bet · GF01KU30 · 1992-05-07 00:00:00 — Det var en av världens mestmoderna luftvärnsrobotar. Det är väl inte heller någon hemlighetatt det förelåg intresse hos att få sälja Robot 70 tillIran. ställde då frågor till regeringen ochregeringskansliet, men man fick ett enständigt nej som svar,eftersom krig hade utbrutit mellan ochIrak. Det var då helt uteslutet med tanke på den svenskakrigsmaterielexportpolitiken att bevilja utförsel av Robot 70till Iran.Sedan började uppgifter att cirkulera ipressen om att på något sätt hade fått tillgång till Robot70. Den mest konkreta källa som vi har spårat är en exiltidningi , , som uppgav att hadeomkring 200 Robot 70. Sedan har dessa tidningsuppgiftercirkulerat runt i pressen och på diplomatiskt håll och harpublicerats som om de vore fakta i Military Balance, som utges iLondon, och även i den svenska debatten har det gjorts gällandeatt på ena eller andra sättet kommit över Robot 70 i stridmed regeringens beslut.Man har från svenskt officiellt håll noga undersökt detta.Medborgarkommissionen, som verkade 1987--88, lade ner storaansträngningar på granskning av dokument och på utfrågningar ochhar utförligt i sitt betänkande redovisat sinslutsats, som är att icke förfogar över Robot 70.Vidare har gjort en särskild granskningav all tillverkning av Robot 70. har varitinkopplat på detta. -- -- --. Därför kan man fastställa exakthur många Robot 70 som har tillverkats. Vi har gjort räkningarav robotorna i svenska och -- -- -- och har vänt oss till allaländer som fått köpa Robot 70 för att förvissa oss om att ingetland som fått köpa roboten har vidareexporterat den till Iran.Vi är övertygade om att ingen vidareexport har ägt rum.-- -- --. Men trots det har dessa uppgifter valsat runt ipressen, och naturligtvis har man från irakisk sida under krigetuppgivit litet lösligt att har Robot 70.Allt detta var bakgrunden till att utrikesdepartementetspolitiska avdelning skickade etttelegram till vår ambassad i åberopande dessaspekulationer. Man sade att vi har gjort ansträngningar för attse om det var riktigt. Det hade även rapporterats om lösaspekulationer från vår ambassad i enligt vilkamilitärattachéer i sagt att det fanns Robot 70 där. UDskrev i ett telegram till ambassaden iTeheran att de här uppgifterna finns, men vi har inte i vårtmaterial någonting som tyder på att Robot 70 skulle halevererats till . Man säger att det är svårt att hanteraRobot 70, och det krävs kvalificerad utrustning. Men ändå frågarman: vet ni någonting mer om detta?Man nämner också i telegrammet till ambassaden att vi ärangelägna om att inte dra på oss uppmärksamhet, eftersom det ärså lösa uppgifter och vi inte vill ta dem för riktiga.Författaren av telegrammet använder formuleringen att vi intevill virvla upp något damm, men vill vi ochförundersökningsledningen -- det pågick även rättsligaundersökningar i -- veta om det förekommit illegalutförsel av Robot 70 från till . Man var intresseradav att få belyst om det fanns fog för påståendena eller om detär felaktiga uppgifter.Det här var alltså icke, vilket har påståtts i pressen, ettförsök av UD att lägga locket på, utan tvärtom ingick detta i deundersökningar som hade pågått åtminstone sedan mitten av1980-talet att få klarhet i huruvida Robot 70 förekom i Iraneller om något land kan ha vidareexporterat robotar dit. Men detfick ske, sade UD till ambassaden, på ett diplomatiskt korrektsätt.Det kom aldrig något bestyrkande från ambassaderna i Teheraneller som tydde på att det finns några Robot 70 i ,utan vi står fast vid den slutsats som vi kom till för flera årsedan.Johan : I den promemoria som harskrivit står det någonting om att det inte är meningsfullt attgranska alla telegram. Betyder det att man kan vara säker på attdet inte finns några andra intressanta telegram som innehålleruppgifter om att robotarna skulle finnas i ?Sven : Vi har gått igenom de dossierer på UD därdet finns material rörande vapenaffärer. Sedan finns det oerhörtmycket telegram och skrivelser. , som