av bl.a. , det s.k. , inomramen för femåriga sanerings- ochåterställningsprogram. Utskottet delar många av de synpunktersom förs fram i motionen på miljön i och omkring ochförutsätter att berörda myndigheter inom ramen för anvisademedel beaktar behovet av åtgärder inom angivna område. Med detanförda avstyrker utskottet motion Jo610 i den mån motionen intekan anses tillgodosedd.8. m.fl. anslag (B7 ochB10)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under B7 och B10(s.45, 46 och49).9. Visst internationellt miljösamarbetePropositionenAnslaget disponeras för utgifter för deltagande ivissa internationella organisationer och för internationelltsamarbete inom miljöområdet. Från anslaget lämnas bidrag tillsvenska ideella miljöorganisationers internationella verksamhet.MotionernaFör bilaterala samarbete med Öst- ochCentraleuropa och för stöd till miljöorganisationernasinternationella arbete med inriktning på ochRio-konferensen begär i motion Jo646 yrkande13att anslaget höjs med 5milj.kr. utöver regeringens förslag.FN:s konferens och utveckling i i juni1992 är föremål för flera motionsyrkanden. I partimotionJo612(s) begärs i yrkande6 en svensk redovisning avkonsekvenserna av en konvention till skydd för den biologiskamångfalden. betonar i motion Jo667 behovet avuppföljning av konferensens beslut i form av t.ex. projekt,handlingsplaner och en miljökampanj. Enligt motion Jo679(s)bör garantier ges för att kommuner nås av en detaljeradoch lättförståelig information om resultat, isynnerhet de frågor som gäller de kommunala åtgärder som måstevidtas för att uppfylla internationella åtaganden(yrkande1). Kommunerna måste få direktiv för att kunnautarbeta kommunala handlingsplaner i de frågor som kräveråtgärder på nivå (yrkande2). Existerande nationellaåtgärdsprogram inom miljö- och utvecklingsområdet måsteanalyseras och nya program presenteras, reviderade utifrån deåtaganden som konferensen ålägger (yrkande3). I motionU627(fp) yrkande2 framhålls att information om Sverigesåtaganden i samband med konferensen måste spridas tillbeslutsfattare och allmänhet.Utskottets övervägandenFör /93 föreslås i budgetpropositionen attmedel anvisas för bilateralt miljösamarbete underutrikesdepartementets huvudtitel. För samarbetet med Öst- ochCentraleuropa föreslår regeringen att totalt en miljard kronoravsätts. De insatser i och i samarbete med Öst- ochCentraleuropa som inletts på miljöområdet kommer enligtmiljöministern att fortsätta i än högre grad. Samarbetet avserfrämst samt ett kraftigt förstärkt samarbete medmyndigheterna i resp. land. Medel för miljösamarbetet med Öst-och kommer att anvisas från en ram på430milj.kr. som redovisas under utrikesdepartementetshuvudtitel. Frågan om medlens vidare fördelning är föremål förutrikesutskottets beredning inom ramen för utskottetsbudgetbehandling (1991/92:UU16). Inom pågår ettsärskilt samarbetsprogram på miljöområdet med för åren1991--1992. För ändamålet disponeras även för nästa budgetår2milj.kr. Programmet är inriktat på informationsutbyte ochkunskapsöverföring samt på att skall öka den egnatillverkningen av miljöskyddsutrustning. För det treårigaprogram som drivs av beredningen för ekonomiskt-teknisktsamarbete (BITS) har för perioden anslagits sammanlagt270milj.kr., varav avser miljörelaterat samarbete.Fram till hade beredningen beslutat ommiljöinsatser i för ca 38milj.kr.Utskottet ansluter sig till miljöministerns förslag om bidragtill de svenska ideella miljöorganisationernas internationellaverksamhet och till det . Även i övrigt delar utskottetmiljöministerns bedömning av medelsbehovet under detta anslag.Med hänvisning härtill och till vad utskottet anfört ovanavstyrks motion Jo646 yrkande13 om en höjning av anslaget.Utskottet har i ett yttrande till utrikesutskottet(1991/92:JoU8y) behandlat ett antal motioner om FN:s konferensMiljö och utveckling. Sammanfattningsvis konstaterade utskottetatt det svenska förberedelsearbetet bedrivs med sikte på attSverige kraftfullt skall medverka till att bliren framgång för det multilaterala miljösamarbetet inom FN:s ramoch i linje med de övergripande målen för den svenskamiljöpolitiken.Miljöministern förväntar en