bet · GF01SoU15 · 1992-03-31 00:00:00 — Det är regeringens strävanatt utforma det som ett vårdnadsbidrag, lika för alla barn.Enligt vad utskottet erfar överväger regeringen att preciseragällande bestämmelser i socialtjänstlagen beträffande barnomsorgi anslutning till att ett nytt system för statsbidrag tillkommunerna införs.Utskottet ställer sig bakom regeringens familjepolitik,eftersom den syftar till att förstärka familjernas valfrihet.Även utskottet anser att det är angeläget att införa ettvårdnadsbidrag, så snart den statsfinansiella utvecklingen gerutrymme för det.Det sagda innebär att utskottet avstyrker förslaget tillinriktning av familjepolitiken som framförs i motion So232 (s)yrkande 8, eftersom det enligt utskottets mening intetillräckligt betonar föräldrarnas frihet att själva välja denarbetsfördelning och den vård och fostran som passar just democh barnen bäst.Som ovan framgått är det regeringens avsikt att utformafamiljepolitiken så att den som väljer att förvärvsarbeta skallha ekonomiskt utbyte av detta. Den negativa beskrivning av ettkommande vårdnadsbidrag som görs i motion So612 (v) har alltsåingen förankring i verkligheten. Utskottet avstyrker därförmotionen såvitt nu är i fråga (yrkande 2).Utskottet delar uppfattningen i motion A817 (fp) attfamiljestödet måste utformas så att det underlättar familjernasvalmöjligheter, både när det gäller valet mellan hemarbete ochförvärvsarbete och valet mellan heltids- och deltidsarbete. Detmåste också finnas en fullt utbyggd barnomsorg, ochvalmöjligheterna inom barnomsorgen måste ökas. Vad utskottetanfört stämmer också överens med regeringens politik. Någotbehov av ett särskilt uttalande från sida föreliggerdärför inte. Utskottet avstyrker således motion A817 (fp)yrkande 1.SocialtjänstI motion So232 (s) lägger Socialdemokraterna fram ettförslag till rättighets- och kvalitetsmodell för (yrkande 5). Socialdemokraterna står fast vid en solidarisk,offentlig finansiering av välfärden, en rättvis fördelning ochen hög kvalitet kopplat till ökad valfrihet. Kvalitetskraven börenligt motionärerna preciseras, kommunen bör ansvara för enrättvis fördelning, t.ex. när det gäller avgiftsnivå och föruppföljning och utvärdering. Inga tveksamheter får råda när detgäller rättssäkerhet och sekretess vid överflyttning avverksamhet från kommun till annan huvudman.I motion So273 (s) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vikten av att förnyelsen av den offentliga sektornutgår från behovet av att stärka medborgarnas direkta inflytandeöver den sociala omvårdnaden och servicen (yrkande 2).Motionärerna anser bl.a. att brukarna måste ges ett direktansvar för och inflytande över den offentligt organiseradeservicen.Utskottet gör följande överväganden.Regeringens inställning, sådan den kommit till uttryck i bl.a.regeringsförklaringen, är att de sociala tjänsterna även ifortsättningen skall betalas solidariskt skattevägen. Däremotfinns det ingen anledning att själva produktionen alltid skallske i offentlig regi. Att skilja på offentlig kontroll ochfinansiering å den ena sidan och en fri produktion med enskilda,kooperativa och offentliga producenter å den andra blir därför,enligt regeringen, den grundläggande principen för förnyelse avde olika välfärdssystemen. Som tidigare framgått i dettabetänkande delar utskottet denna uppfattning.Utskottet vill vidare påpeka att det finnsdemokratisk kontroll och tillsyn av de verksamheter som drivs ienskild regi, t.ex. enskilda vårdhem och behandlingshem, i denmeningen att de som betalar, dvs. stat och kommun, och de somger tillstånd att driva verksamheten, också har ansvar förtillsynen. Utskottet anser emellertid inte att politiskaförsamlingar skall besluta om detaljer i verksamheten. Alla desom driver social verksamhet i enskild regi är också medvetna omatt det bara är om de erbjuder god kvalitet som människor köperderas tjänster. Häri ligger en kvalitetsgaranti.Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte att detbehövs någon åtgärd från sida med anledning av motionSo232 (s) yrkande 5. Motionen avstyrks alltså.Utskottet delar uppfattningen i motion So273 (s) yrkande 2 attmedborgarnas direkta inflytande över den sociala omvårdnaden ochservicen behöver stärkas. Detta sker dock bäst genom attmöjligheter öppnas för en fri produktion av sociala tjänster,inte genom att stärka det s.k. brukarinflytandet inom denoffentliga sektorn. Motion So273 (s) yrkande 2 avstyrks därför.Anslag m.m.Under detta avsnitt behandlar utskottet anslagsyrkanden ochövriga yrkanden i budgetpropositionen som rör utskottetsberedningsområde, de motionsyrkanden som väckts med anledning avdessa yrkanden och som avser /93 samt därutöverett stort antal motionsyrkanden med anknytning härtill.Anslagen E 15 och E 16 behandlas av försvarsutskottet i dessbetänkande 1991/92:FöU12.Övriga motioner från allmänna motionstiden behandlas avutskottet i särskilda ämnesbetänkanden.Socialdepartementet m.m. (A 1--7)Uppföljning, utvärdering m.m. (A 3)Under anslaget har de medel för utvecklingsinsatser somsocialdepartementet tidigare disponerat under olika sakanslag nuförts samman. Sålunda ingår i anslaget medel som tidigareanvisats under anslagen Informationsförsörjning, Bidrag tillallmän sjukvård m.m., Bidrag till barnomsorg, Bidragtill social hemhjälp, ålderdomshem m.m. samt Utvecklings- ochförsöksverksamhet.Socialdepartementet har ett budgetmässigt ansvar för statligtfinansierad statistik inom det sociala området, oavsett om denproduceras av () eller annanmyndighet. Medel för statistik inom det sociala området tashuvudsakligen upp under SCB:s anslag på sjunde huvudtiteln(). Under anslaget A3 beräknas medel delsför förbättringar när det gäller samordning och utnyttjande avstatistik m.m., dels för tillfälliga insatser.Kvalitetssäkring och statistik inom hälso- och sjukvårdenI motion 1991/92:So451 av () begärsförslag till nationell strategi vad gäller kvalitetssäkring isvensk sjukvård (yrkande 1). Motionären påpekar att vi iSverige inte har något lagfäst, heltäckande system förkvalitetssäkring och att det därför är sjukvårdshuvudmännen somfår ta initiativet om en kvalitetssäkring skall komma tillstånd. Enligt motionären finns det flera typer avkvalitetssäkringssystem som kan appliceras på vårdsektorn, t.ex.ISI 9000 och . Det senare används i USA.I samma motion (kds) begärs också ett tillkännagivandetill regeringen om vad som i motionen anförts om vikten avsatsningar för säkerställande av god kvalitet i vården ochomsorgen för alla (yrkande 2). För en kategori patienter ärdet särskilt angeläget med kvalitetssäkring, nämligen de äldre,anför motionären. Att kartlägga konsekvenserna av icke givenmedicinsk vård och av sjukvård på för låg nivå för äldrepatienter, som har vanliga men svåra sjukdomar, är ettsynnerligen angeläget kvalitetssäkringsområde, benämntkvalitetssäkring av befolkningsansvarsmodell, heter det imotionen.Även i motion 1991/92:So509 av och i (båda kds) begärs att regeringen tarinitiativ till utarbetande av kvalitetssäkringssystem avbefolkningsansvarsmodell, anpassade till svenska förhållanden.Regeringen bör enligt motionärerna se till att sådana systeminförs i sjukvården, lämpligen under socialstyrelsensöverinseende. Kvalitetsgranskning av befolkningsansvarsmodellmed tillgänglighetsanalyser innebär enligt motionärerna att manundersöker förhållandet mellan befolkningens totala behov avvård och de resurser som erbjuds. Något sådant system finns inteutvecklat för svenska förhållanden, anför motionärerna.I motion 1991/92:So438 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom utvecklingen av statistik inom hälso- och sjukvården(yrkande 2). Motionärerna anser att det inför deförändringar som pågår inom hälso- och sjukvården krävsytterligare jämförelsematerial om kvalitet och service för attuppnå effektivitet. Det som krävs är underlag för beslut på allanivåer, lokalt, regionalt och inför de nationella beslut som kankomma att erfordras, heter det i motionen. Regeringen bör,enligt motionärerna, tillsätta en arbetsgrupp