har gåttigenom materialet, kanske kan kommentera det.Gunnar Klinga: Det är riktigt att det finns en mycket stormängd meddelanden. Det talades i anmälan om alla meddelandenmellan UD och ambassaderna i och . Det är ettsynnerligen omfattande material. Men som säger: ide dossierer som vi har gått igenom finns inga ytterligareuppgifter av det slaget.Sven : De dossiererna handlar t.ex. om kulturutbytemellan och , om kulturella relationer, omfastighetsaffärer, om personalbesättningen på ambassaden iTeheran och allt mellan jord och himmel. Det är inte särskiltmeningsfullt att leta där efter uppgifter om förekomst av Robot70. UD har ett mycket välorganiserat arkiv med kompetentpersonal. Handlar ett telegram om krigsmateriel eller har detberöring med krigsmateriel och försvar, läggs det i en särskilddossier. Där har vi liksom andra tjänstemän gått igenom allahandlingar, så vi går i godo för att det inte finns några andrauppgifter.Johan : dementerade det skulle ha kommit rapporter från som gick ut på attIran hade tillgång till Robot 70. Det är väl uppenbart attThorén då inte talade sanning. Jag skulle vilja be att det var så, och dessutom vill jag veta om SvenHirdman har några funderingar kring varför han inte taladesanning.Sven : Jag kommer inte ihåg telegram.Visst har det förekommit påståenden från irakisk sida. Jagkommer ihåg , när kriget mellan och Irakfortfarande pågick, att -- -- --. När vi kontrollerade detvisade det sig att uppgifterna kom från den arabiskspråkigatidskriften . Man har alltså från irakisksida inte kunnat komma med något annat belägg.Vi har direkt instruerat ambassaden iBagdad att försöka ta reda på om det fanns några rejäla beläggpå irakisk sida för denna uppfattning. Irakierna har ju ocksåsitt underrättelseväsen, som kunde tänkas bestyrka om robotenfanns i . Det har de alltså inte kunnat göra. Jag förmodaratt syftade på detta. Men det har inte kommit någrakonkreta belägg från irakisk sida.Jag redovisade de undersökningar vi har gjort, men man fårockså dra den slutsatsen, att om hade haft, som här sägs,200--300 Robot 70 under kriget, så hade man använt dem. varutsatt för ett fruktansvärt irakiskt flygbombardemang -- Irakhade luftherravälde -- och hade nog använt sina robotarhur man än hade fått dem.Jag vill tillägga till det jag sade om våra undersökningar,att det finns Robot 70 i Bahrein och till följd avsmugglingen över . -- -- --. De bör finnas kvar ochicke ha gått vidare till . Även den kontrollen har gjorts.Thage G : Vi går över till punkt 4.Sven : Såsom jag uppfattat det gäller det någrafrågor avseende dels , dels . Jag tar först Boforsaffärer med Indien.Sakfrågorna i samband med tillstånden för utförsel avhaubitsar, regeringsöverenskommelser m.m. -- allt detta ärtidigare i detalj behandlat av . Jag villbara göra några ytterligare kommentarer.Sedan behandling harregeringen beslutat att lämna ut hela den fullständigahemligstämplade till den indiska regeringen. Därändrade regeringen ett tidigare beslut, och indierna har fåtthela rapporten.Under förra året behandlade vi en rättshjälpsframställning somden indiska regeringen hade lämnat in på diplomatisk väg någongång . Det officiella svaret överlämnades till denindiska regeringen . Det svaret är offentligt.Där redovisade regeringen rättsläget i vad gällde vadsom kunde lämnas ut och inte kunde lämnas ut och i vad månutfrågningar kunde äga rum här i Sverige.Det är värt att notera att sedan detta officiella svar gavstill har indiska regeringen ickeåterkommit till den iBoforsaffären.Sedan har vi uppgifterna som publicerades för ett par veckorsedan i baserade på en anonym källa. Jag vet likalitet som någon annan vad det är för anonym källa. Vi kan inteagera på basis av sådana anonyma påståenden.I tisdags besvarade utrikeshandelsminister enfråga i av centerpartisten medanknytning till de här uppgifterna. Han frågade vilka åtgärderregeringen kunde tänka sig vidta. Det redovisade Dinkelspiel.Han sade just att regeringen inte kan agera på basis