bet · GG01JoU10 · 1992-12-03 00:00:00 — Ändring i miljöskyddslagen m.m. I detta betänkande behandlas proposition 1992/93:60 medförslag till lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387) m.m.jämte en motion (-) väckt med anledning av propositionen.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag vilka innebär attvissa EG-direktiv på miljöområdet införlivas i svensklagstiftning. Motionen avstyrks i sin helhet.Till betänkandet har fogats en meningsyttring. Regeringen () har i proposition1992/93:60 föreslagit att antar förslagen till1. lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387),2. lag om ändring i hälsoskyddslagen (1982:1080),3. lag om ändring i (1987:10),4. lag om ändring i lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar.Lagrådet har avgett yttrande över lagförslagen.Lagförslagen bifogas till detta betänkande som bilaga 1.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen behandlas införlivandet i svensk lagstiftningav vissa EG-direktiv på miljöområdet.I miljöskyddslagen (1969:387) föreslås ett bemyndigande förregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att ifråga om miljöfarlig verksamhet meddela de föreskrifter omskyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått i övrigt sompå grund av av godkända åtaganden enligtavtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ()inte får åsidosättas.Vidare föreslås i hälsoskyddslagen (1982:1080) ettbemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer att i den utsträckning det behövs med hänsyn tillSveriges av godkända åtaganden enligt ,meddela föreskrifter om gränsvärden för högsta tillåtna halt iluften av föroreningar i form av kvävedioxid, svaveldioxid, sotoch bly. Om det kan antas att gränsvärdena kan komma attöverskridas skall kommunen mäta förekomsten i luften avföroreningarna.För att uppfylla bestämmelserna i ett EG-direktiv ommiljökonsekvensbeskrivningar föreslås attmiljökonsekvensbeskrivning skall upprättas vid planering avallmän va-anläggning enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten-och avloppsanläggningar. En miljökonsekvensbeskrivning skall ivissa fall också ingå i underlaget för en detaljplan enligtplan- och bygglagen (1987:10).Lagförslagen föreslås träda i kraft den dag regeringenbestämmer. 1992/93:Jo17 av (-) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1992/93:60 ochhos regeringen begär ett nytt förslag avseende anpassning medanledning av i enlighet med vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär nytt förslag tillimplementering av det i ingående direktivet om skyddför grundvatten,3. att hos regeringen begär nytt förslag tillimplementering av de i intagna EG-direktiven omluftkvalitetsnormer,4. att hos regeringen begär förslag till regleringsom garanterar allmänhetens inflytande i enlighet med EG:sdirektiv /337,5. att hos regeringen begär förslag till ettgenerellt utformat krav på miljökonsekvensbeskrivning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om aktivt arbete från sida i syfteatt påverka omarbetning av EG:s direktiv /337,7. att hos regeringen begär förslag till förändringav miljöskyddslagens omprövningsregler med innebörd attomprövning skall ske ,8. att hos regeringen begär ytterligare redovisningav åtgärder föranledda av krav i enlighet med . BakgrundDen godkände (RD1992/93:26, EU1, rskr. Texten till och enutförlig kommentar till avtalet finns i proposition 1991/92:170om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I bilaga 13till EES-propositionen angavs ett antal EG-direktiv varstransformering till svensk rätt bedömdes kräva särskildaöverväganden. Samtliga dessa direktiv finns i bilaga XX tillEES-avtalet.För staterna inom EG gäller på miljöområdet utöverRomfördraget ett antal av EG antagna förordningar och direktiv.För EFTA-staterna gäller som EES-rätt sådana förordningar ochdirektiv som ingår i med de ändringar samtövergångs- och undantagslösningar som har angetts i avtalet.