bet · GF01UbU19 · 1992-05-12 00:00:00 — Enligttilläggsdirektiven skall en utgångspunkt vara att betyg skallges tidigare och i flera steg än . Förutsättningarna föratt införa någon form av betyg eller omdömen i ordning elleruppförande bör belysas av beredningen. Vidare skall ett nyttbetygssystem tas fram i nära samarbete med läroplanskommittén.Enligt motion 1991/92:Ub225 (s) yrkande 13 finns det ingasakliga skäl för att ge betyg tidigare än . Direktiventill betygsberedningen bör ändras på denna punkt,vilket som sin mening bör ge regeringen till känna.Enligt nuvarande ordning får eleverna i betyg förförsta gången på höstterminen i årskurs åtta på högstadiet. Detfinns enligt utskottets uppfattning anledning att pröva ombetyg kan ges tidigare i . Med hänvisning härtillavstyrks motion 1991/92:Ub225 yrkande 13.I tre motioner tas principerna för ett nytt betygssystemupp. Samtliga motionärer anser att det nuvarande relativabetygssystemet bör avskaffas. Enligt motion 1991/92:Ub289 (nyd)bör bl.a. följande principer slås fast utöver vad som anges idirektiven till betygsberedningen. Betyg -- även i ordning ochuppförande -- skall ges från första skolåret. Betygssystemetbehöver inte vara detsamma på lågstadiet som på högstadiet ochi gymnasiet. Vidare skall det finnas en klar och tydligbetygsdifferentiering ovanför gränsen för godkänt, för vilkennivå klara och preciserada minimikrav bör anges. I motion1991/92:Ub300 (fp) pläderas för ett betygssystem med sju stegoch att betyg ges tidigast fr.o.m. mellanstadiet. Enligtmotionären är betyg i ordning och uppförande inte rätt metodatt komma till rätta med disciplinproblemen i skolan. Enligtmotion 1991/92:Ub305 (s) är det skolans uppgift i ettdecentraliserat skolsystem att avgöra om eleven når upp till degrundläggande målsättningarna i läroplanen. Ettutvärderingssystem enligt modellen godkänt -- icke godkänt blirdå naturligt.Som framgår ovan har en parlamentarisk utredning tillsattsför att utarbeta förslag till ett nytt betygssystem igrundskolan, gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen. Med hänvisning till detta utredningsarbeteanser utskottet att de förslag om principer förbetygssättningen som förs fram i motionerna 1991/92:Ub289,1991/92:Ub300 och 1991/92:Ub305 inte bör behandlas i sak nuutan avslås av riksdagen.Med samma motivering avstyrker utskottet motionerna1991/92:Ub211 (kds) yrkande 2 och 1991/92:Ub267 (m), i vilkaett återinförande av betyg i ordning och uppförandeförordas samt motion 1991/92:Ub211 yrkande 1, i vilken föreslåsinförande av betyg i flit.I motion 1991/92:Ub810 (v) yrkande 11 förkastas betyg somurvalsinstrument för fortsatt utbildning. Enligt motionärernaär det inte rimligt att skall tvingas underordnasig ett betygssystem bara för att ett urval måste ske tillutbildningar i gymnasieskolan. Målrelaterade betyg lämpar siginte för rangordning och därmed inte som urvalsinstrument förvidare studier.Med hänvisning till betygsberedningens arbete avstyrkerutskottet även motion 1991/92:Ub810 yrkande 11. beträffande gemensamt måldokument för barnomsorg ochskola att avslår motionerna 1991/92:Ub225 yrkande12, 1991/92:Ub272 yrkande 3 och 1991/92:Ub810 yrkande 6,res. 1 (s)2. beträffande vissa utgångspunkter för läroplansarbetetatt avslår motionerna 1991/92:Ub225 yrkandena 1, 4,7, 8 och 9 samt 1991/92:Ub272 yrkandena 1 och 2,res. 2 (s)3. beträffande vissa principer för läroplansarbetetatt avslår motionerna 1991/92:Ub810 yrkande 10,1991/92:So270 yrkande 1 och 1991/92:Sf606 yrkande 1,men. (v) - delvis4. beträffande internationalisering i undervisningenatt avslår motion 1991/92:Ub225 yrkande 6,res. 3 (s)5. beträffande elevinflytande i skolanatt avslår motionerna 1991/92:Ub225 yrkande 10,1991/92:Ub226 i denna del och 1991/92:Ub810 yrkande 9,res. 4 (s)men. (v) - delvis6. beträffande