av anonymaobestyrkta uttalanden. Regeringens hållning förblir att det ärfråga om affärstransaktioner mellan dåvarande och dessaffärspartner i utlandet, och endast de sitter inne medsanningen om utbetalningarna. Såväl den nuvarande regeringen somden förra har enträget uppmanat att medverka till attklarhet skapas och att lämna ut uppgifter som behövs till deindiska myndigheterna.Dinkelspiel konstaterade också att om det har begåtts någrarättsliga oegentligheter, är det inte regeringen som skallingripa, utan det är en sak för åklagare.Den advokat som det indiska undersökningsorganet CentralBureau of Investigation anlitar i , , gjordeför en framställning till den svenskariksåklagaren för sina indiska uppdragsgivares räkning ochbegärde att riksåklagaren skulle föranstalta om återupptagandeav den förundersökning rörande eventuellt bestickningsbrott iSverige i Boforssaken som tidigare hade lagts ned. I dettaärende fattade riksåklagaren ett beslut --alltså . Riksåklagaren konstaterade att i skrivelsenfrån advokat och hans indiska uppdragsgivare hade inteåberopats några omständigheter i sak som inte redan varitföremål för åklagares prövning. Det finns inte heller någonanledning anta att det genom ytterligare utredning skulleframkomma uppgifter av betydelse i åtalsfrågan. Riksåklagarenansluter sig därför till Ringbergs och bedömning ochfinner inte skäl för ändring av beslutet att inte återupptaförundersökningen. Det är ett officiellt beslut somriksåklagaren har fattat. Det är helt och hållet hans beslut.Det bör kanske nämnas att den sista konstaterade utbetalningenfrån till dess s.k. agenter ägde rum den 30 mars 1987.Eftersom preskriptionstiden för bestickningsbrott i , är eventuellt brott mot svensk lagstiftningpreskriberat i -- jag säger detta barasom en upplysning.Jag vet alltså inte vem den anonyma källan är och om det finnsfog för uppgifterna. Jag måste erkänna att jag är ganskaskeptisk. Det verkar vara ett hopkok av gamla uppgifter.Thage G : Ambassadören sade att den indiskaregeringen inte har återkommit till den svenskaregeringen. Vilken var utgångstidpunkten?Sven : Det var sedan den den 30juni lämnade det officiella svaret på den indiskarättshjälpsframställningen som är ställd till den svenskaregeringen.Ingela : Regeringen har alltså inte vidtagitnågra åtgärder med anledning av det här? Är det så man skall sedet, att regeringen inte har försökt få bestyrkt eller ta redapå vad artikeln bygger på?Sven : Regeringen kan lika litet som någon annanforska efter massmedias källor. Regeringen kan inte heller påbasis av anonyma påståenden dra i gång aktioner.Vad regeringen kan göra -- och det gjorde så sentsom i -- är att upprepa sitt krav att de somhar någonting att berätta i ärendet framträder respektive attaffärsledningen för och Nobelindustrier redovisar vad devet om betalningarna. Man kan i och för sig säga att det var enåtgärd av regeringen att upprepa denna uppmaning som regeringenställt till dem som är inblandade i affärstransaktionerna.Jag kan tillägga att det i behandlas enframställning från Svenska Freds om att den nuvarande regeringenskall pröva de sekretessbeslut som den tidigare regeringenfattade --91 och som avsåg olikavapenexportärenden. Man har alltså begärt att regeringen motbakgrund av sekretesslagstiftningen skall pröva huruvidasekretess alltjämt gäller i ett hundratal ärenden som rör snartsagt allt möjligt, inklusive ett par ärenden som rör Indien.Det pågår inom ett utredningsarbete. Mantar fram alla handlingar och bedömer mot bakgrund avsekretesslagstiftningen om uppgifterna i någon viss handlingnumera kan lämnas ut, även om de kanske inte kunde lämnas ut förtre eller . Det granskningsarbetet är mycketomfattande. Jag tror att departementet har anslagit bortåt800000 kronor till detta, och förhoppningsvis kan det ledafram till att ytterligare några uppgifter kan lämnas ut,inklusive sådana med anknytning till Boforsaffären. Det är dockmin egen uppfattning, eftersom jag kunnat studera handlingarna,att man inte kommer att finna någon ytterligare vägledning i dehandlingar som finns i beträffande karaktärenav de gamla utbetalningarna. Det är möjligt att det kan komma utnågra intressanta uppgifter. Det meddelade iriksdagen, så det kan också anses som en åtgärd.Johan : Sedan granskadedenna fråga senast, jag tror det var 1990, har det framkommituppgifter om ett möte mellan biträdande utrikesministerNatvar och .