bet · GF01TU22 · 1992-05-19 00:00:00 — Utskottet förutsätter därför att regeringenfortsättningsvis för presenterar ett underlag som gördet möjligt att tydligare överblicka hur infrastrukturen ochtransportsystemet som helhet påverkas av en föreslageninvesteringsinriktning. Det bör också framgå vilka avvägningarmellan olika delmål, såsom effektivt resursutnyttjande,miljöhänsyn och regional balans, som förslagen innebär.Det är vidare ett nödvändigt krav att det i efterhand skallvara möjligt att se hur investeringarna bidragit till attuppfylla målen. Regeringen måste därför för presenteraett underlag som möjliggör uppföljning och utvärdering avinvesteringsbesluten.Revisorerna har pekat på ett flertal omständigheter som gördet svårare att få en överblick av de samlade förslagen. Detgäller bl.a. det förhållandet att investeringar i samma typ avinfrastruktur kan finansieras med medel från en rad olikaanslag. Utskottet som delar revisorernas uppfattning förutsätteratt regeringen överväger de synpunkter som revisorerna sålundaframfört.I budgetpropositionen redovisar regeringen hur den anser attden framtida planeringsprocessen bör utformas. Vidare harregeringen underställt vissa förslag om övergripanderiktlinjer för hur infrastrukturen bör utvecklas inom väg- ochjärnvägssektorerna. Även om dessa förslag innebär en vissförbättring jämfört med tidigare, är de inte, som revisorernaframhåller, av den karaktären att en mer utveckladriksdagsbehandling möjliggörs.Sammanfattningsvis delar sålunda utskottet revisorernasuppfattning att och regeringens inflytande överinvesteringsplaneringen bör stärkas utan att någondetaljstyrning får ske. Ett förbättrat underlag måste därförredovisas för som innebär att de i de trafikpolitiskamålen inneboende konflikterna lyfts fram och alternativautvecklingar ställs mot varandra. skulle därmed kunnainta en mer aktiv roll. Krav måste vidare ställas på uppföljningoch utvärdering av investeringsbesluten.Vad utskottet nu anfört om investeringsplaneringen bör avriksdagen ges regeringen till känna.Luftfartsverkets och investeringsplanerstyrs enligt budgetpropositionen utifrån de företagsekonmiskakrav på lönsamhet som statsmakterna angett. Regeringen anser attdessa verks medverkan i investeringsplaneringsprocessen börinriktas mot större strategiska projekt som har direkt påverkanpå trafiksystemet. För sådana projekt bör även konsekvensernaför övriga trafikslag liksom för miljö- och samhällsekonomianalyseras.I motion T212 (s) framhålls att sjöfarten är ettenergieffektivt transportmedel och att det finns godamöjligheter att utveckla dess miljömässiga fördelar. Det ärenligt motionärerna angeläget att hamnarna och sjöfartenintegreras i den samordnade investeringsplanering som skallgenomföras.Även i motion T201 (s) anförs att sjöfarten måste ingå iden systemsyn som bör prägla trafikplaneringen.I motion T210 (nyd) framhålls att sjöfartens möjligheterinte har beaktats när satsningar på infrastruktur hardebatterats. Enligt motionen har sjöfarten, som är bådeenergisnål och miljövänlig, möjligheter att ta hand om storamängder tillkommande gods. Detta måste beaktas när den framtidainfrastrukturen diskuteras och beslutas.Utskottet framhöll i sitt betänkande 1990/91:TU3 att effektivasjötransporter är av strategisk betydelse för transportsektorn.Tillgången till sjötransporter ökar valfriheten för näringslivetoch ger därmed lägre transportkostnader. Även energi- ochmiljöskäl talar för sjöfarten anförde utskottet i dettabetänkande. Utskottet förutsatte också att den samordnadeinvesteringsplaneringen kommer att kunna belysa möjligheternaatt bättre utnyttja sjöfarten längs våra kuster.Utskottet som inte ändrat uppfattning i frågan anser detsjälvklart att sjöfarten skall ingå i systemet medinvesteringsplanering. Detta är nödvändigt om statsmakternaskall kunna bedöma effekterna av olika satsningar påinfrastrukturen. Av budgetpropositionen framgår att ävenregeringen har denna