miljöfrågorna i läroplansarbetetatt avslår motionerna 1991/92:Ub225 yrkande 5,1991/92:Ub265, 1991/92:Jo203 yrkande 10 och 1991/92:Jo612yrkande 20,res. 5 (s)7. beträffande skolans förankring i den kristna etikenatt avslår motion 1991/92:Ub269 yrkande 1,res. 6 (s)8. beträffande målen för föräldrainflytandet i skolanatt avslår motionerna 1991/92:Ub225 yrkande 11 och1991/92:Ub226 i denna del,res. 7 (s)9. beträffande lagfäst rätt till föräldrainflytande iskolanatt avslår motion 1991/92:Ub235,men. (v) - delvis10. beträffande ämnena hemkunskap, slöjd och barnkunskap itimplanen för grundskolanatt avslår motionerna 1991/92:Ub210, 1991/92:Ub220,1991/92:Ub221, 1991/92:Ub229, 1991/92:Ub230, 1991/92:Ub233,1991/92:Ub234, 1991/92:Ub244, 1991/92:Ub247, 1991/92:Ub249,1991/92:Ub254, 1991/92:Ub255, 1991/92:Ub257, 1991/92:Ub286,1991/92:Ub296, 1991/92:Ub307, 1991/92:Ub803 yrkande 4 och1991/92:A805 yrkande 28,res. 8 (s)res. 9 (nyd) - motiv.11. beträffande vissa tim- och kursplanefrågoratt avslår motionerna 1991/92:Ub201, 1991/92:Ub208,1991/92:Ub259, 1991/92:Ub262, 1991/92:Ub269 yrkande 2,1991/92:Ub270, 1991/92:Ub302, 1991/92:Ub309, 1991/92:Ub808yrkande 1 och 1991/92:K423 yrkande 5,12. beträffande slopande av hemspråksundervisningenatt avslår motionerna 1991/92:Ub288 samt1991/92:Sf630 yrkandena 8 och 9,res. 10 (nyd)13. beträffande utvärdering av hemspråksundervisningenm.m.att avslår motionerna 1991/92:Ub298 och1991/92:Ub308,14. beträffande obligatorisk undervisning i första hjälpenm.m.att avslår motion 1991/92:Ub238,res. 11 (nyd)15. beträffande sex- och samlevnadsundervisningatt avslår motion 1991/92:So504 yrkande 3,16. beträffande undervisning om sameratt avslår motion 1991/92:Ub204 yrkande 2,17. beträffande utbildningssituationen för elever medhandikappatt avslår motion 1991/92:Ub258 i denna del,18. beträffande dyslexiatt avslår motionerna 1991/92:Ub215, 1991/92:Ub258i denna del och 1991/92:Ub294,19. beträffande direktiven till betygsberedningenatt avslår motion 1991/92:Ub225 yrkande 13,res. 12 (s)20. beträffande principer för ett nytt betygssystematt avslår motionerna 1991/92:Ub289, 1991/92:Ub300och 1991/92:Ub305,res. 13 (nyd)21. beträffande betyg i flit samt ordning och uppförandeatt avslår motionerna 1991/92:Ub211 och1991/92:Ub267,22. beträffande målrelaterade betyg som urvalsinstrumentatt avslår motion 1991/92:Ub810 yrkande 11.men. (v) - delvisStockholm den 12 maj 1992På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(), (), (),(), (), (nyd),(), (), (), IngerLundberg (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Gemensamt måldokument för barnomsorg och skola (mom. 1), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet vill" och på s. 8 slutar med "yrkande 6"bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att nästan alla barn deltar i någonform av samhällelig barnomsorg. Förskolan och skolan är påvarandra följande led i samhällets insatser för barnsutveckling. All personal som arbetar med barn måste såledesgöra det utifrån en helhetssyn på barnets utveckling. Mot dennabakgrund är det fullt naturligt att barnomsorgen ochgrundskolan bör få ett gemensamt måldokument, något som är änmer berättigat sedan flexibel skolstart införts. Då kommunernanumera har det samlade arbetsgivaransvaret för både skolans ochbarnomsorgens personal finns förutsättningar för bättresamordning och integrering av verksamheten inom skola ochbarnomsorg.Vad utskottet anfört om ett gemensamt måldokument förbarnomsorg och skola bör med bifall till motionerna1991/92:Ub225 yrkande 12, 1991/92:Ub272 yrkande 3 och1991/92:Ub810 yrkande 6 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande gemensamt måldokument för barnomsorg ochskolaatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub225yrkande 12, 1991/92:Ub272 yrkande 3 och 1991/92:Ub810 