bet · GF01KU34 · 1992-04-21 00:00:00 — Inrättande av ett särskilt utskott Utskottet tillstyrker i betänkandet talmanskonferensensförslag om inrättande av ett särskilt utskott för beredning avden väntade EES-propositionen. Till betänkandet har fogats enreservation (s) och en meningsyttring av suppleant (v).Talmanskonferensens förslag1991/92:15 vari yrkas1. att beslutar inrätta ett särskilt utskott förberedning av dels den väntade propositionen om godkännandeav med tillhörande motioner, dels andra ärendenav central betydelse för och som skall slutbehandlasföre ,2. att godkänner vad riksdagsutredningen föreslagitom organisationen tills vidare för samråd mellan regering ochriksdag i frågor som rör EES och EG. 1991/92:K13 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att för återstoden av innevarande valperiodinrätta ett särskilt utskott dels för beredning av den väntadepropositionen om godkännande av med tillhörandemotioner och andra ärenden angående centrala frågor om SverigesEuropasamarbete, dels för samråd mellan regering och riksdag ifrågor som rör EES och EG.1991/92:U504 av m.fl. (s) vari yrkas23. att beslutar inrätta ett av denmodell som lagts fram i den socialdemokratiska reservationen iriksdagsutredningen. förslagI förslaget förordas att inrättar ett särskiltutskott för beredning av den väntade propositionen omgodkännande av ett avtal mellan EG och EFTA-länderna om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområdet () samt depropositionen tillhörande motionerna. Det bör enligt förslagethållas öppet om utskottet därutöver skall behandla vissa andrapropositioner som läggs efter EES-propositionen och som kan hacentral betydelse i EES-sammanhanget.Förslaget grundas på en rapport från en av talmanskonferensentillsatt utredning, den s.k. riksdagsutredningen. är det avgörande skälet för att inrätta ett särskiltutskott behovet av att hålla ihop behandlingen av den viktigafrågan om ett samt möjligheten för partierna att geutskottet en för ändamålet lämplig sammansättning. Det ärenligt förslaget önskvärt att alla partier blir representerade,som antalet ledamöter inte bör överstiga 15.Enligt talmanskonferensens förslag bör utskottetsberedningsuppgift vara slutförd redan under innevaranderiksmöte.Under alla omständigheter bör utskottets mandatupphöra /1993.Talmanskonferensen uppger att förutom frågan om hurberedningsarbetet skall organiseras har frågan om utformningenav information och samråd mellan regering och riksdag varitcentral för utredningen. Utredningen har stannat för att förordaatt i vart fall beredningsuppgiften ochsamrådsfunktionen hålls isär. Det utesluts i rapporten inte kan pröva en ordning som innebär att ettutskott för EG-frågor får både samråds- och beredningsuppgifter.En sådan konstruktion fordrar dock enligt utredningenytterligare överväganden och analyser.Enligt utredningens uppfattning bör samrådsfunktionen tillsvidare kunna hanteras inom ramen för de organ som finns i dag.De större övergripande frågorna behandlas av utrikesnämnden ochvid överläggningar mellan partiledarna. EFTA-delegationen börenligt förslaget kunna fortsätta att vara samrådspartner vidutvecklingen av och för sådana förhandlingsfrågorsom rör EG och som är speciella och därför mindre lämpade förutrikesnämnden.Till förslaget har fogats en reservation (s och v). Enligtdenna bör det föreslagna utskottet få ett vidareberedningsansvar än vad som anges i förslaget. Utskottet börsåledes få bereda ärenden angående övergripande, centrala frågorom ekonomiska Europasamarbete. Som exempel nämnsmotioner om inriktningen av förhandlingarna om EG-anslutningsamt informations- och utbildningsinsatser införfolkomröstningen om EG-medlemskap.I reservationen sägs vidare att utskottet bör få i uppgiftatt, vid sidan av utrikesnämnden, företräda vid samrådmed regeringen rörande dess ställningstagande i förhandlingardels mellan EFTA och EG inom ramen för , dels med EGom ett svenskt medlemskap. Det är enligt reservanterna viktigtatt alla frågor om EES och EG kan hanteras i samma organ iriksdagen och att den kompetens som utvecklas i det särskildautskottet tas till vara även för samrådsuppgifterna.Om utskottet får de av reservanterna föreslagna uppgifternabör det få verka under resten av innevarande mandatperiod. Eftervalet