Ändringarna innebär huvudsakligen att deikraftträdandetidpunkter som har föreskrivits i EG-rättsakternai EES-rätten har ändrats till i normalfallet den dag dåEES-avtalet träder i kraft. EFTA-staterna skall enligtEES-avtalet i sina interna rättsordningar införliva sådanarättsakter som motsvarar en EG-förordning. Vid införlivandet iden interna rättsordningen av en rättsakt som motsvarar ettEG-direktiv får den enskilda EFTA-staten, precis somEG-staterna, välja form och metod för genomförandet.Sveriges och övriga EFTA-staters ståndpunkt vidEES-förhandlingarna har varit att de kravnivåer avseendemiljöskydd som EG-reglerna i bilaga XX till EES-avtaletinnehåller är uppfyllda genom den miljöpolitik som redantillämpas i EFTA-länderna. hindrar inte att någonavtalspart behåller eller inför strängare miljöskyddsåtgärder ände som föreskrivs i dessa rättsakter så länge åtgärderna ärförenliga med avtalet i övrigt. Av såväl somEES-avtalet framgår att avtalets genomförande är individuelltför varje enskilt land när det gäller införlivande av direktiv.Samtidigt skall de regler i som i sak är identiskamed EG:s primär- eller sekundärrätt tolkas i enlighet medEG-domstolens avgöranden. Lagstiftningsarbetet med anledning avEES-avtalet innebär därför att även tolkning avrättsakterna skall beaktas.Avslag på propositionenMotionenEnligt motion Jo17 (-) finns flera brister i den aktuellapropositionen. De förändringar som föreslås i svensklagstiftning är inte tillräckliga för att tillgodose kraven iberörda EG-direktiv. Det pågående arbetet inomMiljöskyddskommittén utgör inte skäl för en bristfällighantering av . bör därför avslåpropositionen och begära ett nytt förslag till anpassning medanledning av (yrkande 1).Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen är den svenskamiljölagstiftningen och EG:s rättsakter på miljöområdetuppbyggda efter olika system, vilket medför särskilda problemnär EG-direktivens bestämmelser skall införlivas med den svenskarättsordningen. Direktiven anger generellt bestämdautsläppsgränser för vissa ämnen från anläggningar av olika slag.Direktiven är i huvudsak av minimikaraktär, vilket innebär attsträngare regler kan bibehållas eller införas i nationelllagstiftning. I förhållande till merparten av de av EG:smiljöregler som behandlas i aktuell proposition finns deviktigaste svenska bestämmelserna i miljöskyddslagen (1969:387).Lagen bygger på individuella tillstånd för miljöfarligverksamhet. När generella gränsvärden för miljöfarliga utsläppinförs innebär det en principiell omställning av den svenskanormgivningen på området. I (ME1989:04)uppdrag ingår att göra en övergripande genomgång av den svenskamiljölagstiftningen och lämna förslag till en samordning avlagstiftningen. Kommittén skall enligt sina direktiv (dir.1989:32 och 1991:51) bl.a. lämna förslag till generellt gällandeutsläppsregler. Utredningen skall lämna sitt huvudbetänkandesenast . När det gäller implementeringen avEES-avtalet är det därför betydelsefullt att de regler sombeslutas inte i onödan avviker från rådande regelsystem. Motbakgrund av det anförda anser utskottet i likhet medföredragande statsrådet att endast sådana bestämmelser i deaktuella miljödirektiven som saknar motsvarighet i svensklagstiftning och som innehåller direkta lagstiftningskrav ellerkrav vars uppfyllande i förutsätter lagstiftning nu börinordnas i den svenska rättsordningen. Utskottet avstyrkerdärmed motion Jo17 yrkande 1.MiljöskyddslagenPropositionenI miljöskyddslagen (1969:387) införs ett bemyndigande förregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att i frågaom skyddsåtgärder, begränsning av verksamheten ochförsiktighetsmått i övrigt meddela de föreskrifter som på grundav av godkända åtaganden enligt avtalet omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet () inte fåråsidosättas. Sådana föreskrifter skall gälla framför