bet · GF01UU24 · 1992-04-28 00:00:00 — 1990/91:U505 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för en ambitiös europeiskmiljöpolitik.1991/92:U504 av m.fl. (s) vari yrkas1. att begär att regeringen med EG skall bedrivamedlemsförhandlingar med den inriktning som angetts i dennamotion,2. att begär att regeringen skall bedrivamedlemsförhandlingar med beaktande av de säkerhetspolitiskaöverväganden som uttryckts i denna motion,3. att begär att regeringen skall bedrivamedlemsförhandlingar med beaktande av de överväganden vad gällerden ekonomiska politiken och den ekonomiska och monetära unionensom uttryckts i denna motion,4. att begär att regeringen innanförhandlingsposition slutligt fastställs vad gäller medverkan iden ekonomiska och monetära unionen gör en fördjupad analys ochgranskar det särskilda protokoll som har tecknat,5. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande jämställdhet,6. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande arbetsmarknadspolitiken,arbetsmiljö och arbetsrätt,7. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande regionalpolitiken,8. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande infrastruktur,9. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande forskning ochutbildning,10. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande skattepolitiken,11. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande miljöpolitiken,12. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande jordbruks- ochfiskeripolitiken,13. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande konsumentpolitiken,14. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande kooperationensutvecklingsmöjligheter,15. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande alkoholpolitik ochfolkhälsa,16. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande flykting- ochinvandrarpolitik,17. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande samarbete med Central-och ,19. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav som kommertill uttryck i denna motion beträffande övergångsbestämmelser,20. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de överväganden somkommer till uttryck i denna motion om ett öppet i EG.1991/92:U509 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppmärksamma den kooperativa sektorn ide förestående förhandlingarna om medlemskap i /92:U512 av Axel m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av hög svensk ambition införförhandlingarna med EG om regionalpolitiken.1991/92:U532 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att regeringen i detpågående förberedelsearbetet för ett EG-medlemskap särskiltbeaktar kvinnornas situation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationen om EG:s jämställdhetsarbete,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en svensk EG-anpassning vad gäller"närhetsprincipen",5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värdet av EG-samarbete vad gällerterroristbekämpning.1991/92:U534 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nej till svenskt medlemskap i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna attett eventuellt avtal om svenskt EU-medlemskap icke får innehållaförpliktelse att insätta svensk väpnad styrka utomlands,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett alternativ till EG.1991/92:U538 av m.fl. (fp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom de angivna riktlinjerna för medverkan i arbetet inomEG.1991/92:U539 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett utarbetatförhandlingsprogram inför ett medlemskap i förjordbrukssektorn i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna attdet särskilda stödet till jordbruket i norra bör ingå ide svenska förhandlingskraven,3. att som sin mening ger regeringen till känna attförutsättningar bör skapas för att det svenska jordbruketsmiljömässiga och produktionsetiska nivåer kan bibehållas.1991/92:U544 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att som medlem i EGverkar för att det gemensamma biståndet ges en tydligaremiljöprofil.1991/92:U545 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den svenska förhandlingsgruppen måstebestå av både kvinnor och män,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att