uppfattning. Utskottet har inget att erinramot regeringens förslag att luftfartsverkets och sjöfartsverketsmedverkan inriktas mot större strategiska projekt med direktpåverkan på transportsystemet.Av det anförda följer att motionsyrkandena blirtillgodosedda. De föranleder därför ingen åtgärd från riksdagenssida och avstyrks följaktligen.6 De statliga affärsverkskoncernerna6.1 BolagiseringI motion T16 (v) framhålls att affärsverkens ansvar är attförsörja samhället med viktig infrastruktur. Med fortsattasatsningar på ökat personalansvar, delegering av beslut och höjdservicenivå bör de statliga verken ha goda möjligheter attfortsätta sin verksamhet inom ramen för en förnyad och utveckladaffärsverksform. Nackdelarna med att överge affärsverksformenöverväger enligt motionen de fördelar en bolagisering kan ge.Motionären yrkar därför att som sin mening gerregeringen till känna att de återstående affärsverken ejbolagiseras utan drivs vidare i en utvecklad och förnyadaffärsverksform.Utskottet är för sin del inte berett att förorda attriksdagen skall göra ett uttalande av det slag som begärs avmotionären. Härav följer att motionen avstyrks av utskottet.6.2 Revisorernas förslag om de statliga affärsverkskoncernernaI förslag 1991/92:17 redovisar revisorer singranskning av de statliga affärsverkskoncernerna. Enutgångspunkt för granskningen har varit att belysa vissa frågori samband med eventuellt ändrade associationsformer föraffärsverken. De frågor som avses är de konstitutionellaförutsättningarna, affärsverkens sociala och regionalaåtaganden, investeringsplaneringen, konkurrensförutsättningarnasamt statsmakternas styrning och kontroll.Investeringsplaneringen har utskottet redan behandlat i avsnitt5 i detta betänkande. Övriga frågor behandlas i det följande.6.2.1 De konstitutionella förutsättningarnaRevisorernas förslagRevisorerna erinrar om att enligt den itryckfrihetsförordningen reglerade offentlighetsprincipen skallmyndigheternas verksamheter så långt möjligt ske i öppna formeroch under insyn av allmänhet och massmedia. Revisorernakonstaterar att privaträttsliga organ inte omfattas avoffentlighetsprincipen. De hänvisar till en skrivelse frånriksarkivet till regeringen i vilken framhålls attlagstiftningen bättre bör anpassas till nya och inte förutseddaförhållanden i samband med bolagisering av statliga myndigheter.Revisorerna anser -- mot bakgrund av affärsverkens betydandeansvar för förvaltningen av och förfogandet över landetsinfrastrukturtillgångar samt den viktiga frågan om det allmännasinsyn i och kontroll av affärsverkens verksamheter -- att detbehövs ett klarläggande av de konstitutionella konsekvensernavid ändrade associationsformer för affärsverken.Inför beslut om överföring av betydande uppgifter frånmyndigheter till statliga bolag är det enligt revisorerna ocksåviktigt att överväga vilka de samlade effekterna kan bli på detdemokratiska systemets funktionsduglighet. Revisorerna anser attbeslut om eventuellt ändrade associationsformer för affärsverkenbl.a. måste grundas på parlamentariska överväganden i dekonstitutionella frågor som revisorerna pekat på. De föreslåratt hos regeringen begär att en kommitté tillkallasför uppgiften.MotionenI motion T14 (c) framhålls att motionären delar riksarkivetsuppfattning om nödvändigheten av en översyn avoffentlighetslagstiftningen.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet delar i sitt yttrande tilltrafikutskottet revisorernas uppfattning att de konstitutionellaaspekterna bör belysas inför ställningstaganden om ändradeassociationsformer för affärsverken.Kommunikationsdepartementet har tillställtkonstitutionsutskottet en skrivelse angående revisorernasförslag. Enligt denna skrivelse kommer en särskild expertgruppbestående av rättscheferna i vissa departement atttillkallas. Gruppen skall få i uppdrag att närmare utredakonstitutionella aspekter vid en ändrad associationsform avaffärsverken. Uppdraget anges omfatta redovisning