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Vissa utgångspunkter för läroplansarbetet (mom. 2), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Utskottet vill" och på s. 9 slutar med "yrkandena 1och 2" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att det aktuellaläroplansarbetet skall utgå från följande principer.För såväl individen som samhället är det av central betydelseatt kunskapsnivån hos den enskilde är hög. Det är därför avnationellt intresse att garantera en likvärdig utbildning ihela landet. Skolan skall leva upp till högt ställda kvalitets-och kunskapskrav. Skolan skall därutöver ha en socialtutjämnande effekt. Eleverna skall få erfarenheter och kunskapersom ger varje individ -- oavsett bakgrund -- största möjligaförutsättningar att göra egna val och ställningstagandenbeträffande framtida utbildnings- och yrkesval.Genom det sätt på vilket de enskilda ämnenas ställningbehandlas i direktiven till läroplanskommittén underkännerregeringen den omfattande pedagogiska forskning som tydliggjortskillnaderna mellan ämnen som vetenskapliga discipliner ochskolämnen. Skolämnena som funktion eller kunskap syftar tillatt ge eleverna ämneskunskaper men också att förbereda dem förett aktivt liv i samhället. Den ämnessamverkan som utvecklatsenligt nuvarande läroplan har haft stor betydelse i dettaavseende.Med en begränsad tid till utbildningens förfogande äravvägningen mellan ämnen, färdigheter och utrymmet förpersonlig utveckling nödvändig. skall ge elevernagrundläggande baskunskaper, väl befästa genom träning. Men denskall också ge elever möjlighet till förståelse, bakgrund ochöverblick. Eleverna skall kunna tillämpa sina kunskaper, ochdärför måste inlärningen ha en praktisk utgångspunkt. Barnsförmåga till utveckling och kunskapsinhämtande har ett närasamband med deras sociala välbefinnande, trygghet, motoriskautveckling m.m. Hänsyn måste tas till barnets hela situation.All verksamhet i skolan skall präglas av ett demokratisktsynsätt. Ett demokratiskt arbetssätt i klassrummet skaparengagemang och lust att lära och ger eleverna viktiga insikteri konsten att utveckla och befästa demokratin. Sådana insikterkan bara ges genom att demokratin tillämpas i vardagsarbetet.Enskilda skolor och klasser bör slutligen ges möjlighet tillprofilering av sin verksamhet. Det kan t.ex. gälla idrott,teknik, miljö eller olika former av kulturell ellerinternationell inriktning. Det kan också finnas ett intresseför olika skolor och klasser att utveckla de pedagogiskametoderna. Kommunerna skall så långt det är praktiskt ochekonomiskt möjligt tillgodose elevers och föräldrars önskan attvälja skola. Utgångspunkten måste dock vara elevens närhet tillskolan.Vad utskottet härmed har anfört om vissa utgångspunkter förläroplansarbetet bör med bifall till motionerna1991/92:Ub225 yrkandena 1, 4, 7, 8 och 9 samt 1991/92:Ub272yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffande vissa utgångspunkter för läroplansarbetetatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub225yrkandena 1, 4, 7, 8 och 9 samt 1991/92:Ub272 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Internationalisering i undervisningen (mom. 4), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.10börjar med "Utskottet vill erinra" och slutar med "detavstyrks" bort ha följande lydelse:Ett utvecklat internationellt samarbete krävs för att lösa destora frågor som mänskligheten nu står inför. Miljö- ochresursfrågorna, stödet till de fattiga länderna, etniskakonflikter, flyktingsituationen och kampen för demokrati ochmänskliga rättigheter är några av dem. Detta kräver förutomkunskaper även förmåga och vilja till inlevelse i andramänniskor och nationers situation. I en demokrati som vår,räcker det inte med att bara en del av dess medborgare hardessa kunskaper och denna förmåga till inlevelse och vilja tillsolidaritet. Därför måste de internationella frågorna varaväsentliga inslag i all utbildning.Det allt närmare samarbetet mellan de europeiska ländernaunder 90-talet kommer förutom att det ställer större krav påkunskap i t.ex. språk, även att ge ökade möjligheter tillkompletterande studier i andra europeiska länder. För att påett bra sätt kunna utnyttja de möjligheter som därvid erbjudskrävs även att vår utbildning ger goda kunskaper omsamhällsförhållanden, levnadsvillkor och kultur i andraeuropeiska länder.