bet · GF01BoU16 · 1992-03-19 00:00:00 — Yrkande 6 i motion T219(m) avstyrks.Förutsättningar och villkor för lånDet system för bostadsbyggandets finansiering som gäller förår 1992 innebär bl.a. att tidigare gällande markvillkor,konkurrensvillkor, förmedlingsvillkor samtproduktionskostnadsprövning tagits bort.I den socialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 3föreslås att markvillkor och bostadsanvisningsrättskall gälla som villkor för statligt stöd -- detta oavsettstödsystemets utformning. Enligt förslaget bör dessutom enreviderad form av produktionskostnadsprövning prövas som bl.a.innebär att kommunerna ges ett större ansvar för prövningen.Det bör enligt utskottets mening vara en strävan att görabostadsfinansieringssystemet så enkelt som möjligt. Detta harockså kommit till uttryck i det finansieringssystem somtemporärt gäller för genom att en rad av de villkor somtidigare reglerat statens stöd till bostadsbyggandet har tagitsbort. bör det dessutom vara möjligt att åstadkommaytterligare förenklingar i detta avseende. I uppdraget förutredningen om statens stöd för bostadsfinansieringen ingårockså att särskilt pröva om ytterligare förenklingar kan göras ide regler som styr bostadsbyggandet och påverkar desskostnader. Utskottet är mot bakgrund av det nu anförda inteberett att ställa sig bakom motionsförslaget om återinförandeav vissa villkor för det statliga stödet för bostadsbyggandet.Förslaget i den socialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 3avstyrks sålunda.Riksdagen fattade (1988/89:BoU7) beslut omgrunderna för den schablonmetod som används bl.a. för attberäkna subventionsunderlaget för det statliga stödet tillbostadsfinansieringen. Till grund för beräkningen avschablonbeloppen låg de gällande faktiskakostnadsnivåerna. För att denna beräkningsmetod inte skullemedföra en generell höjning av subventionsunderlaget iförhållande till den tidigare gällande metoden infördes ensärskild justeringsfaktor vid beräkningen avsubventionsunderlaget för byggnad. Denna justeringsfaktorinnebär att underlaget begränsas till av schablonen förbyggnader.I motion Bo204 (s) förordas att de schabloner som används förberäkningen av subventionsunderlaget skall anpassas till denfaktiska kostnadsnivån för bostadsinvesteringar. Förslaget läggsfram bl.a. mot bakgrund av nedgången i byggandet och därmedsysselsättningen i byggbranschen.Riksdagens beslut om bostadsfinansieringen för år1992 innebar ingen ändring av reglerna i fråga om metoden förberäkningen av subventionsunderlaget. Detta innebär bl.a. attbegränsningen av beloppen för byggnad till avschablonbeloppen fortsatt gäller. Utskottet är inte berettfrångå denna ordning. En höjning av subventionsunderlaget på detsätt som motionärerna förordar skulle innebära kraftigt ökadebostadssubventioner -- något som bostadsutskottet bl.a. motbakgrund av det rådande statsfinansiella läget inte anser sigkunna medverka till. Utskottet vill i anslutning härtill ocksåerinra om att den nu tillämpade beräkningsmetoden justerades nedi samband med att den infördes för att den inte skullemedföra en generell höjning av subventionsunderlaget iförhållande till vad som dittills gällt. Vad utskottet nu anförtinnebär att motion Bo204 (s) avstyrks.I dagens bostadsfinansieringssystem bestäms räntebidragetsstorlek med hjälp av den s.k. subventionsränta som boverketfastställer . Subventionsräntan bestäms på grundval avde räntesatser som gäller vid köp av bostadsobligationer med enåterstående löptid av fem år.Enligt motion Bo208 (s) har det funnits en godöverensstämmelse mellan den s.k. subventionsräntan och denfaktiska räntesatsen. Förväntade höjningar av utlåningsräntantill följd av ökade räntemarginaler och kostnaderna förkreditgarantier kan dock enligt motionärernas mening beräknas geskillnader på närmare en halv procentenhet mellansubventionsränta och faktisk ränta. Med hänvisning härtillförordas att metoden för att fastställa subventionsräntanjusteras så att en anpassning till den faktiska