avkonsekvenserna avseende bl.a. tryckfrihetsförordningensbestämmelser om allmänna handlingars offentlighet samtregeringsformens regler om förvaltningen av och förfogandet överstatlig egendom. Uppdraget skall redovisas senast den 15 augusti1992.Konstitutionsutskottet föreslår att som sin meningger regeringen till känna att de konstitutionella frågorna nogamåste beaktas och redovisas vid eventuellt ändradeassociationsformer för affärsverken.Utskottets ställningstagandeÄven trafikutskottet anser att det är nödvändigt att nogabeakta och redovisa de konstitutionella aspekterna av eventuelltförändrade associationsformer för affärsverken. Det gäller bl.a.frågan om allmänna handlingars offentlighet och regeringsformensbestämmelser om förvaltningen av och förfogandet över statligegendom.Regeringen beslutade att tillsätta enexpertgrupp bestående av rättscheferna i statsrådsberedningen,, ,och . Gruppen skallnärmare utreda de konstitutionella aspekterna vid en ändradverksamhetsform för , postverket och statensjärnvägar. Uppdraget skall redovisas senast den 1 september1992.Med hänvisning till regeringens beslut att tillsätta enexpertgrupp anser utskottet det inte vara nödvändigt atttillkalla en parlamentarisk kommitté för att utreda dekonstitutionella aspekterna vid ändrade associationsformer föraffärsverken.Vad utskottet nu anfört, vilket torde innebära att syftetmed såväl revisorernas förslag som med motion T14 (c) tillväsentlig del blir tillgodosett, bör av ges regeringentill känna.6.2.2 Övriga förslag från revisorernaRevisorerna framhåller att affärsverken i sinverksamhetsutövning ålagts att ta sociala och regionalahänsyn. skall t.ex. kunna tillgodose daglig ochrikstäckande brevbefordran och postservice till en enhetligtaxa. måste bl.a. kunna ge en god service förgrundläggande telekommunikationer och bidra till regionalbalans och möjliggöra sociala hänsynstaganden.Post- och televerken skall i sina treårsplaner tillregeringen bl.a. redovisa de sociala och regionala krav somstatsmakterna ställer på verksamheterna och hur verken klarar avatt tillgodose dessa. Vid en bolagisering av affärsverken finnsingen skyldighet att presentera sådana treårsplaner som äranpassade efter statsmakternas behov.För att skall kunna göra ändamålsenligaavvägningar mellan olika hänsynstaganden som åvilar verkenanser revisorerna att det krävs en noggrann kartläggning av ochen utvecklad kostnadsberäkning för de samhällsekonomiska kravsom statsmakterna ställer på verken. En sådan kartläggning börvisa vilka krav som betingas av statens roll som ägare och vilkasom kommer utifrån rollen som uppdragsgivare eller beställare.Enligt revisorerna är det sålunda viktigt att få klarlagthur de samhällspolitiska krav som ålagts verken kan blitillgodosedda vid en förändring av affärsverkensassociationsformer.Revisorerna anför att även om konkurrensen för destatliga affärsverken har ökat har verken dockalltjämt en dominerande ställning inom sina resp.verksamhetsområden. Revisorerna framhåller att även om inslagetav naturliga och/eller legala monopol inom affärsverkensverksamhetsområden har fått en minskad betydelse, föreliggerdock en faktisk monopolsituation inom flera områden. Enbolagisering av affärsverken torde inte lösa denna fråga medmindre än att det skapas neutrala konkurrensvillkor för samtligaaktörer på marknaden. Revisorerna förutsätter att inför varjeändring i associationsformen för affärsverken har neutralakonkurrensvillkor skapats och tillsynen säkrats genom enverkningsfull konkurrenslagstiftning.Den viktigaste frågan att få belyst är enligt revisorernahur statsmakternas styrning och kontroll vid en bolagiseringav ett statligt affärsverk kan tryggas. Det är uppenbart attoffentlig insyn och kontroll över ett statligt aktiebolag ärväsentligt mindre än över ett affärsverk. Hur riksdag ochregering skall utöva sin styr- och kontrollfunktion videventuellt ändrade associationsformer har -- enligt revisorernasmening -- inte