fortsatt stark aktivitet inom FN:smiljöprogram bland arbetsgrupper och kommittéer rörande bl.a.biologisk mångfald. Pågående förhandlingar är inriktade på enkonvention som syftar till att bevara mångfalden och främja etthållbart nyttjande av både vilda och domesticerade djur ochväxter samt att reglera principerna för rätten till de genetiskaresurserna. Utskottet förutsätter att även på dettaområde aktivt kommer att medverka i det internationella arbetetoch att regeringen på lämpligt sätt vidtar förberedelser härför.Något särskilt uttalande härom finner utskottet emellertid intepåkallat. Motion Jo612 yrkande6 bör således inte föranledanågon vidare åtgärd.Utskottet delar uppfattningen i motion U627 om vikten av attde överenskommelser som kommer att ingå i samband medUNCED efterlevs av svenska myndigheter och beslutsfattare.Utskottet utgår från att regeringen på lämpligt sätt kommer attverka för att information om konferensens resultat får en sådanspridning i samhället att de kan ligga till grund för enmiljöanpassad samhällsutveckling, särskilt på den kommunalanivån. Något särskilt uttalande härom anser utskottet intepåkallat. Motionerna U627 yrkande2, Jo667 och Jo679 börsåledes lämnas utan vidare åtgärd från sida.10. internationella miljöinstitutPropositionenUnder anslaget redovisas utgifterna för statens stöd tillstiftelsen miljöinstitut (SEI). Iproposition 1987/88:85 har beräknats att 25milj.kr. per åravdelas under budgetåren 1989/90--1992/93.SEI har till uppgift att främja utvecklingen av ny teknik fören miljöanpassad och varaktigt hållbar ekonomisk utveckling.Arbetet med klimat- och försurningsfrågorna har varithögprioriterade . SEI har etablerat ett fastsamarbete med inför förberedelserna inför1992års konferens om miljö och utveckling.MotionenI motion Jo646 yrkande15 begär en höjning avanslaget med 2,5milj.kr.Utskottets övervägandenUtskottet kan konstatera att SEI nu har etablerat sig som eninternationellt erkänd kraft på miljöområdet. I likhet medmiljöministern gör utskottet den bedömningen att det bör finnasintresse hos andra länder och organisationer att medverka tillfinansieringen av den framtida verksamheten vid SEI. När detgäller den långsiktiga finansieringen av institutets verksamhethar utskottet inhämtat att förslag härom kommer att föreläggasriksdagen i samband med nästa års budgetproposition. På grund avdet anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag ommedelstilldelning och avstyrker motion Jo646 yrkande15.11. Forskning för ett avfallssnålt samhälle:Avfallshanteringm.fl. anslag (B13 och B14)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under B13 ochB14 (s.51--53).12. Övriga anslagMotionernaI motion Jo646 yrkande6 begär 5milj.kr.till det s.k. eko-kommunprojektet. Enligt motion Jo673 frånsamma parti bör 20milj.kr. anslås för anläggande av våtmarker(yrkande6) och 15milj.kr. för naturvårdsinriktad verksamhet.Medlen bör fördelas av länsstyrelserna (yrkande10).Utskottets övervägandenSom anförs i motion Jo646 måste arbetet med en ekonomisk ochekologiskt uthållig utveckling vara en fråga för allasamhällsnivåer. I detta arbete har kommunerna ett betydandeansvar. Det systematiska och sektorsövergripande arbete sompågår inom det s.k. eko-kommunprojektet är i detta sammanhang avstor vikt. Utskottet är emellertid inte berett att tillmötesgåmotionens yrkande6 om medel för ändamålet på särskilt anslagoch avstyrker motionsyrkandet.Utskottet har vid upprepade tillfällen uttalat sig omvåtmarkernas stora betydelse för vattenhushållningen ochbibehållande av ett levande landskap och även framhållit denroll dessa områden spelar när det gäller kvävereningen. Föråterskapande av våtmarker bör enligt utskottets mening ettutnyttjande av anläggningsstödet stimuleras. Utskottet ärsåledes inte berett att ansluta sig till motion Jo673 yrkande6om ytterligare medel för ändamålet. Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet avstyrker även motion Jo673 yrkande10 om särskildamedel för naturvårdsinriktad verksamhet vid länsstyrelserna. beträffande miljö- och naturresursdepartementetatt till Miljö- och naturresursdepartementet /93 anvisar ett förslagsanslag på48994000kr.,2.