räntenivånkommer till stånd.Den använda metoden för att fastställa den s.k.subventionsräntan innebär att det är långivarnas kostnader förupplåningen som styr räntesatsen. En sådan ordning ger bl.a. ettincitament för låntagarna att på kreditmarknaden söka finna detlånealternativ som ger de bästa lånevillkoren -- något som bl.a.torde medverka till att konkurrensen på kreditmarknaden stärks.Samtidigt kan det naturligtvis uppstå situationer där brister ikonkurrensen eller andra skäl medverkar till att höjautlåningsräntan utöver vad som annars skulle ha blivit fallet.Det är därför viktigt att goda förutsättningar för enkreditmarknad i konkurrens skapas. Utskottet är inte nu berettförorda en omprövning av grunderna för hur den s.k.subventionsräntan skall fastställas. Motion Bo208 (s) avstyrkssålunda.På begäran av lämnade regeringen (prop.1987/88:165) sin syn på vilken aktieutdelning som kunde ansesförenlig med godkännande av ett bostadsföretag somallmännyttigt. och (BoU 1987/88:3 s.9) ställde sig härvid bakom den av regeringen förordadeprincipen för aktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretagsom innebär att det inte bör komma i fråga att utdelning gesutöver vad som svarar mot normal upplåningsränta.Som ett led i strävandena att öka privatiseringen av detkommunala bostadsbeståndet föreslås i motion Bo224 (nyd) yrkande4 att aktiebolagslagens regler för utdelning och förlustavdragbör gälla också för de allmännyttiga bostadsföretagen.Utskottet har, som framgår ovan, ställt sig bakom den principsom nu tillämpas när det skall bedömas vilken aktieutdelning somär förenlig med godkännande av ett bostadsföretag somallmännyttigt. Utskottet är inte nu berett frångå sitt tidigareställningstagande avseende aktieutdelningen från allmännyttigabostadsföretag. bör det dock vara en strävan att skapalikartade regler för alla på bostadsmarknaden verksamma företag.Som en förutsättning för arbetet i utredningen om statens stödför bostadsfinansieringen ingår också att villkoren för statensstöd skall vara likvärdiga för alla upplåtelseformeroch alla kategorier av fastighetsägare. Motion Bo224 (nyd)yrkande 4 avstyrks med hänvisning till det nu anförda.Avslutningsvis vill utskottet i detta avsnitt ta upp frågan ommöjligheten för allmännyttiga bostadsföretag att genomförafondemission. Frågan har bl.a. tagits upp i en skrivelse frånSABO till utskottet.Ett grundläggande villkor för att ett bostadsföretag skallbetraktas som allmännyttigt är att företaget arbetar utanenskilt vinstsyfte. En följd härav är, som framgår ovan, attmöjligheterna för de allmännyttiga bostadsföretagen att geaktieutdelning har begränsats. Även i fråga om möjligheten attgenomföra fondemission har hittillsvarande praxisanknutit till de principer som gäller för företagensaktieutdelning. I den mån de medel som tillförs aktiekapitaletinte överstiger vad som motsvarar normal upplåningsränta harsålunda en fondemission ansetts förenlig med kravet på attföretaget skall arbeta utan enskilt vinstsyfte.Det finns enligt bostadsutskottets mening inte skäl attbegränsa de allmännyttiga bostadsföretagens möjligheter attgenomföra fondemissioner på det sätt som hittillsvarande praxiskommit att innebära. bör det, som utskottet ovan anfört,vara en strävan att skapa likartade regler för alla påbostadsmarknaden verksamma företag. Det kan enligt utskottetsmening mot bakgrund härav finnas anledning att se över denhittillsvarande ordningen i fråga om de allmännyttigabostadsföretagens möjligheter att genomföra fondemissioner. Isammanhanget bör övervägas om och i så fall hur dagens reglerbehöver ändras eller förtydligas för att fondemissioner, närförutsättningar härför föreligger, skall kunna genomföras ocksåi de allmännyttiga bostadsföretagen. Regeringen bör i lämpligtsammanhang tillsammans med eventuella förslag för riksdagenredovisa sin syn på frågan. Vad utskottet nu anfört beträffandefondemissioner i allmännyttiga bostadsföretag bör somsin mening ge regeringen till känna.Reparation, om- och