kan man ta ställning till en mer permanentorganisation. Utskottet bör även få en benämning som bättresvarar mot de i reservationen föreslagna uppgifterna, t.ex.utskottet för relationer till EG.MotionernaI såväl motion K13 av m.fl. (s) som motion U504yrkande 23 av m.fl. (s) från allmännamotionstiden förordas att ett utskott inrättas på det sättoch med de uppgifter som föreslås i reservationen tilltalmanskonferensens förslag. Det nya utskottet bör såledesenligt motionärerna inrättas för återstoden av innevarandevalperiod och få till uppgift att bereda såväl den väntadepropositionen om godkännande av , med tillhörandemotioner, som andra ärenden angående centrala frågor om SverigesEuropasamarbete. Enligt motion K13 skulle utskottet om det gavsdenna ställning bl.a. kunna fungera som ett filter och hamöjlighet att fånga upp de EES- och EG-frågor där det gäller atthålla samman beredningen. En annan fördel med denna modell ärenligt motionärerna att den ger möjlighet till flexibilitet iberedningsförfarandet med ett brett inflytande där detta anseslämpligt.Med hänsyn till frågornas inbördes nära kopplingar bör detsärskilda utskottet enligt motion K13 också på det sätt somförordas i reservationen till talmanskonferensens förslag få iuppgift att, vid sidan av utrikesnämnden, företräda riksdagenvid samråd med regeringen rörande dess ställningstagande iförhandlingarna med EG om svenskt medlemskap. Utskottet börockså få en benämning som motsvarar de av motionärernaföreslagna uppgifterna, t.ex. utskottet för relationermed EG.Gällande regler m.m.Inrättande av utskott och ärendefördelning mellan utskottenBestämmelser om inrättande av utskott för riksdagsärendenasberedning finns i 4 kap. 2 § riksdagsordningen. Enligt förstastycket skall inom sig för varje valperiod tillsättaett konstitutionsutskott, ett finansutskott, ett skatteutskottoch minst tolv andra utskott.I tilläggsbestämmelsen 4.2.1 anges de sexton utskott som ienlighet härmed skall tillsättas av senast på åttondedagen efter dagen för första sammanträdet med kammaren underriksdagens valperiod.Riksdagen kan enligt 4 kap. 2 § andra stycketriksdagsordningen under tillsätta ytterligare utskottför tiden längst t.o.m. valperiodens slut. Enligttilläggsbestämmelsen 4.2.2 skall om den tillsättersådant ytterligare utskott ange dess huvudsakligaarbetsuppgifter.Bestämmelser om ärendefördelningen mellan utskotten finns i 4kap. 4 och 5 §§ riksdagsordningen samt i tilläggsbestämmelserna4.6.1--4.6.16. Enligt 4 kap. 6 § kan avvika från defastställda grunderna för ärendefördelningen, om det i särskiltfall är påkallat av hänsyn till sambandet mellan ärenden, ettärendes särskilda beskaffenhet eller arbetsförhållandena. Någonmöjlighet till sådan avvikelse ges dock inte när det gällerberedningen av ärenden som rör grundlagarna ochriksdagsordningen. Sådana ärenden skall enligt 4 kap. 4 §beredas av konstitutionsutskottet.Stadgandet i 4 kap. 2 § andra stycket om möjlighet att undervalperioden tillsätta ytterligare utskott utöver de 16 itilläggsbestämmelsen 4.2.1 angivna torde främst ha varit avsettatt möjliggöra tillsättande av utskott för beredning av särskilt(särskilda) ärende(n). Tillsättandet av ett sådant utskottinnebär en avvikelse från de i 4 kap. 6 § riksdagsordningen ochtilläggsbestämmelserna till denna paragraf fastställdafördelningsgrunderna, men är där förutsett genom klausulen attavvikelse får ske, om det i särskilt fall är påkallat av hänsyntill sambandet mellan olika ärenden, ett ärendes särskildabeskaffenhet eller arbetsförhållandena. Tillsättandet av ettsärskilt utskott för beredning av särskilt (särskilda) ärende(n)kräver således ingen ändring i riksdagsordningens bestämmelserom ärendefördelningen mellan utskotten.Det kan emellertid också vara fråga om att undermandatperioden tillsätta ytterligare ett ständigt utskott.Tillsättandet av ett sådant utskott kräver en samtidig ändringav tilläggsbestämmelserna till 4 kap. 2 § och 4 kap. 6 §riksdagsordningen.Det s.k. behandlingstvånget finns reglerat i 4 kap. 8 §riksdagsordningen. Där stadgas att utskott skall avge betänkandeöver ärende som hänvisats till utskottet och som inteåterkallats. Utskott kan dock överflytta ärende till annatutskott, om detta samtycker därtill, eller överenskomma med etteller flera utskott att