------.Jag undrar om kan bekräfta detta och gärna ocksåkommentera det.Sven : Det är riktigt att det var ett möte påhösten 1987, möjligen omkring , mellan StenAndersson, som då befann sig hos vår FN-delegation i ,och biträdande indiske utrikesministern . De hadeett enskilt samtal, och där behandlades även Boforsaffären. Detfinns hos UD en telegrafisk rapport om detta samtal, som jagtror vi har lämnat till .-- -- --.Det ledde till att UD medverkade till att Boforsrepresentanter reste till och lämnade ytterligareupplysningar. och första halvåret 1988lämnades en del upplysningar från Boforsledningen till indiskaregeringen om betalningarna. Det var en följd av den anmaningsom fick av den indiske vice utrikesministern.Johan : Det lär inom ha sagts offentligtatt det var löjligt att kalla provisioner föravvecklingskostnader. Känner man sig på UD lurad av pådenna punkt?Sven : Termen avvecklingskostnader tror jagförekommer första gången i . Generaldirektören,förre finansministern , som hade blivit chef förRRV, fick regeringens uppdrag eller början avmaj 1987 att utreda vad som kan ha förekommit. Det var motbakgrund av en hemställan som hade inkommmit från den indiskaregeringen. Regeringen vidtog den unika åtgärden att be RRVundersöka detta. RRV hade egna utfrågningar av Boforsrepresentanter. Man gick igenom det material som fanns hosriksbanken, och man tog in affärskorrespondens. I RRV-rapportenåterges termen avvecklingskostnader för agentavtal. Där dykerden upp första gången.Min egen bedömning är att den till dels säkert är riktig. Vivet att hade avtal med olika agentbolag i sedan1970-talet och vi vet att den indiska regeringen på våren 1985ställde krav på utländska firmor att inte göra affärer medindiska regeringen via agenter, utan det skulle vara direkt medden indiska regeringen. Det ledde till att man omförhandlade ochavvecklade en del agentavtal.Sedan visar väl materialet på vad som är allmänt känt, att detdärutöver fanns andra typer av överenskommelser mellan Boforsoch utländska bolag. Huruvida betalningarna till dem varavvecklingskostnader vet jag inte. Den frågan kan inte jag svarapå, det kan bara göra.Thage G : Då går vi till ärendet om Myanmar.Sven : Jag har inte börjat använda denbeteckningen, även om det är den korrekta beteckningen, utan jaganvänder namnet Burma.Det förekom en mycket obetydlig utförsel av svenskkrigsmateriel till , jag tror det var delartill 40 mm-systemet. Men ett stort och viktigt beslut fattadesden om att medge att Förenade fabriksverkenfick utföra granatgevärssystemet till . Detrörde sig om rätt mycket materiel. -- -- --.Beslutet var omtvistat, eftersom förhållandena i ärminst av allt stabila. Det har rått inbördeskrig i landet sedan1948. är splittrat mellan olika etniska minoriteter, avvilka är en. Det finns flera gerillarörelser, och det harvarit ständiga strider. Läget i var litet bättre under1950- och 1960-talen när U regerade. hade också enganska bemärkt position i den alliansfria rörelsen, och burmesenU Thant var FN:s generalsekreterare. Man eftersträvade då någonburmesisk form av socialism. Det är ett buddhistiskt land. Menredan under 1970-talet hade striderna i ökat i omfattning.Jag var själv inte med när regeringsbeslutet fattades idecember 1982 om tillståndet till utförsel av materiel. Självautförseln ägde rum . Värdet uppgick till 33 miljonerkronor, och det var ganska mycket.