redanmeddelade tillstånd.Med hänsyn till den allsidiga prövning av en verksamhet somenligt 18 § miljöskyddslagen skall ske när tillstånd meddelas,till att de omprövningsmöjligheter som finns i vissa fall kanaktualiseras redan innan förflutit från tillståndsbeslutsamt då frågan behandlas av finnerregeringen inte skäl att på grund av EES-avtaletföreslå ändring i miljöskyddslagens omprövningsregler.När det gäller skydd för grundvattnet konstateras ipropositionen att de förbud och andra restriktioner som krävs pådetta område kan meddelas med stöd av det nya bemyndigandet ilagen.MotionenI motion Jo17 (-) konstateras att flera EG-direktiv innehållerkrav om omprövning av utsläppsvillkor . Trotsdetta föreslår regeringen ingen förändring av de svenskaomprövningsreglerna i miljöskyddslagen. Möjligheterna imiljöskyddslagen att tidigarelägga omprövningen motsvarar inteEG:s regler. Regeringen bör därför återkomma till medförslag till sådan EG-anpassning av miljöskyddslagen attomprövning skall ske (yrkande 7). EG:s direktivom grundvatten säger att ingen försämring av grundvattnetskvalitet skall accepteras. Denna princip gäller oavsettförekomst av vattentäkt. Många slag av markanvändning kan iframtiden komma att beröras om kraven i direktivet skalluppfyllas. En korrekt implementering av detta direktiv ställerdärför krav på stora förändringar av den svenskavattenlagstiftningen. Propositionen tillgodoser inte dessa krav,och regeringen bör därför återkomma med ett nytt förslag tillimplementering av ifrågavarande direktiv (yrkande 2).Utskottets övervägandenMiljöskyddslagen är tillämplig på utsläppande avavloppsvatten, fast ämne eller gas från mark, byggnad elleranläggning i vattendrag, sjö eller annat vattenområde. Vidareomfattar lagen användningen av mark, byggnad eller anläggning påsätt som eljest kan medföra förorening av mark, vattendrag, sjöeller annat vattenområde eller av grundvatten. Miljöskyddslagenreglerar även sådan användning av mark, byggnad eller anläggningsom kan medföra störning för omgivningen genom luftförorening,buller, skakning, ljus eller annat sådant, om störningen ej ärhelt tillfällig. Enligt miljöskyddslagen kan det krävastillstånd eller anmälan för sådan s.k. miljöfarlig verksamhet.För varje tillståndspliktig enskild anläggning fastställsindividuella utsläppsvillkor. EG-direktiven anger däremotbestämda utsläppsgränser för utsläpp av vissa ämnen frånanläggningar av olika slag. Dessa gränsvärden har karaktären avminimiregler. framgår direkt genom direktivtextenoch ger i fråga om de gränsvärden för utsläpp som föreskrivsinte utrymme för att individuellt fastställa utsläppsvillkor sommedger större utsläpp än gränsvärdena.Som framhålls i propositionen är EG-reglerna strukturellt settotillgängliga och håller en hög detaljnivå. Utskottet anserdärför i likhet med föredragande statsrådet att flertalet av dedirektiv som motsvarar miljöskyddslagens tillämpningsområdelämpligen bör transformeras till svenska föreskrifter och intedirekt inkorporeras i svensk lag. En inkorporering med svenskrätt skulle dessutom till stor del innebära en dubbelregleringav en stor mängd företeelser. Utskottet ansluter sig därmed tillregeringens förslag att med stöd av miljöskyddslagen bemyndigaregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att ifråga om skyddsåtgärder, begränsning av verksamheten ochförsiktighetsmått i övrigt meddela de föreskrifter som på grundav av godkända åtaganden enligt avtalet omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet () inte fåråsidosättas.Flera av EG-direktiven innehåller regler om att givnatillstånd skall omprövas . Enligt miljöskyddslagenfår , efter vad som är skäligt, ändra ellerupphäva gällande villkor för en miljöfarlig verksamhet ellermeddela nya villkor för den när förflutit från det atttillståndsbeslutet vann laga kraft. Därutöver kan omprövningaktualiseras om det genom verksamheten uppkommit någon