tillbyggnadI detta avsnitt behandlas ett antal motionsförslag angåendestatens stöd till s.k. ROT-verksamhet (reparation, om- ochtillbyggnad). Flera av dessa motioner tar sin utgångspunkt i denrådande byggarbetslösheten. En satsning på olika ROT-åtgärderanses kunna bidra till att byggverksamheten åter kommer i gångoch att arbetslösheten därigenom minskar. Ett nytt ROT-programför bostäder, bostadsmiljöer och offentliga lokaler föreslås imotionerna Bo202 (s) såvitt nu är i fråga, Bo211 (s) yrkande 4och Bo235 (s) yrkande 4. I partimotion A259yrkande 3 föreslås att ett ROT-program för underhåll av bl.a.skolor och VA-nät upprättas av regeringen. Även i denna motionses ROT-verksamheten som ett betydelsefullt inslag för attbekämpa byggarbetslösheten.Frågan om sysselsättningsläget inom byggnadssektorn harnyligen uppmärksammats av bostadsutskottet genom den offentligahearing i frågan som utskottet anordnade tillsammans medarbetsmarknadsutskottet . Protokollet fråndenna hearing har som bilaga fogats till detta betänkande.Motioner från årets allmänna motionstid med förslag om åtgärderför att minska byggarbetslösheten behandlas även avarbetsmarknadsutskottet.Bostadsutskottet vill med anledning av de ovan redovisademotionsförslagen om stöd till ROT-verksamheten anföraföljande. Under den senare delen av har vi fåttuppleva kraftiga svängningar i bostadsbyggandet, både vad gällerden totala omfattningen och fördelningen mellan nyproduktionenoch ombyggnadsverksamheten. Dessa svängningar snarastförstärktes av det sätt på vilket den tidigare regeringen söktestyra byggverksamheten i olika riktningar. Det gäller att brytadessa negativa följder och att skapa förutsättningar för enjämnare byggproduktion. Ryckigheten i den tidigare regeringensbostadspolitik måste ersättas med en politik som bygger påstabilitet och långsiktighet. Detta skapar också förutsättningarför en rimlig fördelning mellan nyproduktion och ROT-verksamhet.Utskottet delar emellertid inställningen i de aktuellamotionerna att den rådande överkapaciteten inombyggnadsindustrin borde kunna utnyttjas för mer omfattandeROT-verksamhet . De fattadebesluten om att inte införa räntelånesystemet och att införa ettnytt förenklat finansieringssystem för ger ocksåförutsättningar för att så skall bli fallet. Införandet avräntelån skulle bl.a. ha inneburit att dessa lån hade låst uppdet låneutrymme som normalt uppstår i en fastighet och somkan användas för att finansiera t.ex. ombyggnadsåtgärder. Närdet gäller bostadsfinansieringen för innebär beslutetbl.a. att den garanterade räntan vid alla ombyggnader likställsmed den vid nybyggnad. Den tidigare ordningen där endast vissaombyggnader efter ett dispensförfarande erhöll denna lägregaranterade ränta har alltså avvecklats.Det kan vidare erinras om att ansökningarna om stöd förombyggnadsverksamhet ökade kraftigt i slutet av år 1991.Boverket bedömer att antalet påbörjade lägenhetsombyggnadersannolikt kommer att fördubblas i förhållande tillföregående år. Detta innebär enligt att den totalasysselsättningen inom bostadsbyggandet till och med kanförväntas öka något års nivå. Beträffandebyggsysselsättningen i övrigt vill utskottet erinra om attregeringen i andra sammanhang aviserat att olikainfrastrukturinvesteringar inom bl.a. trafiksektorn om möjligtkommer att tidigareläggas. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet partimotion A259 yrkande 3samt motionerna Bo211 (s) yrkande 4, Bo235 (s) yrkande 4 ochBo202 (s), den sistnämnda motionen såvitt nu är i fråga.Det svenska VA-nätet är enligt motion Bo221 (nyd) i behov avomfattande renoveringsinsatser. Den nuvarande ombyggnadstaktenanses vara alltför låg. I motionens yrkande 1 föreslås attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna attinvesteringar i VA-nätet bör användas som enkonjunkturregulator. Ur både sysselsättnings- ochkostnadssynpunkt är det fördelaktigt att investera under rådandelågkonjunktur. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om denframtida inriktningen på offentliga investeringar, bl.a. medinnebörden att regeringen bör lämna direkt stöd tillrenoveringar av VA-nät och att kommunerna skall minskaomfattningen av sina "egen regi-arbeten".Under senare år har utskottet behandlatmotionsyrkanden om statliga insatser för att stödja kommunernasunderhåll av VA-näten. harunderstrukits att underhållet av VA-näten primärt är en kommunaluppgift som fordrar olika typer av lösningar i skilda delar avlandet. Det har också framhållits att gällande lagstiftning påområdet ger kommunerna möjlighet att fastställa VA-taxan till ensådan nivå att nödvändiga investeringar kan genomföras.Utskottet delar visserligen motionärens oro för det växandebehovet av underhåll och förnyelse i de kommunala VA-näten, menanser att den nuvarande ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun på detta område bör bibehållas. I sammanhanget kan ävenerinras om att den kostnadspress som blivit följden av envikande byggkonjunktur torde innebära att kommunalainvesteringar i bl.a. VA-näten ställer sig betydligt merförmånliga än . Motion Bo221 (nyd) avstyrkssåledes.Frågor om ROT-åtgärder m.m. i ålderdomshem och andra former aväldrebostäder tas upp i tre motioner. I motion Bo205 (c)framhålls att fattat flerabeslut som inneburit att ålderdomshemsidén har fått enrenässans. Motionärerna anser att stödet till ålderdomshemmengivits en sådan utformning att flexibla lösningar underlättas.Man hävdar dock att informationen om de nya villkoren inte harnått ut till kommunerna och att tillkomsten av ålderdomshemdärigenom försvåras. Yrkandet i motionen innebär att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna att bättreinformation om villkoren för stödet till ålderdomshem måste ges.I den socialdemokratiska partimotionen Bo232 framhålls att detbehövs ett stort tillskott av äldrebostäder under de närmasteåren och att kommunerna med förtur bör lösa de äldresbostadssituation. Det anses därvid vara angeläget att de reglersom gäller för bidrag till bl.a. gruppbostäder är flexibla ochatt det bör ankomma på resp. kommun att fatta beslut utifrån delokala förutsättningarna och vissa angivna funktionskrav. Föratt undvika en återgång till tidigare institutionsboende anserdock motionärerna att krav på minst kokskåp i varje gruppbostadbör återinföras. I motionens yrkande 6 föreslås att riksdagenger regeringen till känna vad som anförts i dessa frågor.Det statliga stödet till ombyggnad av ålderdomshem i form avstimulansbidrag m.m. riskerar enligt vad som anförs i motionBo215 (s) att motverkas av vissa ändringar i det statligabostadsstödet som trädde i kraft . Det gällerdels borttagandet av den s.k. ingångsvärdebelåningen, dels deförändrade reglerna i fråga om vilka underhålls- ochreparationsåtgärder som berättigar till räntebidrag. Dessaförändringar anses leda till sådana fördyringar att erforderligaombyggnader i betydande utsträckning inte kommer till stånd. Motdenna bakgrund föreslås att, vad gäller ombyggnad avålderdomshem, ingångsvärdebelåningen återinförs -- yrkande 1 --samt att kostnader för målning och tapetsering liksominstallation av vitvaror m.m. skall få ingå i bidragsunderlagetvid ombyggnader av ålderdomshem som inte endast är av mindreomfattning -- yrkande 2.Vad inledningsvis gäller den i motion Bo205 (c) aktualiseradefrågan om information om det statliga stödet till ny- ochombyggnad av ålderdomshem har utskottet erfarit att regeringennyligen tagit initiativ på detta område. har fått iuppdrag att utforma en informationskampanj om äldres ochhandikappades boende. I denna kampanj skall bl.a. de i motionenaktualiserade frågorna belysas. Arbetet med kampanjen harpåbörjats inom och ett flertal aktiviteter inom detaktuella området kommer att genomföras senare under detta år.Vad motionärerna efterlyser kommer sålunda att genomföras utanen åtgärd i frågan. Mot denna bakgrund anserutskottet att ett tillkännagivande i enlighet med förslaget imotion Bo205 (c) kan undvaras. Motionen avstyrks således.Utskottet kan instämma i vad som