de skall bereda ärendet gemensamt genomdeputerade i sammansatt utskott.Samråd i utrikespolitiska frågorPå det utrikespolitiska området finns det en grundlagsregleradordning för insyn och inflytande. Det föreliggerenligt 10 kap. 2 § regeringsformen en skyldighet för regeringenatt inhämta godkännande innan en för riket bindandeöverenskommelse ingås. Detta gäller inte endast näröverenskommelsen förutsätter lagstiftning eller annatriksdagsbeslut utan också när överenskommelsen är av störrevikt. Om rikets säkerhet kräver det kan regeringen underlåta attinhämta godkännande. I sådant fall skall regeringen istället överlägga med utrikesnämnden innan överenskommelseingås. Därutöver gäller enligt 10 kap. 6 § regeringsformen attregeringen skall hålla utrikesnämnden underrättad om deutrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket ochöverlägga med nämnden så ofta det erfordras. I allautrikesärenden av större vikt skall regeringen före avgörandetöverlägga med nämnden om det kan ske.I förra årets granskningsbetänkande (1990/91:KU30) redogjordeutskottet för innehållet i en promemoria frånstatsrådsberedningen rörande partiledaröverläggningar. Detförekommer enligt promemorian bl.a. att informellaöverläggningar äger rum med ledarna för de partier som ärföreträdda i utrikesnämnden i brådskande eller andrautrikespolitiska frågor som bedöms fordra detta samråd. Dendåvarande statsministern framhöll vid utfrågning inför utskottetatt sådana överläggningar i utrikes- och säkerhetspolitiskafrågor inte var avsedda att ersätta det samråd och deninformation som enligt 10 kap. regeringsformen skall äga rum iutrikesnämnden. Överläggningar med partiledarna hade enligtstatsministern ibland förekommit som förberedelse inför ettsammanträde i utrikesnämnden.Utskottet ville i granskningsbetänkandet för sin delunderstryka vad statsministern framhållit, nämligen attöverläggningar med ledarna för några av eller alla riksdagenspartier inte fick ersätta sammanträden med utrikesnämnden i defall sådana erfordrades enligt bestämmelserna i 10 kap.regeringsformen. Enligt utskottet kunde givetvis ett ärendesbrådskande natur göra att utrikesnämnden inte hann inkallas.Överläggningar med partiledarna kunde i ett sådant fall utan attersätta sammanträde med utrikesnämnden vara av värde förinformationen till partier.Riksdagen skall enligt tilläggsbestämmelsen 7.1.1 tillriksdagsordningen företa val till bl.a. den svenska delegationentill Europeiska frihandelssammanslutningens (EFTA)parlamentarikerkommitté. På förslag av utrikesutskottet(1988/89:UU17) utvidgades EFTA-delegationen för att ge allariksdagspartier möjlighet att delta i EFTA:sparlamentarikersamarbete. I utrikesutskottets betänkande1988/89:UU19 konstaterades att EFTA-delegationen i ökadutsträckning utnyttjats av regeringen för information tillpartierna om EG-frågor. Enligt betänkandet utgickutrikesutskottet från att regeringen gav den utvidgadeEFTA-delegationen tillgång till allt relevant material så attden hölls fortlöpande och regelbundet informerad om utvecklingenav de svenska kontakterna med tog granskningsbetänkande(1989/90:KU30) upp frågan om informationen tillEFTA-delegationen. Utskottet ville för sin del betona vikten ochvärdet av att riksdagspartierna genom sina representanter iEFTA-delegationen hölls underrättade om förhandlingsarbetetsutveckling. Utskottet noterade med tillfredsställelse att detvar regeringens uttalade ambition att så långt möjligtefterkomma delegationens önskemål om information. Frågan togsockså upp granskningsbetänkande (1990/91:KU30). Därredovisades bl.a. att ien promemoria med anledning av granskningen framhållit attföreträdare för avdelningens politiska ledning fortsatt att medtäta mellanrum samråda med EFTA-delegation och därvidbemödat sig om att lämna all relevant information. Avpromemorian framgick också att EFTA-delegationen vid någratillfällen begärt kompletterande eller fördjupad information.Via UD:s handelsavdelning hade regeringen efterkommit varjesådan begäran.Utrikesdepartementets handelsavdelning försäkrade också i sittsvar till utskottet att det förblev regeringens strävan att idessa frågor ha ett omfattande och öppet informationsutbyte medriksdagen och dess olika organ. Utskottet noterade även dettamed tillfredsställelse.EES-avtaletFörhandlingarna