prövats i tillräcklig utsträckning. Någrautvärderingar av gjorda erfarenheter i detta avseendehar heller inte genomförts. Revisorerna anser dettaanmärkningsvärt och föreslår att regeringen i det fortsattaöversynsarbetet genomför och presenterar sådana utvärderingarför riksdagen.MotionenI motion T15 (s) framhålls att det finns en uppenbar risk attaffärsverken underlåter att investera på landsbygden och ispecifika glesbygdsområden. Motionären anser därför att detär erforderligt att revisorerna noggrant belyser postens ochteleverkets infrastrukturella roll i ett glesbygdsperspektivsett i relation till hushållen och företagen.Utskottets ställningstagandeAv budgetpropositionen framgår att en översyn av affärsverkenför närvarande pågår inom . Inriktningen är attpostverket och skall bolagiseras inom en näraframtid. När det gäller SJ är det regeringens avsikt att avvaktamed ett konkret förslag om bolagisering till dess att SJ:srekonstruktionsperiod har gått ut och utvärderingen av SJ:srekonstruktion är slutförd.Regeringen har tillkallat två utredare som skall utarbetaförslag till en telelag resp. postlag. Vid eventuellabolagiseringar av postverket och krävs lagstiftningbl.a. för att staten skall ges förutsättningar att styra ochkontrollera verksamheterna så att gällande regionalpolitiska ochsociala mål kan uppfyllas samt för att säkerställa rättvisakonkurrensförutsättningar för aktörerna på marknaderna.Utskottet delar för sin del revisorernas uppfattning att innanförändrade associationsformer kan komma i fråga för affärsverkenär det nödvändigt att klargöra hur statens styrning och kontrollav infrastrukturen och de sociala och regionala åtagandena kansäkerställas. Dessa frågor är av fundamental betydelse församhällsutvecklingen och för möjligheterna att skapa godalevnadsbetingelser i hela landet. Utskottet anser att dessafrågor måste avgöras av riksdag och regering utifrånövergripande långsiktiga bedömningar.Samtidigt är det, enligt utskottets mening, nödvändigt attskapa sådana förutsättningar att verksamheterna kan bedrivas ieffektiva former. Staten måste som ägare få en rimlig avkastningpå insatt kapital. Som revisorerna anför är det vidare införvarje ändring i associationsformen viktigt att neutralakonkurrensvillkor skapas och att en effektiv prisövervakninggörs inom monopol- och monopolliknande sektorer.Utskottet förutsätter, bl.a. mot bakgrund av vad utskottetoch revisorerna anfört, att regeringen vid sina fortsattaöverväganden noga prövar och för redovisar på vilketsätt riksdag och regering skall utöva sin styr- ochkontrollfunktion vid eventuellt ändrade associationsformer föraffärsverken. Med det anförda torde syftet såväl medrevisorernas förslag som med motionsyrkandet bli tillgodosett.Något uttalande från är därför inte erforderligt.7 Regionala motionsyrkanden om investeringarI ett flertal motioner framförs krav på att satsningar påinvesteringar i trafikens infrastruktur skall göras i ett visstlän eller viss region.I motion T205 (s) framhålls att en grundläggande förutsättningför utvecklingen i är en fortsatt utbyggnad avkommunikationerna. Strategiska investeringar behöver göras it.ex. järnvägar, vägar, länsflygplats och hamn.I motion T206 (s) framhålls att dras mednågra ytterst besvärande flaskhalsar, både på järnvägs- ochvägområdet, som bör medverka till att eliminera. Förlänet som i stor utsträckning är beroende av skogs- ochstålindustrin är också en väl fungerande sjöfart synnerligenviktig.I motion T207 (s) anförs att infrastrukturhar betydande brister som utgör ett hinder för att länetytterligare skall kunna utvecklas ekonomiskt, socialt ochkulturellt. En förstärkning och utbyggnad av järnvägsnätet, ettförbättrat vägnät och förbättrade telekommunikationer krävsenligt motionen.I motion T214 (s) om trafikförsörjningen i yrkasatt regeringens delegation för infrastrukturinvesteringarstuderar möjligheten att förverkliga de projekt som redovisas imotionen. Det gäller främst