vars uppgift skallvara att fullfölja och påskynda utvecklingen inomstatistikområdet. Underlag för kvalitetssäkring, utvärdering ochmått för att mäta effektivitet bör tas fram för att tillförsäkrahälso- och sjukvården sådant faktaunderlag. ,, , SPRI och SBU bör enligtmotionärerna vara lämpliga som medlemmar i en sådan arbetsgrupp.I motionen påpekas att det inom finns utrymmeför detta arbete, genom det arbete som redan påbörjats.I socialutskottets betänkande 1991/92:SoU5 redovisas detarbete med kvalitetsfrågor som bedrivs inom olika myndigheteroch organisationer, bl.a. av Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut, Spri, och statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik, SBU, och avsjukvårdshuvudmännen. För en närmare redogörelse hänvisas tilldetta betänkande.Härutöver kan nämnas följande. skallenligt beslut numera koncentrera de centraladelarna av sina insatser kring tillsyn och uppföljning samtkunskapsutveckling och kunskapsförmedling.I syfte att förstärka tillsynen har inrättatsärskilda regionala tillsynsenheter. Den regionalaorganisationen har bl.a. till uppgift att med hänsyn tillpatientsäkerheten bedriva en "systemtillsyn" genom att följa uppatt det finns fungerande kvalitetssäkringssystem inom samtligavårdenheter.Som exempel på kvalitetssäkringsarbete kannämnas den riskdatabas som byggts upp vid den regionalatillsynsenheten i . Till denna databas inrapporteras allaolyckshändelser eller händelser som inneburit någon form avrisker. Ur databasen hämtas underlag för information i ettsärskilt informationsblad, Riskronden.Socialstyrelsen samarbetar också med olika professionellagrupper -- , ochSvensk sjuksköterskeförening -- för att ta framkvalitetssäkringsindikatorer. Vidare håller förnärvarande på att utarbeta allmänna råd omkvalitetsförbättrande åtgärder i hälso- och sjukvården i syfteatt åstadkomma införandet av rutiner för kvalitetssäkring pålokal nivå. Enligt vad utskottet erfar avser socialstyrelsendock inte att ta ställning för ett visstkvalitetssäkringssystem.I proposition 1991/92:19, där den s.k.Dagmaröverenskommelsen för redovisas, uppges bl.a.att en viktig utgångspunkt för överenskommelsen är att parternagemensamt formulerat den fortsatta inriktningen på detutvecklings- och förändringsarbete som bedrivs inomhälso- och sjukvården. Behovet av att kunna följa upp ochutvärdera arbetet inom hälso- och sjukvården, inte minst detpågående intensiva utvecklings- och förändringsarbetet, hardärvid särskilt uppmärksammats. Parterna har också redovisatett antal pågående eller avslutade aktiviteter som visaratt ett stort antal aktörer är engagerade i detta arbete.Så har t.ex. som en följd av föregående års överenskommelserom inriktningen av utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvårdenen nationell samrådsgrupp för kvalitet i hälso- ochsjukvården bildats. I gruppen ingår ,, Spri och företrädare försjukvårdsprofessionen. Samrådsgruppen skall förutom att verkaför att samordna kvalitetssäkringsarbetet på nationell nivåverka för att ta till vara svenska och utländska erfarenheter avkvalitetssäkring och för att enhetliga mått och metoderutvecklas. Vidare bereder en arbetsgrupp med representanter försocialdepartementet och om hur sjukvårdshuvudmännen kan redovisa uppgifter omprestationer i öppen och sluten vård, resurser, köer ochväntetider för vissa ingrepp, väntetider inom den öppnaprimärvården, antal färdigbehandlade patienter, effekter avvården m.m.Parterna i Dagmaröverenskommelsen är eniga om nödvändighetenav att stödja sådana åtgärder hos sjukvårdshuvudmännen somsyftar till en bättre informationsförsörjning på alla nivåerinom hälso- och sjukvården. Enligt överenskommelsen avsättshögst 20 milj.kr. för detta ändamål, inkl. medelför nationella register för produktkontroll.För att effektivisera informationsförsörjningen bl.a. medinriktning på att förbättra folkhälsan inrättas ettepidemiologiskt centrum vid . avsättshögst 5 milj.kr. för delfinansiering av ett sådant centrum.Härutöver kan nämnas att