målet jämställdhet -- innebärande likamöjligheter för kvinnor och män att förena föräldraskap ochförvärvsarbete -- måste garanteras vid en anslutning till denEuropeiska gemenskapen.1991/92:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om relationer till EG och övrigaEuropa.1991/92:So269 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i sitt agerande imedlemsförhandlingarna anför den nordiska modellen avseendealkoholpolitiken.1991/92:So271 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkoren på alkoholområdet vid ettsvenskt medlemskap i /92:So289 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alkohol inte kan betraktas som vilkenhandelsvara som helst.1991/92:Jo612 av m.fl. (s) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör redovisa en samladstrategi för ett offensivt miljöarbete inom EES och inför ettEG-medlemskap ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör redovisa på vilkaområden som bör begära undantag från iavvaktan på att de senare blir strängare,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör verka för att den s.k.substitutionsprincipen omsätts i lag inom EG,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör föra fram kravet på ökadanvändning av miljöavgifter/skatter inom EG och att svenska ejbör sänkas i avvaktan på resultat i förhandlingar med EG.1991/92:A817 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om aktivt svenskt stöd förjämställdhetsinsatser i de kommande medlemskapsförhandlingarnamed EG.InledningI detta betänkande behandlas motioner som väckts i samband medden allmänna motionstiden . Betänkandet är uppdelat i tvåavsnitt. Avsnittet Övergripande frågor beträffande Sverigesförhållande till EG behandlar frågan om svenskt medlemskap i de aspekter som berör utrikes- och säkerhetspolitik. Detandra avsnittet berör vissa specifika ämnesområden med avseendepå och EG.Övergripande frågor beträffande förhållande till EGSammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U504 (yrkande 1) angesövergripande riktlinjer för inriktningen avmedlemskapsförhandlingarna med EG.I motionen framhålls att EG är navet i den europeiskapolitiska och ekonomiska utvecklingen. Arbete åt alla, en godekonomi för gemensam välfärd, kontroll av storföretagen,förbättring av miljön, stödet till modernisering ochdemokratisering och kampen mot rasism och främlingsfientlighetär enligt motionen frågor där europeiskt samarbete är avgörande.Ett medlemskap i innebär att som nation kan delta ioch påverka den europeiska utvecklingen inom ramen för denpolitiska union och den ekonomiska och monetära union som blirresultaten av beslut i . Lika viktigt ärenligt motionen att svenska bidrag kan ges för att påverka densociala dimensionen i Europasamarbetet. Genom en ekonomisk unionskapas möjligheter för det politiska systemet att balanseramarknadskrafternas verkningar.I motionen utvecklas målsättningar i Europasamarbetet på ettantal områden som vidgandet av demokratin, kampen för fullsysselsättning och aktiv arbetsmarknadspolitik, stärkandet av desociala krafterna, fackliga rättigheter, internationelltfackligt samarbete, miljöområdet, regionalpolitik, generösinvandrings- och flyktingpolitik, ökad frihandel, en generösarehållning till de fattiga länderna i fråga om bistånd och handelm.m.I yrkande 2 i motion U504 (s) begärs att regeringen skallbedriva medlemsförhandlingar med beaktande av motionenssäkerhetspolitiska överväganden. I motionen refereras tillriksdagens beslut att skall söka medlemskap i medbibehållen neutralitetspolitik. Socialdemokraterna villunderstryka beslut; den svenska säkerhetspolitikensgrunder gäller alltjämt: militär alliansfrihet i fred, syftandetill neutralitet i krig. Ett bevarat nordiskt säkerhetspolitisktmönster är till gagn för stabiliteten i ett bredare europeisktperspektiv. I motionen framförs vidare att den nordiskastabiliteten förutsätter att bibehåller sin militäraalliansfrihet och inte har ett förpliktande militärt samarbetemed andra stater. Denna linje har sin giltighet tills den kanersättas med något annat. I motionen sätts målet till en genuinoch hållbar alleuropeisk fredsordning, baserad på ESK:sParisstadga och dess principer om demokrati, fred, mänskligarättigheter, rättsstaten och