om upprättande av ett avslutades ioktober 1991. En utgångspunkt för talmanskonferensens förslag ominrättande av ett särskilt utskott var att avtalet skulleundertecknas därefter och att en proposition om dessgodkännande skulle föreläggas . Idecember 1991 offentliggjordes emellertid ett yttrande frånEG-domstolen till . Domstolen var i yttrandetkritisk mot den tilltänkta konstruktionen för judiciell kontrollmed en gemensam EES-domstol.Domstolens ställningstagande ledde till att förhandlingarnaåterupptogs. nåddes enighet om dejudiciella frågor som berörts i har beslutat att inhämta EG-domstolensyttrande också över den nya lösning som nåtts. Domstolenförväntas offentliggöra sitt ställningstagande . Det formella undertecknandet av avtalet kan därförtidigast äga rum . Regeringen har aviseratatt man, under förutsättning att så sker, i årkommer att framlägga en proposition om godkännande av avtalet.Målsättningen är fortfarande att avtalet skall träda i kraftden . Enligt vad utskottet inhämtat kan det dockinte uteslutas att tidpunkten för ikraftträdandet måstesenareläggas.Utskottets bedömningUtskottet delar talmanskonferensens uppfattning att frågan omett införlivande av med svensk rätt är ett såextraordinärt ärende att det kan vara befogat att med stöd avbestämmelserna i 4 kap. 2 § andra stycket inrätta ett särskiltutskott, benämnt , för dess beredning. föreslagit bör utöver propositionen omgodkännande av med tillhörande motioner även andraärenden av central betydelse för hänvisas tillEES-utskottet.EES-utskottet bör upplösas så snart det slutfört dessaberedningsuppgifter. Med tanke på den osäkerhet som råderrörande tidsplanen för avtalets undertecknande och tänktaikraftträdande bör dock inte nu besluta om någon fasttidsgräns för utskottets verksamhet.Den beredningsuppgift som kommer att åläggas det föreslagnautskottet är mycket omfattande, och utskottet kommer att fåarbeta under mycket stor tidspress. mening är det redan av denna anledningolämpligt att ålägga några andra uppgifter vidsidan av dem som har direkt samband med godkännandet avEES-avtalet. Utskottet avstyrker därför de i motionernaframförda förslagen att det särskilda utskottet, utöver de nubeskrivna uppgifterna, också skulle utnyttjas för beredning avandra centrala frågor rörande samarbetet med EG samt att detskulle kunna användas av regeringen som samrådsorgan i frågorrörande förhandlingar om detta samarbete.Utskottet vill dock som tidigare betona värdet av attregeringen samråder med företrädare för omförhandlingsarbetet såväl rörande slutförande av ett EES-avtalsom de förändringar i och tillägg till avtalet som kan bliaktuella efter det att avtalet trätt i kraft. Givetvis är detockså i högsta grad angeläget att ett motsvarande samråd skermed i samband med de kommande förhandlingarna medanledning av den svenska ansökan om medlemskap i emellertid talmanskonferensens uppfattning att dettasamråd tills vidare bör kunna ske i de organ som finns ,dvs. när det gäller principiella frågor i utrikesnämnden och vidpartiledaröverläggningar samt när det gäller mer speciella ochdetaljerade förhandlingsfrågor rörande iEFTA-delegationen.Enligt vad utskottet inhämtat är frågan omutskottsorganisationen i anslutning till behandlingav EG-samarbetet föremål för fortsatt behandling iriksdagsutredningen. I direktiven för utredningen omgrundlagarna inför EG framhålls vikten av att utredningenöverväger på vilket sätt skulle kunna spela en aktivroll i EG-samarbetet. Utskottet vill, i avvaktan på att detpågående utredningsarbetet slutförts, inte nu ta ställning tillvilka organ som bör finnas för samråd införförhandlingar eller beredning av ärenden rörande EG-samarbetet.Utskottet vill i sammanhanget påpeka att det utöverutrikesutskottet, utrikesnämnden och EFTA-delegationen finnseller kommer det att finnas ett antal andra organ inom riksdagenför samråd i frågor rörande europeisk utveckling ochintegration. Sålunda förväntas utse en delegation på18 personer som skall ingå i en blandkommission medEuropaparlamentet. Kommissionens uppgift är i första hand attutgöra samrådsorgan i frågor av gemensamt intresse införförhandlingarna om ett svenskt medlemskap i skallledamöter utses i en parlamentarikerdelegation till konferensenom säkerhet och samarbete i (ESK). Enligt