bet · GF01BoU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Utbetalning av förnyelsebidrag (mom. 38)(), (), (),(), (), (),och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Inga invändningar" och på s. 44 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Det är nu möjligheten att bevilja nyaförnyelsebidrag togs bort. Bidragstagare som ännu inte utnyttjatde redan beviljade förnyelsebidragen får enligt regeringensförslag möjlighet att inkomma med ansökan om utbetalning underhela . innebär regeringsförslaget att det kanundvikas att anspråk på utbetalning av bidrag kvarstår undermånga år framåt. Enligt utskottets mening bör den av regeringenföreslagna ordningen för en avveckling av förnyelsebidragen motdenna bakgrund kunna godtas. Regeringsförslaget om utbetalningav förnyelsebidrag tillstyrks således.dels att moment 38 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:38.beträffande utbetalning av förnyelsebidragatt godkänner vad regeringen i proposition1991/92:100 bil. 8 förordat i fråga om utbetalning avförnyelsebidrag,28. Begäran om en ny bidragsform (mom. 40), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "Som utskottet" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse:Antalet lediga lägenheter har ökat. Desociala problemen finns kvar och har kanske till och med blivitvärre i vissa bostadsområden. Det borde därför enligt utskottetsuppfattning inte råda någon tveksamhet om behovet av enbostadssocialt inriktad bidragsform som kan ersätta de tidigareavvecklade förnyelsebidragen. Denna uppfattning har ocksåriksdagen i ett tillkännagivande givit uttryck för. Någotförslag om en ersättning för förnyelsebidragen i enlighet medriksdagens begäran har emellertid ännu inte framlagts avregeringen.Bostadsutskottet anser, att nu bör upprepa sinbegäran om ett förslag med den förordade inriktningen.Regeringen bör således anmodas att återkomma tillriksdagen med förslag om en stödform för bostadsområden meduthyrningssvårigheter eller sociala problem.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Bo210 (s)bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 40 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:40.beträffande begäran om en ny bidragsformatt med anledning av motion 1991/92:Bo210 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. En fond för tomma lägenheter (mom. 41), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "är" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse:Outhyrda lägenheter börjar åter bli ett stort problem. För devärst drabbade bostadsföretagen kan detta få allvarligaekonomiska följder. Som framhålls i den socialdemokratiskapartimotionen har dock de bostadskooperativa företagen en metodatt motverka effekterna av tomma lägenheter. Medel avsättskontinuerligt till en särskild fond för ändamålet.Utskottet anser att även ägare till hyresfastigheter bör gesmotsvarande möjligheter att fondera medel för att utjämnatillfälliga problem med outhyrda lägenheter. Eftersom behovet avinsatser är akut är det emellertid tidsmässigt inte möjligt attnu bygga upp en fond av erforderlig storlek. Staten bör därförmed en särskild garanti ge bostadsföretagen möjlighet att medlån bygga upp fonden. Lånen kan sedan betalas tillbaka i taktmed att antalet tomma lägenheter sjunker. Regeringen bör efterkontakter med fastighetsägarnas organisationer återkomma tillriksdagen med ett förslag med den förordade inriktningen.Vad utskottet ovan anfört bör med anledning av densocialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 13 ge regeringentill känna.dels att moment 41 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:41.beträffande en fond för tomma lägenheteratt med anledning av motion 1991/92:Bo232 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30.Investeringsbidraget (mom. 42), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar med "Bakom beslutet" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse:Den nuvarande regeringen har