social marknadsekonomi. Detta målär överordnat medlen och formerna.I motionen sägs också att i den säkerhetspolitiska ordning somnu tar form kommer de olika organisationerna ESK, EG, NATO, NACCoch WEU att ha överlappande och komplementära roller och allaberörda stater finnas med i minst ett sammanhang. Enligtmotionen innebär ett medlemskap i att vi blir medlemmar i enunion med långtgående ambitioner, där vi avkrävs solidaritet medunionens mål och med övriga medlemmar men där vi också kanåtnjuta stöd. Det skall dock inte förväxlas med att vi vare sigskall ge eller kan tillgodoräkna oss militärasäkerhetsgarantier.I motion U538 (fp) anges riktlinjer för medverkan iarbetet inom EG. Enligt motionen är strävan efter fred dengrundläggande drivkraften för skapandet av EG och för Europasfortsatta integration. Europatanken handlar om att utvecklasamarbetet mellan demokratiska stater i för att tryggademokratin, freden och välfärden. Denna strävan driver på bådefördjupat samarbete mellan de gamla medlemsländerna och kommandeutvidgning av EG österut, sedan bl.a. nordiska länder blivitmedlemmar.Folkpartiet liberalerna tar i motionen klart och otvetydigtställning för svenskt medlemskap i skall genommedlemskapet öka sitt inflytande över sitt eget öde, påverka ochbli delaktigt i ett fredligt, demokratiskt och blomstrandeEuropa. Det finns enligt motionen mycket inom EG som börpåverka och förändra till det bättre.I motionen utvecklas målsättningarna för SverigesEuropapolitik på olika områden som långsiktig integration avutrikes- och säkerhetspolitik inkl. någon form av gemensamtförsvarsarrangemang, stöd för ekonomisk och monetär union,utökade befogenheter för , bättre tillämpningav offentlighetsprincipen inom EG, offensiv miljöpolitik, ökaduppmärksamhet på EG:s arbetsmarknads- och regionalpolitik,jämställdhet, alkoholpolitik och samarbete med Östeuropa.I partimotion U534 yrkande 1 förordas ett nejtill svenskt medlemskap i är enligt motionensynen på den politiska demokratin. Beträffande demokratin inomEG anförs att regeringarna i ministerrådet tar de avgörandebesluten, vilka blir bindande för medlemsländerna samt tas utanoffentlighet. Även om skulle få mer makt,skulle medborgare i små stater som inte få mycket attsäga till om. nationella folkstyre skulle begränsas vidett svenskt medlemskap i som fattas avpolitiskt valda organ kommer vid ett medlemskap att fattas avämbetsmän i EG:s institutioner.En annan grund för negativa inställning tillmedlemskap i och Europeiska unionen (EU) är enligt motionenatt det leder bakvägen in i NATO, vilket inte ärförenligt med den neutralitetspolitik som partiet förespråkar.EG-medlemskapet sägs få negativa konsekvenser för bl.a.Sveriges biståndspolitik, skattepolitik, jordbrukspolitik,miljöpolitik, öppenheten mot och sysselsättningen.I motionens yrkande 6 anförs som alternativ till EG och EU enfortsättning av frihandelsavtalet jämte desskomplettering med delar som går utöver industrivaror. Vidareanförs samarbetet i och . Alternativettill den bristfälliga demokratin inom EG är lokal demokrati påarbetsplatser och inom kommuner och län, i och i detalleuropeiska samarbetet och ett demokratiserat FN.Liknande EG-kritiska argument framförs i motion Fi209 (v)yrkande 4. Däri anges också att vänstern i och helaEuropa måste samarbeta och utveckla alternativ till EG och demarknader som domineras av de transnationella företagensvillkor.I motion U534 (v) yrkande 4 anförs att ett eventuellt avtal omsvenskt EU-medlemskap inte får innehålla förpliktelse attinsätta svensk väpnad styrka utomlands. Detta skulle enligtmotionen kunna bli aktuellt enligt Maastrichttexten.BakgrundEnligt beslut ochutrikesutskottets betänkande 1990/91:UU8 om och denvästeuropeiska integrationen, vilket låg till grund förbeslutet, borde eftersträva att bli medlem i denEuropeiska gemenskapen med bibehållen neutralitetspolitik.Enligt beslutet borde regeringen efter en samlad bedömning av deutrikes- och säkerhetspolitiska faktorerna och efter samråd iutrikesnämnden kunna lämna in en svensk ansökan om medlemskap.Utskottet bedömde det som sannolikt att en ansöken kunde lämnasin . En bred parlamentarisk majoritet stod bakom dettabeslut.Enligt utrikesutskottets betänkande 1990/91:UU21 ansågutskottet det som