anförs i densocialdemokratiska partimotionen om behovet av flexibla reglerför stödet till äldreboendet och att det så långt som möjligtbör ankomma på resp. kommun att finna lokala lösningar. Detta ärockså en av de utgångspunkter som låg till grund för deförändringar av villkoren för bostadsfinansieringen som vidtogshösten 1991 och som är avsedda att vägleda utformningen av detframtida statliga stödet på detta område. Utskottet anser dockatt förslaget i motionen om att kravet på kokskåp skallåterinföras för alla äldrebostäder rimmar illa med synen påflexibilitet. Det undantag som får göras från detta kravavser gruppbostäder särskilt avsedda för åldersdementa. Påförslag från ett enigt socialutskott (se 1990/91:SoU25 s. 34)röstade för att införa denna möjlighet.Utskottet förutsätter att resp. huvudman för äldreboendet självbäst kan göra bedömningen av när möjligheten bör utnyttjas. Medhänvisning till det anförda avstyrks den socialdemokratiskapartimotionen Bo232 yrkande 6.Några särskilda regler för beräkning av bidragsunderlagetför ålderdomshem enligt förslagen i motion Bo215 (s) börenligt bostadsutskottets mening inte införas. Det kan isammanhanget erinras om att de temporära regler förbostadsfinansieringen som gäller innebär att ettstörre statligt stöd utgår till bl.a. byggande av ålderdomshemän vad som skulle ha utgått om räntelånesystemet hade införts.Motionen avstyrks.RäntebidragTill grund för den beräkning av anslaget till räntebidrag somläggs fram i budgetpropositionen ligger bl.a. dels att hyres-och bostadsrättshusen inom ramen för räntebidragssystemet skallges kapitalkostnadsökningar som motsvarar dem som uppkommer föregnahemmen till följd av att kapitalkostnaderna netto efterskatt ökar från genom ändradekapitalbeskattningsregler, dels att räntebidragen för ny- ochombyggnad av bostäder enligt regeringens uppfattning bör minskasmed totalt 1000milj.kr. under /93. Ianslutning härtill (bilaga 8 s. 109) uttalar föredragandestatsrådet sin avsikt att i annat sammanhang återkomma tillregeringen med förslag om de ändringar av räntebidragssystemetsom behöver göras för att de angivnautgiftsbegränsningarna skall kunna uppnås.Den aviserade begränsningen av räntebidragen fr.o.m. den1januari 1993 avvisas i tre motionsyrkanden.I den socialdemokratiska partimotionen Bo232 framhålls att denförordade minskningen av räntebidragen slår direkt på hyrornasamtidigt som inflationen ökar. Konsekvenserna härav blir enligtmotionärernas mening helt oacceptabla och skulle om de genomförsinnebära inledningen på en direkt nedmontering av den socialabostadspolitiken. Med hänvisning härtill föreslås i motionensyrkande 15 att de aviserade förslagen om ytterligare sänkningarav räntebidragen skall avslås av riksdagen.Även i motionerna Bo223 (s) yrkande 2 och Bo237 (s) yrkande 2yrkas avslag på förslaget om minskade räntebidrag fr.o.m. år1993. I dessa motioner sker det främst mot bakgrund aveffekterna på byggandet och byggsysselsättningen iVästernorrland resp. Västsverige.Också i partimotion Bo238 avvisas motivledesregeringens förslag i denna del.Bakom förslaget om att fr.o.m. genomföra enbegränsning av räntebidragen för ny- och ombyggnader avbostäder ligger behovet av utgiftsbegränsningar istatsbudgeten. En tillstyrkan till de nu aktuellamotionsförslagen skulle innebära att denna utgiftsbegränsninginte kommer till stånd -- något som utskottet i rådandestatsfinansiella läge inte vill medverka till. Densocialdemokratiska partimotionen Bo232 yrkande 15 liksommotionerna Bo223 (s) yrkande 2 och Bo237 (s) yrkande 2 avstyrkssålunda.Stöd för fastighetsförvärvDe s.k. förköpslånenTill bostadshus som har förvärvats med stöd av förköpslagenkan under vissa förutsättningar utgå lån med räntebidrag--s.k. förköpslån. En förutsättning är att förköpet avser enfastighet med bostadshus som behöver användas för permanent brukoch att fastigheten är belägen inom ett område med avsevärdefterfrågan på fritidsbostäder. beslutade (1990/91:BoU20) att de s.k. förköpslånen skulle avvecklas