olägenhetsom inte förutsågs när verksamheten tilläts och ett förbudframstår som en alltför ingripande åtgärd, om förhållandena iomgivningen har förändrats väsentligt, om en från miljösynpunktväsentlig förbättring kan uppnås med användning av någon nyprocess- eller reningsteknik samt om användandet av någon nyteknik för mätning eller uppskattning av förorening eller annanstörning skulle medföra väsentligt bättre förutsättningar föratt kontrollera verksamheten.Som anförs i propositionen sker i samband med meddelandet avtillstånd enligt miljöskyddslagen en allsidig prövning av dentillståndspliktiga verksamheten. Denna prövning utesluter dockinte att en alltmer hotande miljösituation kan kräva enmotsvarande anpassning av den miljöfarliga verksamheten. Det kandärför finnas skäl att överväga om nuvarande möjligheter tillomprövning av villkor är till fyllest för att anpassatillstånden till ändrade miljöförhållanden. Eftersom fråganomfattas av uppdrag (dir. 1989:32) och dåomprövning enligt gällande lagstiftning i vissa fall kanaktualiseras redan innan förflutit från tillståndsbeslutfinner utskottet i likhet med föredragande statsrådet inte förnärvarande skäl att på grund av föreslå ändring imiljöskyddslagens omprövningsregler. Utskottet avstyrker såledesmotion Jo17 yrkande 7.När det gäller skyddet av grundvattnet vill utskottetinledningsvis framhålla att det av allmännaråd (90:15) framgår att den svenska ambitionen när det gällerskydd av grundvatten är att tillförsel till grundvattnet avfarliga ämnen inte skall förekomma. Vidare kan konstateras attEG-direktivets regler om tillståndsgivning m.m. harmotsvarigheter i miljöskyddslagen. Däremot saknar direktivetsdetaljregler om otillåtna utsläpp samt omprövningsreglermotsvarighet i relevant svensk lagstiftning. Som framhålls ipropositionen torde dock de förbud och andra restriktioner somkrävs på detta område kunna meddelas med stöd av det nyabemyndigandet i lagen. Med det anförda avstyrks motion Jo17yrkande 2.HälsoskyddslagenPropositionenI propositionen föreslås att regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer i den utsträckning det behövs med hänsyntill av godkända åtaganden enligt avtalet omEuropeiska samarbetsområdet () får meddelaföreskrifter om gränsvärden för högsta tillåtna halt i luften avföroreningar i form av kvävedioxid, svaveldioxid, sot och bly.Enligt föredragande statsrådet kräver att Sverigeanpassar sin lagstiftning till de krav om miljökvalitetsnormerm.m. som finns i direktiven. För samtliga aktuella direktiv (trestycken) gäller att lämpliga åtgärder skall vidtas för attföroreningshalterna inte skall överskrida de föreskrivnagränsvärdena. Direktiven är ett led i ansträngningarna attmotverka spridningen från diffusa källor.MotionenI motion Jo17 yrkas att begär ett nytt förslag tillimplementering av de i intagna EG-direktiven omluftkvalitetsnormer (yrkande 3). Det föreslagna bemyndigandet ihälsoskyddslagen är inte tillräckligt för att tillgodose kraveni aktuella EG-direktiv. Medlemsländerna skall bl.a. i de falldär man inte uppfyller kvalitetsnormerna vidta sådana åtgärderatt man tillgodoser kraven. En sådan lagstiftningmåste även ge medborgarna rätt att klaga när myndigheter inteuppfyller sina åtaganden enligt berörda författningar.Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen krävs det inte några särskildaåtgärder från svensk sida för att bringa halterna avluftförorening till de nivåer som krävs i EG-direktiven gällandegränsvärden och vägledande värden för luftkvalitet avseendesvaveldioxid och svävande partiklar, gränsvärde för bly i luftenoch luftkvalitetsnormer för kvävedioxid. I många fall tillämparSverige avsevärt lägre gräns för högsta tillåtna luftföroreningän vad som följer av EG-normerna. Däremot saknas i medvisst undantag lagstiftning om kvalitetsnormer i form avfastställda gränsvärden för förorenande ämnen. Sådana bindandeluftkvalitetsnormer, som