en arbetsgrupp inomcivildepartementet arbetar med att ta fram metoder föruppföljning och utvärdering av verksamhet bl.a. inomhälso- och sjukvården. En avrapportering beräknas ske undervåren 1992. Utvecklingsarbete i syfte att skapa datoriseradeinformationssystem bedrivs lokalt hos flertaletsjukvårdshuvudmän. Bl.a. görs försök med datoriseradjournalhantering.Den s.k. informationsstrukturutredningen, INFHOS (dir.1988:28), var ett led i arbetet med att utveckla ett bättreinformationssystem inom hälso- och sjukvården. Utredningenöverlämnade sitt betänkande (SOU 1991:18) Informationsstrukturför hälso- och sjukvården -- en utvecklingsprocess i mars 1991.Utredningen klargjorde och lämnade i första hand förslag tillansvarsfördelningen mellan olika parter när det gäller arbetetmed att utveckla informationssystem inom hälso- och sjukvården.Till följd av bl.a. informationsstrukturutredningens förslagpågår ett intensivt arbete vid socialstyrelsenför att utveckla öppenvårdsstatistiken. Data om klinikfärdigapatienter har utvecklats och samlats in av Landstingsförbundet.Fr.o.m. har också statistik om väntetider till vissaoperationer inhämtats och ställts samman av förbundet.I årets budgetproposition (s. 92) anförs att arbetet med attutveckla relevanta kvalitets- och effektmått, som kan geunderlag för jämförelser, måste intensifieras. Om sådana måttinte finns, föreligger risk för att en alltför stark fokuseringsker på ekonomi och kvantitet, heter det i propositionen. Dettakan få till följd att vissa angelägna vårdbehov kanske intetillgodoses medan andra, ur såväl ett folkhälsoperspektiv sompatienternas vårdperspektiv, kanske mindre angelägna åtgärderges ett alltför stort utrymme. Vem/vilka som får vård och vilkaresultat som faktiskt uppnås med olika alternativa metoder ochsystem måste också diskuteras. För att en sådan diskussion skallkunna föras krävs att de hälso- och sjukvårdspolitiska målenkonkretiseras. Målen bör anges i termer som i störreutsträckning än är mät- och uppföljningsbara. Ipropositionen hänvisas vidare till det arbete med att förbättrainformationsunderlagen som pågår och som redovisats ovan. En mersamlad redovisning av hälso- och sjukvården förutsätts ipropositionen kunna ske successivt.Regeringen har utfärdat direktiv för enparlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda hälso- ochsjukvårdens finansiering och organisation. Enligt direktiven(dir. 1992:30) skall kommittén dels analysera och bedöma hälso-och sjukvårdens resursbehov fram , dels överväga hurhälso- och sjukvården bör finansieras och organiseras på denövergripande samhällsnivån. Enligt direktiven är det avgörandeför en god hälso- och sjukvård att kvaliteten i vården kansäkerställas. Kommittén bör därför särskilt behandla tillsynens,uppföljningens och utvärderingens roll för att hela befolkningenskall kunna erbjudas en god hälso- och sjukvård.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet instämmer i den uppfattning som framförs imotionerna So451 (kds) och So509 (kds), nämligen att det behövsrutiner som garanterar kvalitet och säkerhet i hälso- ochsjukvården. Som ovan redovisats håller på att tafram allmänna råd i syfte att åstadkomma rutiner och system förkvalitetssäkring, eller kvalitetsförbättrande åtgärder, på lokalnivå. Den kommitté som tillsätts för att utreda hälso-och sjukvårdens finansiering och organisation skall särskiltbehandla hur kvalitetssäkring skall ske. Motion So451 (kds),vari begärs en nationell strategi för kvalitetssäkring, fårdärmed anses tillgodosedd och avstyrks i här aktuell del(yrkande 1).En modell för kvalitetssäkring som förordas i de nu aktuellamotionerna är kvalitetsgranskning av befolkningsansvarsmodell.Enligt vad utskottet erfar prövas denna modell inom bl.a.primärvården i kommun. Utskottet anser emellertidatt inte bör förorda en viss modell förkvalitetssäkring, utan avvakta resultatet av arbetet i denkommitté som skall utreda hälso- och sjukvårdens finansieringoch organisation. Motionerna So451 (kds) yrkande 2 och