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande internationalisering i undervisningenatt med bifall till motion 1991/92:Ub225 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Elevinflytande i skolan (mom. 5), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.11börjar med "Med hänvisning" och slutar med "yrkande 9 avstyrks"bort ha följande lydelse:Eleverna bör ha ett stort inflytande över skolarbetet. Detmåste självklart utformas så att man tar hänsyn till barnensmognadsgrad och möjligheter att axla det ansvar som inflytandetger.Det viktigaste inflytandet gäller vardagsarbetet iklassrummet. Eleverna bör ha inflytande över arbetssätt ochurval av kunskapsstoff. Ett demokratiskt arbetssätt iklassrummet skapar engagemang och lust att lära och gereleverna viktiga insikter i konsten att utveckla och befästademokratin.Vad utskottet anfört om elevinflytande i skolan bör riksdagenmed bifall till motionerna 1991/92:Ub225 yrkande 10 och1991/92:Ub226 i denna del samt med anledning av motion1991/92:Ub810 yrkande 9 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande elevinflytande i skolanatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub225yrkande 10 och 1991/92:Ub226 i denna del samt med anledning avmotion 1991/92:Ub810 yrkande 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. Miljöfrågorna i läroplansarbetet (mom.6), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.11börjar med "I direktiven" och slutar med "yrkande 20 avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet vill erinra om att en viktig fråga som den förraregeringen lyfte fram i sina direktiv till läroplanskommitténvar miljöfrågorna och deras betydelse för vårt samhälleslångsiktiga överlevnad. I de nya direktiven har miljöfrågornatonats ned väsentligt. Utskottet vill därvid peka på att detsärskilda miljösekretariatet i läroplansarbetet nu haravskaffats. bör uttala att regeringen börvidta åtgärder för att miljöfrågorna återigen lyfts fram iläroplansarbetet. Förslaget i motion 1991/92:Jo203 yrkande 10att inrätta s.k. gröna utbildningscentra är ett exempel påmöjligheten att förstärka miljöundervisningen i gymnasieskolanoch ge förutsättningar för ett samarbete medhögskolan. Utskottet anser att förslaget om s.k. grönautbildningscentra bör prövas i läroplansarbetet.Vad utskottet anfört om miljöfrågorna i läroplansarbetet börriksdagen med bifall till motionerna 1991/92:Ub225 yrkande 5,1991/92:Jo203 yrkande 10 och 1991/92:Jo612 yrkande 20 samt medanledning av motion 1991/92:Ub265 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:6. beträffande miljöfrågorna i läroplansarbetetatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub225yrkande 5, 1991/92:Jo203 yrkande 10 och 1991/92:Jo612 yrkande20 samt med anledning av motion 1991/92:Ub265 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Skolans förankring i den kristna etiken (mom. 7), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.11börjar med "När det" och på s.12 slutar med "yrkande 1avstyrks" bort ha följande lydelse:Den nuvarande läroplanen för (Lgr80) har underrubriken och utveckling på ett utmärkt sätt formuleraten del av den svenska skolans värdemässiga grund. Därframhålls: "Att väcka respekt för sanning och rätt, förmänniskans egenvärde, för människolivets