järnvägsprojekt men ävenvägutbyggnader.I motion T215 (c) framhålls att tillgången till godakommmunikationer är en förutsättning för en bra och stabilutveckling i . En rad angelägna järnvägs- ochvägprojekt redovisas.I motion T223 (s) yrkas dels att inriktningen avinvesteringsplaneringen ges en sådan utformning att väg- ochjärnvägsnätet i län kan moderniseras, dels attmedelstilldelningen till detta län för väg- ochjärnvägsinvesteringar får en kraftfull höjning i kommandefördelningsplan.I motion T224 (fp) framhålls att det måste satsas rejälaresurser för att förbättra standarden på järnvägar, vägar ochtelekommunikationer i . En utökad andel avresurserna bör komma detta län till godo.I motion Bo235 (s) anförs, med hänvisning till den storabyggarbetslösheten bl.a. i , attinfrastrukturprojekt såsom vägbyggande, upprustning avjärnvägsnätet och ombyggnad av broar och trafikplatser börprioriteras och tidigareläggas.Utskottet har i föregående avsnitt framhållit att riksdagenoch regeringen i ökad utsträckning bör ange de övergripanderiktlinjerna för investeringsbesluten. Någon detaljstyrning bördock inte ske. bör därför inte fatta den typ av beslutsom begärs i motionerna. Flera av de projekt som förs framinnefattas dock i trafikverkens planer och kommer därför attgenomföras.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliganu aktuella motionsyrkanden.8 Organisatoriska frågorI motion T204 (fp) framhålls att det finns starka principiellaskäl att inom transportområdet skapa tydliga gränser mellanmyndighetsfunktionen och funktionen att upprätthållainfrastrukturnätet. Motionären anser atttrafiksäkerhetsutredningen borde ha studerat möjligheten atttill en ny föreskrivande myndighet sammanföraluftfartsinspektionen, sjöfartsinspektionen,järnvägsinspektionen och trafiksäkerhetsverket samt möjligenäven och telenämnden. Det skulle också kunnaövervägas att sammanföra de olika verk som upprätthållerinfrastrukturnätet. Enligt motionen bör en översyn göras avmyndighetsstrukturen inom transportområdet i dess helhet underde närmaste två åren.I motionerna T21 (nyd) och T210 (nyd) yrkas att frågan om ensammanslagning av , och sjöfartsverketutreds. Enligt motionären skulle en sammanslagning innebära attdet blir lättare att finna optimala lösningar för framtidenstransportväsende.Som redovisats tidigare i detta betänkande pågår förnärvarande en översyn av organisationsstrukturen inomtransportområdet. Denna översyn syftar bl.a. till att skapatydliga gränser mellan ansvaret för myndighetsfunktioner,infrastruktur och kommersiell verksamhet. Utskottet har vidare iavsnittet om investeringsplanering framhållit att det politiskainflytandet över planeringsprocessen bör stärkas. Den samordningav olika sektorintressen som efterlyses i motionerna tordedärmed kunna uppnås.Utskottet som anser att resultatet av pågåendeöversynsarbete bör avvaktas avstyrker de nu behandlademotionsyrkandena. Utskottet hemställerTrafikpolitiska mål och medel1. beträffande trafikpolitikens mål och medelatt avslår motionerna 1991/92:T22, 1991/92:T202,1991/92:T209, 1991/92:T216, 1991/92:T218 yrkande 1,1991/92:T222, 1991/92:T226 yrkande 1, 1991/92:T338,1991/92:T543 och 1991/92:Jo612 yrkandena 31 och 32,res. 1 (s)men. (v) - delvisInvesteringar i trafikens infrastruktur2. beträffande underhållsinsatseratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1991/92:T212 yrkande 19 och 1991/92:T226yrkande 3 medger att regeringen får bemyndiga ochbanverket att disponera besparingar på projekt finansierade frånanslaget L1. Investeringar i trafikens infrastruktur ochanslaget L2. Vissa produktivitets- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder inomkommunikationsdepartementets område för underhållsinsatser,res. 2 (s)3. beträffande planeringsramen för anslaget Investeringari trafikens infrastrukturatt med avslag på motion 1991/92:T212 yrkande 20lämnar utan erinran vad som i propositionen anförts ombudgetering exkl. mervärdesskatt,res. 