År 1984 återkom FFV på uppdrag av de burmesiska myndigheternasom ville köpa ytterligare reservdelar och ammunition tillgranatgevärssystemet. I linje med vår allmänna praxis borde deha fått sådant tillstånd för reservdelar och ammunition,eftersom det är skrivet så i riktlinjerna. Men villeinte regeringen bevilja framställningen. I praktikenkonstaterade regeringen därmed att beslutet varolämpligt med hänsyn till situationen i Burma.FFV och återkom sedan ytterligare 1987 och ville igen hareservdelar och ammunition och hänvisade till riktlinjerna ochtill den svåra situationen, men regeringen sade nej.Regeringen har icke beviljat någon enda utförsel avkrigsmateriel till . Läget i har förvärrats undersenare år. Det förekommer grova kränkningar av mänskligarättigheter, och det råder rent inbördeskrig.Den burmesiska armén har använt granatgevären motgerillarörelserna i . Den har i dessa strider förloratvapen, och karengerillan har erövrat en del granatgevär. Detinnebär att båda sidorna har granatgeväret.Detta har uppmärksammats internationellt. Norsk TV har iDagsrevyn visat ett program om detta. Man hade haft ett filmteami . Man var upprörd och gjorde en intervju med mig pertelefon.Sedan har det förekommit uppgifter omvidareexport av svensk krigsmateriel från andra länder tillBurma avseende dels granatgevär, dels 40 mm-ammunition,------.Vi har undersökt dessa uppgifter direkt hos -- -- --myndigheter. Vi har också fått tillgång till bildbevis. Ensvensk journalist, , gift med en burmesiska, ärofta inne i . Vi har på bilderna kunnat setillverkningsnumren, men alla de dokumentariska bevis vihittills har sett tyder på att vapnen härrör från detursprungliga partiet . På den nivån står vi.Det har förekommit någon uppgift, som jag tror jag redovisadeförra året i , att skulle hasålt fartyg med svenska pjäser till . Vi undersökte dettaoch fann då att det inte var några svenska pjäser ombord.I sak har samma inställning som den norskatill . Vi tar avstånd från kränkningarna av mänskligarättigheter. lade i generalförsamlingen framett resolutionsutkast som kritiserar i starka ordalag. Vihar också i agerat i kommittén för mänskliga rättigheter.Det är uteslutet att vi skulle medge någon utförsel avkrigsmateriel till Burma.Thage G : Jag vill framföra utskottets tack tillambassadör för att han med stor kompetens har svarat påvåra frågor. Jag tackar också departementssekreterare . l3.00--l3.45Bilaga B 2Offentlig utfrågning av departementsrådet ,, angående sanktionerna mot IrakThage G : "Sanktionerna mot " är ärendet fördenna utfrågning. KU har efter anmälan av ,, till granskning tagit upp den svenska regeringensagerande i samband med . Vi har bett UD:sfolkrättsrådgivare, departementsrådet , att komma tillutskottet för att svara på frågor. Jag har kommit överens medOve att han först skall göra en kort inledning.Välkommen, !Ove : Tack, herr ordförande. Jag har förstått minuppgift så, att jag som folkrättsjurist skall kommenteraFN-stadgans regler vad gäller övergången från ekonomiskasanktioner till militära åtgärder mot bakgrunden avsäkerhetsrådets beslut under och förhållandetill detta beslut.När man diskuterar dessa frågor bör det ske mot bakgrunden avFN:s kollektiva säkerhetssystem i stort.FN som organisation är till för att förhindra krig. Det skallinte ske kortsiktigt genom eftergifter till en aggressor utanlångsiktigt och permanent genom garantier till FN:smedlemsstater att de skall skyddas mot varje aggressionsförsök.Det är alltså inte tillräckligt att skydda freden temporärt,utan det är den permanenta freden som eftersträvas. Det är dettasom ligger i tanken på ett kollektivt säkerhetssystem.Anledningen till att har den här ambitiösaframtoningen är att man har försökt lära sig en läxa frånNationernas förbunds tid. Då var det eftergifter ochbeslutsvånda i förhållande till invasion av Etiopienl935 och i förhållande till l938, dvs.Münchenöverenskommelsen som slutade i delning.Den här politiken under NF-tiden gav inte fred utan motsatsen.När skrevs i l945 var tanken att FN:skollektiva säkerhetssystem skulle bli starkare än Nationernasförbunds.Inledningen till FN:s stadga säger:"Vi, de Förenade Nationernas folk, är beslutna