vidtagit en rad bostadspolitiskaåtgärder som förutom att de ger kraftigt ökade kostnader iboendet dessutom bidrar till att minska bostadsbyggandet tillnivåer som ligger långt under vad som kan accepteras. En avdessa åtgärder är den genomförda sänkningen avinvesteringsbidragen. Som en del i ett samlat åtgärdsprogram föratt hålla hyrorna nere och dessutom stimulera produktionen avbostäder bör därför investeringsbidragen, i enlighet medförslaget i den socialdemokratiska partimotionen Bo232,återställas till den tidigare gällande nivån, dvs. till avde beräknade kostnaderna för bidragsberättigade ändamål.Vad utskottet nu med anledning av förslagen i densocialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 5 samt imotionerna Bo202 (s) såvitt nu är i fråga, Bo207 (s) såvitt nuär i fråga, Bo223 (s) yrkande 1, Bo237 (s) yrkande 1 ochVänsterpartiets partimotion Bo238 yrkande 3 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 42 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:42.beträffande investeringsbidragetatt med anledning av motionerna 1991/92:Bo202 idenna del, 1991/92:Bo207 i denna del, 1991/92:Bo223 yrkande 1,1991/92:Bo232 yrkande 5, 1991/92:Bo237 yrkande 1 och1991/92:Bo238 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant för ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Eva () anför:Jag ansluter mig till följande reservationer (s):3.Införande av det s.k. räntelånesystemet (mom. 2)4.Bostadsfinansieringens utformning (mom. 3)5.Parkeringsanläggningar (mom. 4)6.De allmännyttiga bostadsföretagens roll (mom. 5)8.Slopad särställning för allmännyttiga bostadsföretag (mom.6)12.Bostadspolitiken och de handikappade (mom. 13)13.Byggutmaningen (mom. 14)16.Återinförande av vissa villkor för det statliga stödetför bostadsbyggandet (mom. 18)18.Stöd till ROT-verksamheten (mom. 23)21.Begränsning av räntebidragen för ny- och ombyggnader avbostäder (mom. 28)22.En avveckling av ungdomsbostadsstödet (mom. 32)23.Ungdomsboendedelegationen (mom. 33)24.Avveckling av kvarboendegarantierna (mom. 34)25.Avveckling av tilläggslångivningen (mom. 36)26.Beslutsramen för tilläggslån (mom. 37)28.Begäran om en ny bidragsform (mom. 40)30.Investeringsbidraget (mom. 42)Jag vill dessutom anföra följande vad gäller:Det grundläggande bostadspolitiska målet (mom. 1)En bra bostad är, som framhålls i partimotionBo238, en social rättighet som kan jämföras med rätten tillvård, omsorg och utbildning. En utgångspunkt för debostadspolitiska strävandena måste därför vara att tillgodoseallas rätt till en bostad efter behov och till en rimligkostnad. Den förda bostadspolitiken får sedan formas utifråndetta allmänt formulerade bostadssociala mål.Det faktum att efterkrigstidens bostadspolitik har haft singrund i klart uttalade bostadssociala mål har bidragit till attden varit mycket framgångsrik. I internationella sammanhang sesockså ofta som ett föredöme när det gäller att utformaen bostadspolitik som ger förutsättningar för bredasamhällsgrupper att skaffa sig en bostad efter sina behov. Vihar också tillgång till ett välutrustat bostadsbestånd avi huvudsak god standard. En förutsättning härför harotvivelaktig varit samhällets stöd till bostadsbyggandet.Även om vi har en genomsnittligt sett mycket godbostadsstandard innebär inte detta att alla har tillgång tillden bostad de behöver. Det finns enligt utskottets mening behovav ett fortsatt och förbättrat stöd till vissa svaga grupper.Vid utformningen av den framtida bostadspolitiken måste därförstor hänsyn tas till dessa gruppers behov.På lång sikt är det en rad frågor som med utgångspunkt i debostadssociala strävandena måste finna sin lösning. den tilltagande segregationen i boendet, den fortsattaomdaningen av miljonprogrammets områden och kostnadsökningarnainom bostadssektorn.I den situation som råder på bostadsmarknaden är detdessutom, som framhålls i partimotion Bo238,nödvändigt att vidta åtgärder på kort sikt. Det gäller bl.a.höjt investeringsbidrag, tidigareläggning