okränkbarhet ochdärmed för rätten till personlig integritet är en huvuduppgiftför skolan".Utskottet anser att ovanstående grundläggande värderingarkompletterade med de etiska normerna om individens frihet,solidaritet med svaga och utsatta samt alla människors likavärde bör utgöra grunden för den fostrande uppgiften i dagensoch framtidens grundskola.Utskottet anser vidare att den svenska skolan även iframtiden skall vara obunden i konfessionellt avseende, dvs.inte grundas på en speciell trosriktning eller livsåskådning.Utskottet delar därför inte motionärens uppfattning att densvenska skolans grundläggande värderingar skall formulerasutifrån en viss religions etik eller människosyn. Devärderingar som bör utgöra grunden för den svenska skolanåterfinns dessutom som etiska normer i många olika religioner.Den kristna religionen skulle tilldelas en ställning överordnadandra religioner eller livsåskådningar om skolans grundläggandevärderingar skulle framhållas som etik.Den svenska skolan skall vara öppen för alla barn ochungdomar på lika villkor. I skolan skall elever, lärare,skolledare och övrig personal kunna arbeta tillsammansoberoende av religiös övertygelse. I dagens pluralistiskasamhälle skulle det vara synnerligen olyckligt om dengemensamma skolan skulle ta ställning för en religiösövertygelse före en annan.Med hänvisning till vad som framhålls ovan föreslår utskottetatt avslår motion 1991/92:Ub269 yrkande 1.Utskottet finner det dessutom av ovanstående skälanmärkningsvärt att regeringen i direktiven tillläroplanskommittén valt att särskilt framhålla att de etiskanormer som skolan bör bygga på "genom etik ochvästerländsk humanism har en djup förankring i vårt land". Äveni detta fall är det olyckligt att lyfta fram en viss religionsetiska regler eller ett speciellt slag av humanism som bärareav de etiska normer som är grundläggande för den svenskaskolan.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande skolans förankring i den kristna etikenatt med avslag på motion 1991/92:Ub269 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Målen för föräldrainflytandet i skolan (mom.8), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.12börjar med "I direktiven" och slutar med "1991/92:Ub226avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att tidigare beslut om en flexibelskolstart och ökade möjligheter att välja skola är viktiga stegi arbetet med att öka föräldrarnas inflytande. Om föräldrarnaskall känna sig delaktiga i barnens skolgång måste de därutöverha inflytande över det arbete som utförs under skolåret. Demåste få relevant information om både sitt eget barnsskolarbete och vad som händer i klassen. Föräldrarna måste gesökade möjligheter att inom läroplanens ramar delta i beslut ominriktningen av skolarbetet i stort och arbetsmetoderna iskolan. Formerna för en sådan medverkan kan emellertid intebeslutas centralt. Det måste ske utifrån de förutsättningar somfinns i varje kommun eller på varje skola.Enligt utskottets mening bör målen för föräldrarnasinflytande i skolan utformas i enlighet med vad som häranförts. Detta bör med bifall till motionerna1991/92:Ub225 yrkande 11 och 1991/92:Ub226 i denna del som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:8. beträffande målen för föräldrainflytandet i skolanatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub225yrkande 11 och 1991/92:Ub226 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Ämnena hemkunskap, slöjd och barnkunskap i timplanen förgrundskolan (mom.10), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.15börjar med "Som utskottet" och slutar med "därför avslås" bortha följande lydelse:Utskottet finner det mot bakgrund av ovanståendeanmärkningsvärt att regeringen med sina direktiv tillläroplanskommittén inte längre tillförsäkrar ämnena