att räddakommande släktled undan krigets gissel, som två gånger under vårlivstid tillfogat mänskligheten outsägliga lidanden. "Den här inledande passusen i har ofta åberopats somen grund för att FN som organisation inte kan och inte skall tanågra som helst beslut om att gå till krig och ta till väpnadeåtgärder.Det är emellertid viktigt att komma ihåg att det FN-stadganföreskriver inte är ett pacifistiskt system i den meningen utesluter krigshandlingar för att garantera den kollektivasäkerheten. Tvärtom ger kapitel VII i stadgan möjlighet tillväpnad reaktion i extremfall. Dessa extremfall är listade iartikel 39 -- det kan röra sig om ett hot mot freden, ettfredsbrott eller en angreppshandling. Någotdera av dessa treförhållanden kan legitimera såväl ekonomiska sanktioner efterbeslut från säkerhetsrådet som väpnade åtgärder från rådetssida. Det behöver alltså inte ens föreligga enaggressionshandling -- ett angrepp mot en annan stat behöverinte ha skett, utan det räcker enligt artikel 39 att detföreligger ett hot mot freden för att säkerhetsrådet skall kunnautnyttja möjligheten att tillgripa antingen ekonomiskasanktioner eller militära åtgärder. var det inte det som varfallet i --, utan där var det fråga om ettredan inträffat fredsbrott.FN-stadgans kapitel VII föreskriver en viss tågordning när detgäller sanktioner. I första hand skall artikel 41 tillämpas --"åtgärder icke innebärande vapenmakt", som det formuleras, dvs.ekonomiska, diplomatiska eller andra sanktioner av fredlig art.Först i andra hand kommer artikel 42 in i bilden, dvs. att omsäkerhetsrådet finner att den här typen av åtgärder har visatsig otillräcklig eller från början förefaller vara otillräcklig,så kan rådet besluta om inskridande medelst luft-, sjö- ochlandstridskrafter.Jag tror att det räcker med den bakgrunden som inledning.Thage G : Tack, , för den inledningen.Jag lämnar nu ordet fritt för utskottets ledamöter att ställafrågor.Ingela : Vi har fått en PM som redogör för hurSverige har agerat. Det är om denna redogörelse jag skulle viljaställa några frågor.Det står i promemorian:Regeringen använde sina möjligheter attpåverka den internationella debatten om hurIrak/skulle lösas.Jag skulle vilja veta hur regeringen försökt påverka deninternationella debatten. Det står nämligen också i promemorianatt ansåg att man skulle låta de här sanktionerna verkapå lång sikt -- såvitt jag förstår på än vad somfaktiskt blev fallet.Skulle vi alltså först kunna få en redogörelse för vad Sverigegjorde för att sanktionerna skulle verka?Ove : Jag har inte sett det som min uppgift attbeskriva det svenska politiska agerandet och ibörjan av 1991. på , enhet7, har till utskottet ingivit en promemoria. I denna står justatt regeringen har verkat för den tågordningen: så länge sommöjligt ekonomiska sanktioner och först i sista hand väpnademotåtgärder. Till promemorian har fogats ett antalpressmeddelanden som visar att detta varitregeringens strävan.Jag är inte rätt person att redovisa regeringens handlande,utan jag har kommit hit för att redovisa vissa frågor som harsamband med bestämmelser.Thage G : Det är korrekt, och det var också våravsikt med besök i utskottet.Ingela : Jag trodde att vi också skulle fåställa frågor om regeringens handlande. Jag var inte närvarandevid det sammanträde då utskottet fattade beslutet att kalla OveBring till en utfrågning. Jag ber därför att få återkomma tilldenna fråga i ett senare sammanhang.Jag skulle då vilja fråga hur man bedömer att säkerhetsrådet iresolution 678 bemyndigar vissa medlemsstater att själva fåbesluta i stället för att säkerhetsrådet gör det. Jag tyckersjälv att det är en märklig ordning att man nästan ger carteblanche för medlemsstaterna att bedöma vilka åtgärder som skallvidtas.Ove : Det är riktigt att detta beslut inte stod iexakt överensstämmelse med artikel 42 i . Artikel 42har en mycket ambitiös framtoning; man förutsätter att det skallfinnas avtal mellan säkerhetsrådet och medlemsstater som skallbidra militärt.