av investeringar iinfrastruktur, bibehållande av tilläggslånen till yngre hus,ungdomsbostadsstödet m.fl. stödformer. Dessutom bör deallmännyttiga bostadsföretagen tillföras tillfälliga extralånemedel för inköp av bostadsfastigheter m.m.Vad utskottet nu med anledning av partimotionBo238 yrkande 2 anfört bör som sin mening geregeringen till känna. I den mån den socialdemokratiskapartimotionen Bo232 yrkande 1 inte kan anses tillgodosedd genomdet nu anförda avstyrks den av utskottet. Ny demokratispartimotion Bo236 yrkandena 1, 4 och 11 avstyrks.Uppdrag till angående ekologiskt byggande m.m.(mom.8)ställer sig bakom de i motionerna Bo225 (v),Bo513 (v) och Bo514 (v) framlagda förslagen om vissa uppdragtill avseende ekologiskt byggande m.m.De negativa konsekvenserna av dagens bilberoendesamhällsuppbyggnad har gjort att en efterfrågan på bilfriabostadsområden uppstått. Det bör vara möjligt för debarnfamiljer och andra hushåll som valt att ej ha bil att slippade miljömässiga och andra problem som följer i bilismens spår.Ett bilfritt flerfamiljshusområde bör därför byggas. Därigenomfinns möjligheter att studera hur ett sådant kan fungera ipraktiken. Förutsättningen bör vara att hushållen i området ejskall behöva markytor, garage m.m. för permanent bilinnehav.Boverket bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna för statenatt stödja ett projekt med denna inriktning.Under de senaste åren har flera intressanta och lovandeekobyprojekt genomförts runt om i landet. Som framhålls i en avmotionerna är det dock angeläget att nu intensifiera arbetet medatt utveckla former för att anpassa byggandet och boendet motett ekologiskt bärkraftigt samhälle. bör därför ges iuppdrag att samla alla berörda inom bygg- och bostadssektorn föratt gemensamt utarbeta en plan med målet att gradvis anpassasektorn till en sådan utveckling.De ekobyar som uppförts har oftast utgått från tekniskalösningar m.m. som är anpassade för små bostadsområden med godtillgång på mark. Det är emellertid nödvändigt att ettekologiskt tänkande även kan tillämpas vid utformningen avbostadsområden i tätorter där andra förutsättningar oftaföreligger. Ett pilotprojekt i ett bostadsområde med större husoch fler hushåll -- åtminstone ett hundratal -- behöver därförgenomföras. bör ges i uppdrag att utforma förslag tillett sådant projekt.Vad utskottet ovan föreslagit bör med anledning avde aktuella v-motionerna ge regeringen till känna.Uppdelning av stora lägenheter (mom. 11)Från vissa håll i den bostadspolitiska debatten framförsåsikten att ett av de stora problemen på den svenskabostadsmarknaden skulle vara att människor inte byter bostadtillräckligt ofta. delar inte åsikten att enökad rörlighet på bostadsmarknaden i sig är önskvärd. Det ärsocialt viktigt att kunna bo kvar där man slagit rot och har sintrygghet och sitt sociala nätverk. Däremot är det önskvärt attde som bor i för stora lägenheter kan få hjälp med en uppdelningav sin bostad. På så sätt kan också en mer varieradlägenhetssammansättning uppnås i exempelvis villaområden.Utskottet instämmer i förslaget i partimotionBo238 yrkande 7 att bör ges i uppdrag att lämna förslagtill hur en uppdelning av stora lägenheter kan stimuleras. Detkan handla om rådgivning och spridande av goda exempel. Det kanockså handla om direkta stimulanser. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Anslag till investeringsbidrag (mom. 47)Utskottet har ovan ställt sig bakom förslaget iVänsterpartiets partimotion Bo238 om att investeringsbidragetskall återställas till den tidigare gällande högre bidragsnivån,9,. Utskottet tillstyrker med hänvisning härtill motionenäven i vad avser anslag till investeringsbidrag.