underen treårsperiod fr.o.m. år 1993.I budgetpropositionen (bilaga 8 s. 107) anförs att beslutetatt avveckla de s.k. förköpslånen inte hindraratt stöd beviljas i nya ärenden . Med hänvisningtill de ändringar i övrigt som genomförs i fråga ombostadsfinansieringen föreslås att inga nya lån och räntebidragskall beviljas inom ramen för denna stödform. Enligt förslagetbör möjligheten att bevilja lån och bidrag upphöra redan den 1januari 1992.Förslaget om att möjligheten att bevilja s.k. förköpslån skallupphöra fr.o.m. ingången av avvisas i två motioner.Den kommunala förköpsrätten kombinerad med förmånliga statligalån är enligt motion Bo201 (s) den enda möjligheten att bevarastrategiskt belägna permanentbostäder för de bofasta. Ettborttagande av de s.k. förköpslånen skulle enligt motionärernasmening innebära ett hårt slag mot kustkommunerna genom attsamhällskärnorna dör ut.Även i motion Bo213 (c, fp) anförs att förköpslagentillsammans med de statliga lånen har inneburit att ett antalfastigheter kunnat behållas för permanentboende, något som angesvara mycket positivt för berörda kommuner. Enligt motionärernasmening bör därför de s.k. förköpslånen bibehållas tills vidare,åtminstone i avvaktan på att ett nytt system förbostadsfinansieringen införs --yrkande 1. Som ettandrahandsyrkande -- i det fall motionens yrkande 1 om att des.k. förköpslånen skall bibehållas inte bifalls -- förs imotionens yrkande 2 fram förslag om att redan beviljaderäntebidrag i de nu aktuella fallen skall löpa med de villkorsom gällde för förvärvet.Förslag om bibehållande av de s.k. förköpslånen försmotivledes fram också i partimotion Bo238.Utskottet är inte berett ställa sig bakom regeringens förslagom att möjligheten att erhålla stöd skall upphöra den 1 januari1992. Statligt stöd i samband med vissa kommunala förköp börsålunda kunna utgå även fortsättningsvis. Enligt utskottetsmening bör nya räntebidrag kunna beviljas också under år 1992.Mot bakgrund av den åtskillnad mellan finansiering ochräntebidrag som görs i fråga om statens stödtill ny- och ombyggnad bör dock lånen tas upp påkreditmarknaden. Däremot torde enligt utskottets mening intenågot behov av kreditgarantier föreligga -- detta med avseendepå de regler för beräkning av bidragsunderlaget som hittillsgällt.Enligt bostadsutskottets mening bör inte heller den avriksdagen tidigare beslutade avvecklingen av utelöpande s.k.förköpslån genomföras.Såväl som tidigare beviljat stöd bör sålundaavvecklas i den takt som de tidigare gällande reglerna geruttryck för.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo201 (s) ochBo213 (c, fp) yrkande 1 anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Regeringens förslag avstyrks.Andrahandsyrkandet i motion Bo213 (c, fp) -- yrkande 2 -- fåranses sakna aktualitet varför det avstyrks.Stöd för fastighetsförvärv i övrigtI motion Bo203 (c) framhålls att det är angeläget att finnaett system som skapar större rättvisa mellan dem som bygger ettnytt hus och dem som väljer att satsa på ett äldre och sedanförbättra det. Med hänvisning härtill förordas att statliga lånskall utgå dels vid förvärv av äldre småhus, dels vid mindregenomgripande upprustning av småhus.Även i motion Bo218 (m) läggs fram förslag om att statliga lånskall utgå vid köp och reparation av äldre småhus. Enligtförslaget skall lånen kunna utgå till permanentbostäder iattraktiva kustområden.Bostadsutskottet kan ansluta sig till motionärernasprincipiella uppfattning om vikten av att samhället medverkartill att permanentbostäder inte omvandlas till fritidsbostäder iområden där det råder brist på sådana bostäder. Utskottet ärdäremot inte berett medverka till en allmän statlig långivningvid förvärv av äldre egnahem m.m. i enlighet med förslagen ide nu aktuella motionerna. Motionerna Bo203 (c) samt Bo218 (m)avstyrks sålunda.Barnfamiljer bor enligt motion Bo239 (kds) i störreutsträckning än andra kategorier i småhus -- detta sannoliktdärför att de flesta barnfamiljer anser att detta är en braboendeform.