tar sikte på diffusa källor, torde ävenkunna underlätta bedömningarna vid tillståndsgivningen avmiljöfarlig verksamhet enligt miljöskyddslagen. Även omdirektiven således inte kräver åtgärder i form av lagstiftningför att minska luftföroreningarna i luften anser utskottet ilikhet med föredragande statsrådet att svensk lagstiftning måsteanpassas till de krav om miljökvalitetsnormer m.m. som finns iaktuella direktiv. I detta sammanhang bör även uppmärksammas attEG kan komma att skärpa sina gränsvärden. Utskottetanser vidare att dessa förhållanden gör det olämpligt att direkti lagtexten fastställa tillämpliga gränsvärden. Utskottetansluter sig därmed till regeringens förslag att ihälsoskyddslagen införa ett bemyndigande att meddelaföreskrifter om gränsvärden för högsta tillåtna halt i luften avde föroreningar som omfattas av ifrågavarande EG-direktiv.Därmed avstyrks motion Jo17 yrkande 3.Miljökonsekvensbeskrivningar m.m.PropositionenI propositionen föreslås att det i (1987:10), PBL, införs en bestämmelse att vissa detaljplaner somkan antas medföra betydande miljöpåverkan i vissa fall skallföregås av ett program som innefattar enmiljökonsekvensbeskrivning. Som en följdändring införs i 8 kap.2 § PBL kabinbanor bland bygglovspliktiga företag. Krav påmiljökonsekvensbeskrivningar införs nu som ett led idetaljplaneförfarandet. Reglerna anknyts till ett krav påobligatoriska program i PBL. Programmet skall sammanfatta vilkautgångspunkter och mål som bör gälla för detaljplanen och kanockså ange rekommendationer för bebyggelsens utveckling och förutformning av miljön inom planområdet. I propositionen anförsvidare att ett mera allmänt krav i PBL påmiljökonsekvensbeskrivningen bör utredas i ett vidaresammanhang.Vidare föreslås att det i lagen (1970:244) om allmänna vatten-och avloppsanläggningar (va-lagen) införs krav på enmiljökonsekvensbeskrivning när en allmän va-anläggning eller enutvidgning av en sådan planeras, om anläggningen kan antasmedföra betydande miljöpåverkan.MotionenI motion Jo17 (-) konstateras att EG:s direktiv ommiljökonsekvensbeskrivningar (85/337) föreskriver attallmänheten skall informeras och att berörda parter skall gestillfälle att yttra sig. I en bilaga till direktivet anges bl.a.att projekt som kärnkraftverk och avfallslager alltid skallföregås av en miljökonsekvensbeskrivning. harallmänheten i hållits utanför sådana projekt, och isvensk lagstiftning saknas en tydlig reglering av allmänhetensrättigheter i detta avseende. Regeringens förslag tillimplementering tillgodoser inte de i aktuellt EG-direktivuppställda kraven. Regeringen bör därför återkomma med ett nyttförslag som klargör hur allmänhetens inflytande skall reglerasoch garanteras (yrkande 4). En anpassning av svensklagstiftning till krav på miljökonsekvensbeskrivningar borde gåutöver vad som krävs med anledning av . Regeringenbör därför återkomma med ett förslag till generellt utformatkrav på miljökonsekvensbeskrivningar i PBL (yrkande 5). Eftersomländerna inom EG ännu inte fullt ut genomfört ifrågavarandedirektiv bör aktivt delta i arbetet för att utveckladirektivet både vad gäller genomförande och kvalitativa krav(yrkande 6). EG:s direktiv omfattar allt från lagregler tillåtgärdsprogram. De innehåller således inte bara regler som skallföras över till nationell lagstiftning utan även krav pååtgärder från medlemsländerna. Regeringen bör därför återkommatill med en redovisning av vilka åtgärder som vidtaspå olika nivåer utöver de förändringar i lag som föreslås ipropositionen (yrkande 8).Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att EG-direktivet ommiljökonsekvensbeskrivningar i de flesta fall har motsvarigheteri svensk lagstiftning. Avsikten med nu aktuella lagförslag ärenbart att införa kompletterande bestämmelser med anledning avdirektivet. Ett syfte med miljökonsekvensbeskrivningar är att fåtill stånd en offentlig redovisning av den inverkan en åsyftadverksamhet eller åtgärd får på miljön och ge allmänhetenmöjligheter att yttra sig. I flertalet av berörda svenska lagarfinns bestämmelser om offentliggörande. Där så inte är fallethar krav på offentliggörande införts i de för verksamhetenberörda förordningarna och i den särskilda förordningen ommiljökonsekvensbeskrivningar. Därmed synes bestämmelserna iaktuellt direktiv om offentliggörande m.m. i allt väsentligtvara uppfyllda. Mot bakgrund härav föreslår utskottet att motionJo17 yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet vill i dettasammanhang dessutom erinra om att enligtriksdagens miljöpolitiska beslut skall ytterligareöverväga frågan om en förstärkning av allmänhetens inflytandeöver prövningen av miljöskyddsfrågorna.Bostadsutskottet har beretts tillfälle att avge yttrande överpropositionen jämte motionen. Yttrandet, som avser införandet avmiljökonsekvensbeskrivningar i PBL och va-lagen, bifogas tilldetta betänkande som bilaga 2. I yttrandet anförbostadsutskottet sammanfattningsvis följande.Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen atttillkalla en utredning för en översyn av vissa frågor i PBL m.m.I utredningen kommer bl.a. att övervägas frågan ommiljökonsekvensbeskrivningar enligt PBL. Utskottet anser attresultatet av utredningsarbetet bör avvaktas. En sådanuppfattning är inte förenlig med vad i motion Jo17 (-) yrkande 5föreslagits såvitt frågan rör PBL om att nu hosregeringen bör begära förslag till ett generellt utformat kravpå miljökonsekvensbeskrivningar. Med det anförda tillstyrkerbostadsutskottet regeringens förslag till ändring i PBL ochavstyrker motion Jo17 (-) yrkande 5 i motsvarande del.Utskottet tillstyrker också förslaget till lag om ändring ilagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar.Jordbruksutskottet konstaterar för sin del att syftet medmiljökonsekvensbeskrivningar är att skapa tillgång tillbeslutsunderlag som möjliggör en ökad miljöhänsyn och som lederfram till bättre beslut från miljösynpunkt. Det är viktigt atten bedömning av miljökonsekvenserna kommer in i ett tidigtplaneringsskede, parallellt med tekniska och ekonomiska frågor,innan beslut fattas om en viss plan, åtgärd eller ett projekt.Som framhålls i propositionen bör därför arbetet med enmiljökonsekvensbeskrivning påbörjas redan under arbetet medöversiktsplanen och utvecklas successivt under detaljplanensprogramskede. När det gäller frågan om ett i PBL generelltutformat krav på miljökonsekvensbeskrivningar anserjordbruksutskottet i likhet med bostadsutskottet det lämpligtatt avvakta resultatet av den fortsatta beredningen i dennafråga. Vunna erfarenheter av tillämpningen av de nu föreslagnareglerna torde härvid kunna utgöra ett värdefulltunderlagsmaterial. Med det anförda ansluter sig utskottet tillregeringens förslag till ändring i PBL samt avstyrker motionJo17 yrkande 5.Utskottet delar föredragande statsrådets bedömning när detgäller införandet av regler om miljökonsekvensbeskrivningar iva-lagen och tillstyrker propositionen i denna del.Samarbetet inom ramen för ger och övrigaEFTA-stater rätt att delta i EG:s program och andra aktiviteterpå miljöområdet. och de övriga EFTA-länderna skallsamarbeta med EG t.ex. när det gäller miljöavgifter, framtagandeav aktionsprogram på miljöområdet och genom samråd införinternationella förhandlingar. Avtalet innebär således inte baraen samordning av olika miljöregler utan vi får också en insyn ioch möjlighet att aktivt delta vid utformningen av EG:smiljöregler. Enligt utskottets bedömning får syftet med motionJo17 yrkande 6 anses tillgodosett mot bakgrund av vad utskottetnu anfört. Motionen avstyrks i berörd del.Utskottet har ingen erinran beträffande de överväganden ipropositionen som inte särskilt berörts i det föregående.Utskottet anser därmed att det inte finns anledning att nuförorda en sådan redovisning som begärs i motion Jo17 yrkande 8.Motionen avstyrks.