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1, 8, 11 och 47 borde ha hemställt:1.beträffande det grundläggande bostadspolitiska måletatt med anledning av motion 1991/92:Bo232 yrkande 1och med avslag på motionerna 1991/92:Bo236 yrkandena 1, 4 och 11samt 1991/92:Bo238 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,8.beträffande uppdrag till angående ekologisktbyggande m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Bo225,1991/92:Bo513 och 1991/92:Bo514 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,11.beträffande uppdelning av stora lägenheteratt med anledning av motion 1991/92:Bo238 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,samtUnder förutsättning av bifall till reservation 3047.beträffande anslag till investeringsbidragatt med bifall till motion 1991/92:Bo238 yrkande 4och med anledning av regeringens förslag i proposition1991/92:100 bil. 8 till Investeringsbidrag förbostadsbyggande för /93 anvisar ettförslagsanslag på ,och bostadsutskottets offentligautfrågning den 6februari 1992 om byggsysselsättningen Inbjudna (i den ordning de deltog), generaldirektör, arbetsmarknadsstyrelsenNils , bankdirektör, , generaldirektör, boverketÅke Wänman, förbundsordförande, byggnadsarbetareförbundetMats Siggelin, direktör, byggentreprenörernaDeltagande riksdagsledamöterFrån arbetsmarknadsutskottetMona (), ordförande, (), viceordförande, (), (m), GeorgAndersson (s), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (nyd) och ().Från bostadsutskottetAgne (), ordförande, (), viceordförande, (), (), MagnusPersson (s), (), (), UlfLönnqvist (s), (), (), BrittaSundin (s), (), (), IngaBerggren (m), (), (), (), (), (nyd) och EvaZetterberg (v).Protokoll från arbetsmarknadsutskottets ochbostadsutskottets gemensamma offentliga utfrågning den 6februari 1992 om byggsysselsättningenI en underbilaga till detta protokoll har samlats de bilder,som tillhör protokollet.Mona (): Jag skall be att få hälsa alla välkomnatill den här hearingen om byggsysselsättningen, som riksdagensarbetsmarknadsutskott, där jag är ordförande, och riksdagensbostadsutskott, där är ordförande, anordnar. Jaghälsar framför allt dem hjärtligt välkomna som vi har bett kommahit för att ge oss en bild av byggsysselsättningen, vad som harhänt, vad som kommer att hända, vilka behov som finns påbyggmarknaden, vilken roll som den spelar i den mycket jobbigaarbetsmarknadskris som nu står inför och som vi ocksåkommer att få jobba med på alla politikområden under denkommande tiden. Det är det som är avsikten med hearingen, ocheftersom större delen av tiden skall ägnas åt att lyssna på ochfråga dem som har kommit hit för att ge oss vägledning,information och kunskap, skall jag inte anslå mer tid tillinledningen utan ge ordentligt med utrymme åt de inbjudna. Jaghoppas att dagen skall bli givande.Jag lämnar först ordet till , som ärgeneraldirektör i arbetsmarknadsstyrelsen.Göte , AMS: Fru ordförande, ledamöter! Vibefinner oss i en utomordentligt allvarlig situation på densvenska arbetsmarknaden. Det framgick inte minst av de siffrorsom vi publicerade i går om hur arbetsmarknadsläget ser ut.Allvaret i läget visas också i det faktum att både vi och,såvitt jag förstår, alla andra bedömare menar att botten ikonjunkturnedgången ingalunda är nådd, framför allt inte när detgäller utvecklingen på arbetsmarknaden, utan den kommer vi attse först under 1993.Det kan också finnas anledning för mig att något beröra denallmänna utvecklingen på arbetsmarknaden och i fråga omarbetslösheten innan jag mera direkt går in påbyggarbetsmarknaden. Det finns naturligtvis två skäl till det.Det ena skälet är att det har stor betydelse för hur man skallkunna bedöma att de byggnadsarbetare som blir arbetslösa kangå över till andra sysselsättningar, och det andra skälet är attdet naturligtvis har betydelse för vilken typ av åtgärder mankan tillåta sig t.ex. när det gäller stimulans av ekonomin iallmänhet och byggandet i synnerhet. Jag skall därför baramycket kortfattat säga någonting om utvecklingen påarbetsmarknaden totalt sett.Bild 1Om man tittar på utvecklingen när det gäller efterfrågan påarbetskraft , ser man tydligt hur efterfrågan fråntoppläget 1989/90 drastiskt har fallit ned på en nivå som deninte har varit på tidigare. Konjunkturbotten /83 harockså passerats. Det gäller inte minst tillverkningsindustrin,där konjunkturfallet började och där efterfrågan nu är nere påen utomordentligt låg nivå.Bild 2Byggsidan har följt med. Vi ser att efterfrågefalletinträffade framför allt och att det nufortsätter nedåt. Varselläget, som kanske framför allt ärintressant när man skall bedöma arbetslöshetsutvecklingenframöver, kan ni se på den här bilden, som också beskriver80-talet. Under den förra lågkonjunkturen kom en varseltopp, mednära 10 000 varslade under en månad, . ser vihur antalet varsel har blivit oerhört stort iden här konjunkturnedgången och har överträffat siffrorna underden förra nedgången.Vi kan nu konstatera att antalet varsel i rad äröver 15000, och det betyder att 64 000 människor har varslatsom uppsägning. gällde en relativt hög andelav varslen byggsidan, och den senaste månaden var den över10%.En del frågar nu i vilken utsträckning varslen har någontingatt göra med den faktiska utvecklingen på arbetsmarknaden. Ärdet inte så att många varsel dras tillbaka och det inte blir såmånga arbetslösa? Vi har ju en tumregel, som säger att kanske60% av varslen går i verkställighet. Vad som karakteriserarsituationen är att den procentandelen har tenderat attbli högre.Bild 3Det finns ett mycket klart samband mellan varsel ochuppsägningar, dvs. att personer blir arbetslösa på grund avuppsägningar, som kan mätas i arbetskraftsundersökningarna. Vihar gjort en sammanställning där det framgår hur varslen harsett ut och hur många nya arbetslösasom har blivit det på grund av uppsägning. Man ser ganskatydligt hur varseltoppen 1981/82, med en tidsmässigförskjutning, ledde till ökad arbetslöshet. Vi ser också nuden utvecklingen. Det betyder att vi kan räkna med, att efterdet att varseltoppen har nåtts kommer toppen av arbetslösheten.Bild 4Ett annat sätt att beskriva efterfrågesituationen på marknadenanvänder , och det handlar om andel företagsom angivit tillgång på arbetskraft som trängsta sektion. Därser vi konjunkturvariationerna och hur man på byggsidan underöverhettningsperioden /90 hade brist på arbetskraft, vilketockså ledde till lönestegringar och allmännaöverhettningstendenser. Vi ser också hur snabbt hela den bristenhar försvunnit.Bild 5Detta ger då upphov till ökad arbetslöshet. Den har ökatkontinuerligt, trots att vi har satt in väldigt mycketarbetsmarknadspolitiska insatser. Om vi ser de arbetslösa irelation till befolkningen finner vi att de 201 000 som vararbetslösa motsvarar av arbetskraften, somär 4,5 miljoner. Vi har här relaterat till befolkningen 16--65år, och därför är det procentuellt litet färre, av naturligaskäl.Jag vill med det också illustrera de regionala skillnaderna.Man kan konstatera att arbetslösheten slår över hela landet. Deregionala skillnaderna är kanske mindre . Detbetyder att arbetslösheten har ökat i men inte ökat såmycket i . Det är historiskt att inte högsta arbetslösheten och inte ens kommer på andra plats.Det är i som arbetslösheten har gått upp och nuär näst högst i landet. Detta beror i stor utsträckning på demycket kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser som hargjorts i Norrbotten.Det är mycket höga arbetslöshetstal i hela landet. De varierarmellan 3 och av befolkningen -- detta trots att vi har sattin väldigt mycket arbetsmarknadspolitiska insatser. I slutet avjanuari var ungefär 135 000 personer föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi har mycket snabbt ökatarbetsmarknadsutbildningen -- vi har t.o.m. överträffat våraegna förväntningar när det gällt att snabbt åstadkomma detta.87000 personer fick arbetsmarknadsutbildning i slutet avjanuari, vilket motsvarar ganska exakt av arbetskraften.