utskottetsmening vore det mot denna bakgrund olämpligt att inrättaytterligare ett organ för samråd rörande det europeiskaintegrationsarbetet utan att förslaget föregåtts av en analys avarbetsfördelningen respektive möjligheten till samordningmellan de olika samrådsorganen. beträffande inrättande av ett särskilt utskottatt med anledning av talmanskonferensens förslag1991/92:15 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1991/92:K13 idenna del samt 1991/92:U504 yrkande 23 i denna del beslutar attinrätta ett särskilt utskott för dels den väntadepropositionen om godkännande av med tillhörandemotioner, dels andra ärenden som är av central betydelse förEES-avtalet och som skall slutbehandlas före avtaletsikraftträdande,res. (s) delvis2. beträffande samrådsuppgifteratt med bifall till talmanskonferensens förslag1991/92:15 yrkande 2 och med avslag på motionerna 1991/92:K13 idenna del samt 1991/92:U504 yrkande 23 i denna del godkänner vadriksdagsutredningen föreslagit om organisationen tills vidareför samråd mellan regering och riksdag i frågor som rör EES ochEG.res. (s) delvisStockholm den 21 april 1992På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), TorgnyLarsson (s), (), (nyd),(), (), (), (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. , , , , , och LisbethStaaf-Igelström (alla s) anserdels att den del av yttrandet som på s. 6 börjar med"Utskottet delar" och på s. 7 slutar med "olika samrådsorgan"bort ha följande lydelse:Utskottet delar talmanskonferensens uppfattning att frågan omgodkännande av är ett så extraordinärt ärende attdet kan vara befogat att inrätta ett särskilt utskott för dessberedning. Som talmanskonferensen föreslagit bör utöverpropositionen om godkännande av med tillhörandemotioner även andra ärenden av central betydelse för EES-avtalethänvisas till utskottet.Utskottet tillstyrker det av reservanterna italmanskonferensen och av motionärerna framförda förslaget attdet särskilda utskottet också skulle få i uppgift att, vid sidanav utrikesnämnden, företräda vid samråd med regeringenrörande dess ställningstagande i förhandlingarna dels mellanEFTA och EG inom ramen för , dels med EG om svensktmedlemskap.Utskottet vill än en gång framhålla betydelsen av attregeringen kontinuerligt informerar om det pågåendeintegrationsarbetet och samråder med företrädare förriksdagspartierna i viktiga förhandlingsfrågor. Inför och underde kommande medlemsförhandlingarna behövs ett väl fungerandesamrådsförfarande för att skapa så bred enighet som möjligt omSveriges handlingslinje. Av denna anledning och med tanke påintegrationsfrågornas komplexitet är det enligt utskottetnaturligt att det utskott som bereder EES-propositionen och somdärigenom skaffar sig kompetens på detta område också fungerarsom samrådsorgan inför och under medlemskapsförhandlingarna.Det särskilda utskottet bör i första hand få verka under tidenfram t.o.m. ikraftträdandet av . Utskottet bör dockvara oförhindrat att fortsätta sitt arbete någon tid efterikraftträdandet om det krävs för fullgörandet av dessberedningsuppgifter. Som framhållits i motionerna kan det ävendärefter och under återstoden av innevarande valperiod finnas behov av attutskottet med tanke påsamrådsuppgifterna får fortsätta att verka. Utskottet har föravsikt att återkomma med förslag i denna del.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande inrättande av ett särskilt utskottatt med anledning av talmanskonferensens förslag1991/92:15 yrkande 1 samt motionerna 1991/92:K13 i denna del och1991/92:U504 yrkande 23 i denna del beslutar att inrätta ettsärskilt utskott för beredning av dels den väntadepropositionen om godkännande av med tillhörandemotioner, dels andra ärenden som är av central betydelse förEES-avtalet,2. beträffande samrådsuppgifteratt med bifall till motionerna 1991/92:K13 i dennadel och 1991/92:U504 yrkande 23 i denna del samt med avslag påtalmanskonferensens förslag 1991/92:15 yrkande 2 godkänner vadutskottet anfört om det särskilda utskottets ställning somsamrådsorgan mellan regering och riksdag i frågor som rör EESoch EG.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant för ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Jag ansluter mig till den reservation som avgivits av desocialdemokratiska ledamöterna.