3 (s)4. beträffande påskyndande av infrastrukturprojektatt avslår motionerna 1991/92:T212 yrkande 21 och1991/92:T214 yrkande 1,res. 4 (s)Storstadsfrågor5. beträffande storstadsöverenskommelsernaatt avslår motionerna 1991/92:T203 yrkandena 1 och2, 1991/92:T212 yrkande 2, 1991/92:T221 yrkande 1,1991/92:T225, 1991/92:T226 yrkandena 5 och 6, 1991/92:T913samt 1991/92:Jo612 yrkande 33,men. (v) - delvis6. beträffande avgiftsfinansiering av väg- ochgatutrafik att avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande34,res. 5 (s)7. beträffande tunga dieseldrivna fordonatt avslår motion 1991/92:Jo612 yrkande 35,Investeringsplanering8. beträffande investeringsplaneringatt med anledning av förslag 1991/92:17 yrkande 2boch förslag 1991/92:18 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,9. beträffande luftfartsverkets och sjöfartsverketsmedverkan i investeringsplaneringenatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1991/92:T201 yrkande 4 i denna del,1991/92:T210 yrkande 2 och 1991/92:T212 yrkande 13 godkänneratt luftfartsverkets och medverkan iinvesteringsplaneringsprocessen inriktas mot större strategiskaprojekt med direkt påverkan på transportsystemet,De statliga affärsverkskoncernerna10. beträffande bolagiseringatt avslår motion 1991/92:T16,men. (v) - delvis11. beträffande de konstitutionella förutsättningarnaatt med anledning av förslag 1991/92:17 yrkande 1och motion 1991/92:T14 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,res. 6 (s)12. beträffande sociala och regionala åtaganden,konkurrensförutsättningar samt styrning och kontrollatt lämnar förslag 1991/92:17 yrkandena 2a, 2c och2d samt motion 1991/92:T15 utan vidare åtgärd,Regionala motionsyrkanden13. beträffande investeringar i vissa regioneratt avslår motionerna 1991/92:T205, 1991/92:T206yrkande 1, 1991/92:T207 yrkande 1, 1991/92:T214 yrkande 3,1991/92:T215, 1991/92:T223, 1991/92:T224 och 1991/92:Bo235yrkande 5,Organisatoriska frågor14. beträffande organisatoriska frågoratt avslår motionerna 1991/92:T21, 1991/92:T204 och1991/92:T210 yrkande 1.res. 7 (nyd)den 19 maj 1992På trafikutskottets vägnarRolf ClarksonI beslutet har deltagit: (), Sven-GöstaSignell (s), (), (), JanSandberg (m), (), (nyd), BoNilsson (s), (), (), (), (), (), () ochRune ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Trafikpolitikens mål och medel (mom. 1), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Det övergripande" och på s. 13 slutar med"avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:1988 års trafikpolitiska beslut utgår från fem storauppgifter. Det är sålunda nödvändigt attkraftigt begränsa trafikens miljöpåverkan,minska antalet döda och skadade i trafiken,utveckla infrastrukturen för 2000-talets behov,höja effektiviteten i transportsystemet samtsäkerställa en tillfredsställande trafikförsörjning i helalandet.Utskottet anser att den borgerliga regeringen saknar en egentrafikpolitisk vision. Företagsekonomiska kalkyler ger ingeninformation om de politiska värderingar beträffande långsiktigsamhällsekonomisk utveckling, regional balans och socialrättvisa som måste ligga till grund för trafikpolitikensutveckling och infrastrukturens utbyggnad. Denna dimensionsaknas i regeringens marknadsanpassningspolitik.Som framhålls i motion Jo612 (s) är trafiken en av deviktigaste källorna till miljöförstöring. Skall det vara möjligtatt åstadkomma en omställning, och om den skall ske medvarsamhet och långsiktighet krävs ökad planering. Kommunernamåste stimuleras till att avsätta resurser för ökad planering avperson- och godstransporter med hänsyn till miljön.Huvuduppgifter för 1990-talet är att ställa om samhälletsalla verksamheter i ekologisk riktning. En plan för hurinvesteringar i infrastruktur skall medverka i ett miljöanpassattrafiksystem bör därför tas fram.Utskottet delar den uppfattning som förs fram i flera avmotionerna att en utgångspunkt för trafikpolitiken måste varaatt regional balans skall uppnås.