So509(kds) avstyrks därför.När det gäller statistiken inom hälso- och sjukvården delarutskottet uppfattningen i motion So438 (s) att statistikenbehöver utvecklas och relevanta kvalitets- och effektivitetsmåtttas fram. Som framgått av den ovan lämnade redovisningen pågåremellertid ett intensivt arbete -- bl.a. inom ,i den nationella samrådsgruppen och i andra arbetsgrupper -- medatt utveckla och förbättra informationsunderlagen. Utskottetanser därför inte att motion So438 (s) påkallar någon åtgärd avriksdagen. Motionen avstyrks, såvitt nu är i fråga (yrkande 2).Omvårdnadsforskning m.m.I motion So438 (s) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att regeringen bör återkomma med förslag omytterligare forskning, utbildning och utveckling inom omvårdnadoch långtidsvård (yrkande 7). Motionärerna förutsätter attregeringen i kommande riktlinjer för prioriteringar inom vårdenkommer att lägga fram förslag om hur omvårdnaden skall utvecklasoch förbättras.Socialutskottet anordnade i samråd med statensmedicinsk-etiska råd en offentlig riksdagsutfrågning omprioriteringar inom hälso- och sjukvården. ansågdå att det fanns skäl till fördjupade överväganden kring vårdensprioriteringsfrågor (1990/91:SoU22). Regeringen har nyligentillsatt en kommitté med uppdrag att bl.a. överväga hälso- ochsjukvårdens roll i välfärdsstaten och lyfta fram grundläggandeetiska principer som kan ge vägledning och ligga till grund föröppna diskussioner om prioriteringar inom hälso- och sjukvården(dir. 1992:8).Det socialvetenskapliga forskningsrådet har ettsamordnande ansvar för forskningen om äldre med uppgift attlöpande följa och bearbeta forskningsområdet. Inom rådetsansvarsområde har tre programområden givits särskild prioritet,nämligen forskning om omsorgen om äldre och omvårdnadsforskning,utvärderingsforskning samt de äldre och ekonomin. I den senasteforskningspropositionen, 1989/90:90, föreslogs ökade resurserför forskning om äldre under den kommande treårsperioden.Riksdagen tillstyrkte förslagen och beslöt att inrätta treprofessurer i psykologi, sociologi och socialt arbete, samtligatre med inriktning på äldreproblem. Medicinska forskningsrådetanvisades ytterligare resurser för stöd till forskningom demenssjukdomar.I betänkandet 1988/89:SoU16 behandlades bl.a. en motion omförsök med omvårdnadsarbete. Utskottet uttalade att kvaliteten iomvårdnaden är viktig samt framhöll att forsknings- ochutvecklingsarbete på området är angeläget. Utskottetkonstaterade vidare att ett omfattande arbete bedrevs såväl avSpri som , , enskildalandsting och andra för att stimulera till försöksverksamhetermed utveckling av omvårdnadsarbetet och vårdorganisationen. Dendå aktuella motionen avstyrktes med hänvisning härtill.Hösten 1991 behandlade utskottet en motion (fp) om en stärktorganisation för omvårdnadsforskningen. Motionen avstyrktes medhänvisning till att inte borde föregripa behandlingenav regeringens kommande förslag inom hälso- och sjukvårdensområde (1991/92:SoU5 s. 40).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller inställningen att forsknings- ochutvecklingsarbete när det gäller omvårdnad är angeläget.Omvårdnadsforskning och forskning om omsorgen om äldre har ocksågivits prioritet inom det socialvetenskapliga forskningsrådetsansvarsområde. Mot bakgrund härav anser utskottet inte att detbehövs något initiativ från sida med anledning avmotionen. Motion So438 (s) yrkande 7 avstyrks alltså.Undantag från de s.k. nolldirektiven för merkostnadskommitténoch psykiatriutredningenSedan 1984 gäller för samtliga kommittéer och särskildautredare vissa generella direktiv (dir. 1984:5). Dessa direktiv,som ofta kallats nolldirektiven, innebär i princip att förslagfrån kommittéer inte får öka de offentliga utgifterna ellerminska statsinkomsterna. Kommittéerna skall visa hur förslag sominnebär utgiftsökningar eller inkomstminskningar skallfinansieras. Detta skall ske genom att kommittéerna angerkonkreta förslag till rationaliseringar eller omprövningar sominnebär besparingar