naturligt att folkomröstning anordnas ianslutning till frågan om svenskt medlemskap i att den utredning som aviserats om grundlagsfrågor vid ettsvenskt medlemskap i också skulle överväga de frågor som kanvara aktuella inför en folkomröstning om medlemskapet.Efter samråd i utrikesnämnden tillkännagav statsministerIngvar i en deklaration inför den 14 juni1991 beslutet att överlämna en ansökan om svenskt medlemskap iden Europeiska gemenskapen till . Den svenskamedlemskapsansökan inlämnades . I ansökan angavs ingaförbehåll. I statsministerns deklaration inför angavsdock vissa utgångspunkter för den svenska medlemskapsansökan,bl.a. beträffande neutralitetspolitik.I regeringsförklaringen till den 4 oktober 1991angavs följande beträffande förhållande till EG."Regeringen kommer med all kraft att verka för att Sverigesnarast möjligt blir fullvärdig medlem av den Europeiskagemenskapen." Vidare uttalades att "det föreligger bred enigheti om den strävan efter medlemskap som kom till uttrycki ansökan till EG. Regeringen avser under de kommandeåren bygga vidare på denna breda enighet. "I regeringsförklaringen sägs vidare bl.a. att "den svenskaansökan är ett uttryck för att vi delar Gemenskapens långsiktigamål, så som dessa har formulerats i ochEnhetsakten, och att vi tillsammans med de andra medlemsstaternavill arbeta för dessas förverkligande".Vidare anges i regeringsförklaringen att "ansökan ommedlemskap grundades dessutom på insikten att vidinträdet i Gemenskapen måste ge sin anslutning till alla delarav samarbetet, godta de förändringar som kan följa av de nupågående regeringskonferenserna och förklara sig berett attaktivt medverka i Gemenskapens vidare utveckling i riktning motde politiska mål som uppställdes i Romfördraget.Den svenska utrikes- och säkerhetspolitikens utformningförändras i ett som förändras. Den europeiska identiteteni vår utrikespolitik får ökad betydelse. Den nya politiskasituationen skapar nya möjligheter för deltagande också iutrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete med andra europeiskastater. "I regeringsförklaringen sägs också att "alltjämt innebär destrategiska realiteterna i det nordeuropeiska och nordatlantiskaområdet att den svenska säkerhetspolitiska huvudlinje, somsammanfattas i uttrycket 'alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig', bibehåller sin grundläggande betydelse".Vid det Europeiska rådets möte i 9--10 decembernåddes en överenskommelse om att skapa en europeisk unionomfattande såväl ekonomisk och monetär som politisk union.Unionsfördraget avses efter ratificering i EG-ländernasparlament att träda i kraft 1 januari 1993.Unionsöverenskommelsen innebär bl.a. en övergång till gemensamvaluta och inrättandet av en europeisk centralbank senast 1999samt en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Vidare ingårinstitutionella reformer innefattande ett mer enhetligtinstitutionellt ramverk, en förstärkning av kommissionensställning i utrikes- och inrikespolitiken, en utvidgning avmajoritetsregeln i ministerrådet och ett ökat inflytande förEuropaparlamentet.Gemenskapens samarbetsområden förstärks och utvidgas med bl.a.den tidigare nämnda ekonomiska och monetära unionen,utbildningspolitik, hälsovårdsfrågor, konsumentskydd,transeuropeiska nätverk, industripolitik, vissagränskontrollfrågor, utvecklingsbistånd och kulturpolitik. Inomflertalet av de redan etablerade samarbetsområdena införs enligtunionsavtalet majoritetsbeslut i ministerrådet ochmedbeslutanderätt för parlamentet. Således ges gemenskapen enstörre roll inom viktiga områden som miljöpolitik och forskning.Beslut fattades även om att stärka samhörigheten mellan rikaoch fattiga regioner i EG (cohesion) bl.a. genom inrättandet aven särskild cohesionsfond.På det sociala området kunde enighet inte uppnås om atttillföra unionen ny kompetens. Resultatet blev i stället ettsärskilt protokoll i vilket samtliga parter enades om att elvaav medlemsländerna, undantaget, kan gå vidare medstöd av Gemenskapens institutioner. Maastrichtbeslutet innebärsakmässigt en vidareutveckling av EG:s sociala handlingsprogramoch den sociala stadgan, bl.a. beträffande arbetsmiljöskydd,jämställdhet samt möjlighet att ingå kollektivavtal på europeisknivå.I utformades ramarna för