hemkunskap,slöjd och barnkunskap garanterad undervisningstid.Dessa ämnen är av synnerligen stor vikt för elevernasallsidiga utveckling. De medverkar till att skapa bättrekännedom om vårt kulturarv och bidrar i hög grad också till attbryta traditionella könsrollsmönster i såväl familjelivet som isamhället i övrigt.Vad gäller hemkunskapen vill vi särskilt understrykabetydelsen av att eleverna ges kunskap om goda kostvanorsbetydelse för hälsan liksom att kursplanen för ämnet även tarupp andra viktiga frågor som t.ex. miljön i närsamhället,konsumentekonomi och samlevnad.Utskottet anser mot bakgrund av gångna års goda erfarenheteratt dessa ämnen också fortsättningsvis skall ges garanteradundervisningstid.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande ämnena hemkunskap, slöjd och barnkunskap itimplanen för grundskolanatt med bifall till motionerna 1991/92:Ub210,1991/92:Ub220, 1991/92:Ub221 yrkandena 1 och 2,1991/92:Ub229, 1991/92:Ub230, 1991/92:Ub233, 1991/92:Ub234,1991/92:Ub244, 1991/92:Ub247, 1991/92:Ub249, 1991/92:Ub254,1991/92:Ub255, 1991/92:Ub257, 1991/92:Ub286, 1991/92:Ub296,1991/92:Ub307, 1991/92:Ub803 yrkande 4 och 1991/92:A805yrkande 28 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Ämnena hemkunskap, slöjd och barnkunskap i timplanerna förgrundskolan (mom. 10, motiveringen)(nyd) anseratt den del av utskottets yttrande som på s.15 börjar med"Som utskottet" och slutar med "för " bort haföljande lydelse:Som utskottet redovisat i det föregående skallläroplanskommittén belysa konsekvenserna av om vissa av denuvarande obligatoriska ämnena förs över till de ämnen som kanerbjudas inom ramen för elevernas personliga val eller inomramen för den profilering den enskilda skolan väljer. Mot dennabakgrund anser utskottet att det fortsatta beredningsarbetetinom beträffande en ny timplan förgrundskolan bör avvaktas innan tar ställning tillämnena hemkunskap, slöjd och barnkunskap.10. Slopande av hemspråksundervisningen (mom.12)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.17börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkandena 8 och 9"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning kan starka skäl anföras mothemspråksundervisningen. Inte minst framgår detta av denförvaltningsrevision av hemspråksundervisningen i grundskolansom gjorts av riksrevisionsverket.Utskottet anser det vara värdefullt, inte minst frånsamhällets synpunkt, att invandrare som kommer till kanvidmakthålla sitt modersmål. Ju fler medborgare som behärskartvå eller flera språk i vårt samhälle, desto bättre är detnaturligtvis mot bakgrund av den pågåendeinternationaliseringen. Utskottet anser emellertid att detfinns bättre sätt att uppnå dessa positiva effekter än genomnuvarande form av hemspråksundervisning.Vidare anser utskottet att ansvaret för hurhemspråksundervisningen skall organiseras helt och hållet skallöverföras till invandrarna själva och derasintresseorganisationer. Likaså är det utskottets mening atthemspråksundervisningen inte på något sätt får inkräkta påinvandrarelevernas ordinarie skolundervisning.I det rådande ansträngda statsfinansiella läget med dess högakrav på prioritering av resursanvändning och mot ovannämndabakgrund finner utskottet det svårt att försvara de högakostnaderna för hemspråksundervisningen.Utskottet anser att regeringen bör vidta sådana ändringar iberörda skolförordningar att kommunerna befrias frånskyldigheten att anordna hemspråksundervisning. Detta börriksdagen med bifall till motion 1991/92:Sf630 yrkandena 8 och9 samt med anledning av motion 1991/92:Ub288 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande slopande av hemspråksundervisningenatt med bifall till motion 1991/92:Sf630 yrkandena8 och 9 samt med anledning av motion 1991/92:Ub288 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11.