Övriga åtgärder är beredskapsarbete och inskolningsplatser.Jag vill särskilt nämna att utbildningsvikariaten i slutet avjanuari uppgick till nästan 10 000. Totalt sett ökade dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna med 16000 , men trots det ökade alltså arbetslösheten mycketkraftigt.Bild 6Jag skall med en bild illustrera hur utvecklingen när detgäller arbetsmarknadsutbildningen, beredskapsarbete ochsärskilda inskolningsplatser har varit . Vi harsuccessivt trappat upp insatserna för att möta den stigandearbetslösheten. Men det betyder också att vi börjar nå taket förvad som är möjligt och rimligt att göra inomarbetsmarknadspolitiken.Om vi tittar på situationen för byggnadsarbetarna finner viatt den är ganska dramatisk. Byggarbetslösheten i riket i slutetav januari -- -- var . Det varierar i landet,arbetslösa byggnadsarbetare i och iGävleborgs län. Jag kan bara säga att det är en stigandetendens. Vi kan titta i registren , om vi vill, och konstaterade vi att arbetslösheten var -- trevardagar efter att den var 15,9 %.Jag var med på en offentlig hearing i arbetsmarknadsutskotteti fjol, och då pratade vi bl.a. om åtgärder. Jag markeradebehovet av att sätta in mera åtgärder och att få i gång demsnabbare när det gäller byggandet, framför allt infrastrukturen.Jag vill betona att det inte bara handlade om dagssituationen,som då inte var så alarmerande.Som jag ser det, är det viktigt att vi med vissframförhållning talar om för statsmakterna vad som kommer atthända. Vi vet alla att åtgärder på byggsidan har en mycket långplanering innan de får genomslag. All erfarenhet talar för attdet dess värre, när det gäller att använda byggsektorn istabiliseringspolitiskt syfte, är en genomgående tendens attbesluten alltid fattas för sent.I ett läge där det krävs extraordinära insatser för att göranågonting på byggmarknaden, om den inte skall kollapsa ochverksamheten gå långt under det som är en rimlig neddragning avbyggnadsverksamheten i förhållande till en mera långsiktig nivåoch skapa nya problem i en konjunkturnedgång, måste man medmycket stor kraft sätta in åtgärder. Då handlar det inte omdagens arbetslöshetsnivå utan om de arbetslöshetsnivåer som viriskerar att få om ytterligare ett år.Den bedömning jag kan göra , utifrån det material vi har,är att botten inte är nådd och att vi kanske inte ens ser bottenpå den här utvecklingen. Utgångsläget är att vi har 17%arbetslösa byggnadsarbetare, och jag har varnat för en situationmed arbetslöshet inte bara i utan i helalandet. Därför är det ganska rimligt att säga att det måstesättas in kraftfulla åtgärder.Jag vill också säga att arbetslösheten förvisso inte ärgratis. betalade vi, för fyra veckors arbetslöshet,1,8 miljarder i kontantstöd. Det skall alltså multipliceras med13 för att vi skall få årssumman. Bara med oförändradarbetslöshet hamnar man på utbetalningar på 23,5 miljarder underdetta kalenderår. Med en ökning av arbetslösheten kommerkostnaderna naturligtvis snabbt att överstiga 25 miljarder.När man ser på den ekonomiska situationen och diskuterar vilkaåtgärder man kan och har råd att sätta in, tror jag att detfinns ett mycket stort utrymme för att göra framför allt sådanainsatser i landet som är långsiktigt riktiga, som på lång siktbygger upp vår konkurrensförmåga. Alla är överens om attinfrastrukturen varit eftersatt , att underhålletav vägar, lokaler och annat varit eftersatt. räknarmed ett eftersatt underhåll på vägarna i 2--. Det finnsexempel på järnvägsinvesteringar som behöver göras nu för att viskall komma upp i europeisk nivå. Det gäller eftersattareparationsbehov inom offentliga byggnader osv.Både ur statsfinansiell och ur realekonomisk synpunkt menarjag att det är utomordentligt viktigt att vi kan utnyttja denhär stora resursen av byggnadsarbetare, maskiner m.m. som kommeratt vara tillgänglig . En satsning på den verksamhetenhar det positiva med sig att den får spridningseffekter i övrigekonomi, på transportområdet och på andra områden. I denkonjunktursituation som vi är i kan det vara ytterligare en braeffekt av en satsning på det här området, som huvudsakligen ärimportsnål och tar i anspråk inhemska resurser.Mona (): Tack, !Vi har för frågor, och jag ber er att fråga såkort och koncist som möjligt.