inom utredningens område eller närliggandeområden. Förslagen skall således kunna genomföras medoförändrade eller minskade resurser. Kraven gäller oavsett omförslagen avser staten, kommunerna ellersocialförsäkringssektorn. Enligt direktiven skallkostnadsberäkningarna vara väl genomarbetade och ta hänsyn tillalla kostnader för olika intressenter, såväl direkta somindirekta.Handikapputredningen (S 1988:03) undantogs frånnolldirektiven genom beslut . I sambanddärmed konstaterade socialutskottet (1989/90:SoU13):Enligt utskottets mening -- och därvid delar utskottetuppfattningen i de aktuella motionerna -- är det helt nödvändigtatt handikappområdet kan tillföras sådana resurser attnödvändiga åtgärder på området kan komma till stånd. Dettaförutsätter att handikapputredning och andrautredningar på området inte begränsas av regeringensnolldirektiv.I motion 1991/92:So469 av och (bådas) föreslås att de s.k. nolldirektiven avskaffas förmerkostnadskommittén och psykiatriutredningen. Bådautredningarna förväntas lägga fram förslag som har storbetydelse för människor med funktionsnedsättningar, anförmotionärerna. Det är inte rimligt att dessa utredningar, trotsriksdagens bestämda uttalande, tvingas arbeta med nolldirektiv.Nolldirektiven innebär, enligt motionärerna, att vissahandikappade får finansiera förbättringar för andrahandikappade.Merkostnadskommittén, eller utredningen (S 1990:04) meduppgift att utreda det samlade förmånssystemet för försäkrademed betydande kostnader för sjukdom och handikapp, tillsattes år1990. Utredningen beräknas avge sitt slutbetänkande tillsommaren 1992.År 1989 tillsattes utredningen om service, stöd och vård tillpsykiskt störda, den s.k. psykiatriutredningen. Utredningenberäknas avge sitt slutbetänkande före hösten 1992.I detta sammanhang kan erinras om att den personkrets förvilken handikapputredningen föreslagit individinriktade åtgärderäven omfattar psykiskt störda personer. hardock en vidare personkrets än handikapputredningen när detgäller personer med psykiska störningar (se betänkandet SOU1991:46 s. 148).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller sin inställning att handikappområdet --där såväl fysiskt som psykiskt handikappade ingår -- måstetillföras sådana resurser att nödvändiga åtgärder på området kankomma till stånd. Detta förutsätter, som utskottet tidigareanfört, att utredningar på handikappområdet inte begränsas avregeringens nolldirektiv. Vad utskottet här anfört tillgodosersyftet med motion So469 (s), som därför avstyrks.Insatser mot aids (A 6)I budgetpropositionen föreslås . under anslag A6.Från anslaget bekostas särskilda insatser för att bekämpaspridningen av det virus, humant immunbrist virus (hiv), som kanleda till sjukdomstillståndet aids (acquired immune deficiencysyndrome -- förvärvad immunbrist). Infektion av hiv hänförsenligt smittskyddslagen (1988:1472) till de anmälningspliktigasjukdomar som är samhällsfarliga.MedelsanvisningI motion So461 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar att ge Stiftelsen ark ett eget bidragöver statsbudgeten (yrkande 1), att till Bidragtill organisationer för /93 till Stiftelsen anslår . utöver vad regeringen föreslagit(yrkande 2) samt att , vid bifall till yrkande 2,till Aids-delegationen anvisar . mindre än vad regeringen har föreslagit(yrkande 3). Motionärerna anför att stiftelsens verksamhetmåste stödjas mer än vad som görs och att stiftelsen borde fåett eget anslag och inte behöva gå genom en prövningsinstans.Stiftelsen ark har från aidsanslaget under de tresenaste budgetåren erhållit ett driftsbidrag på 4 milj.kr. Därutöver har stiftelsen erhållit särskilda medel förett projekt för blödarsjuka på ca 1 milj.kr. per år.Vid behandlingen av regeringens budgetförslag ibetänkandet 1990/91:SoU12 framhöll utskottet, liksomtidigare, att frivilligorganisationerna, där särskilt Noaks arknämndes, gör ett mycket förtjänstfullt arbete för hivsmittadeoch aidssjuka. Frivilligorganisationerna har också storbetydelse i det förebyggande arbetet.