en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik. Målsättningen är att utforma och genomföra engemensam utrikes- och säkerhetspolitik, där medlemsstaternasresurser och samlade inflytande kan utnyttjas. Beslut i utrikes-och säkerhetspolitiska frågor skall enligt unionsfördragetalltjämt fattas med enhällighet. Majoritetsbeslut kanaktualiseras för tillämpning av enhälligt fastlagda principer.Avtalet slår fast att utrikes- och säkerhetspolitiken skallomfatta alla frågor som rör unionens säkerhet, inkl. en framtidautformning av en gemensam försvarspolitik som kanomvandlas till ett gemensamt försvar. Utvecklingen i dennariktning skall ske i samklang med de försvarspolitiska ramar sometablerats inom NATO och skall vidare ta hänsyn till "denspecifika karaktären i vissa medlemsländers säkerhets- ochförsvarspolitik". Det framgår av unionsfördraget att denVästeuropeiska unionen skall svara för genomförandet av beslutmed försvarspolitiska ambitioner. I ett särskilt protokoll angesatt EG-medlemmar som står utanför WEU skall inbjudas att blimedlemmar eller observatörer i organisationen. En översyn av detsäkerhetspolitiska samarbetet förutses 1996.I regeringens utrikespolitiska deklaration från den 26februari anförde utrikesminister att EG-ländernagenom Maastrichtmötet tog ett viktigt steg mot en fortsattfördjupning av sin gemenskap.Hon angav vidare: "Färdriktningen stakades ut mot målet, ettallt fastare förbund mellan länder och folk. Bl.a.utformades ramarna för en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik. har ett starkt intresse av att såsnabbt som möjligt kunna medverka i Europeiska unionensutveckling. Vi är övertygade om att vi kan ge viktiga bidragtill Unionens, och därmed hela , framtid.Genom Maastrichtbesluten öppnades också möjligheten att förasnara medlemskapsförhandlingar med Gemenskapen. Regeringenkommer att med kraft verka för att skall bli fullvärdigmedlem ." I betänkandet 1991/92:UU8 konstaterade utskottet attriksdagens beslut från följts upp på detsätt som avsågs genom den avlämnade svenska medlemskapsansökansamt genom regeringens deklarerade avsikt att verka för attSverige blir fullvärdig medlem i EG och att intensifieraförberedelserna för medlemskapsförhandlingarna.Utskottet ställer sig bakom den målsättning regeringen angettom att skall bli fullvärdig medlem av EG den 1 januari1995. För att målsättningen skall kunna uppfyllas är det enligtutskottets uppfattning angeläget att medlemskapsförhandlingarkommer i gång . Utskottet noterar i dettasammanhang den tidtabell som statsrådet angav somönskvärd vid den utrikespolitiska debatten i årom att förhandlingar skall kunna föras under loppet av 1993 ochavslutas /94. Detta skulle möjliggöra att enproposition kan läggas fram till både om ettgodkännande av avtalet och om en grundlagsändring för behandlingunder våren 1994.Utskottet delar regeringens uppfattning att ansökan ommedlemskap grundas på insikten att måste ansluta sigtill alla delar av samarbetet i EG. har ett starktintresse av att så snabbt som möjligt kunna medverka iEuropeiska unionens utveckling. Utskottets sammanfattandebedömning är att resultatet från Europeiska rådets möte iMaastricht och unionsfördraget är förenligt med Sverigessträvanden att bli medlem i EG.Utskottet delar således inte den uppfattning som framförs imotionerna U534 (v) och Fi209 (v) om att svenskt medlemskap i urholka demokratin. Enligt utskottets uppfattning kommerEG och dess medlemsländer att spela en central roll i denfortsatta utvecklingen av europeiskt samarbete. Våra möjligheteratt påverka och bidra till denna process, politiskt, socialt ochekonomiskt, förbättras genom ett fullt deltagande igemenskapsarbetet. Utskottet vill också understryka vikten avatt deltar i ansträngningarna att på alla nivåerfördjupa demokratin inom EG. kommer på olika sätt attberöras av de beslut som fattas inom EG, vare sig vi ärmedlemmar eller står utanför. Att stå utanför EG skulle innebäraatt fick genomföra en anpassning till EG utan att fulltut kunna delta i utformingen av EG:s politik och lagstiftning.Utskottet noterar att det inomregeringskansliet pågår förberedelser förmedlemskapsförhandlingarna. Ett steg i arbetet är den dialog somförs med vad avser dess utlåtande (avis) omförutsättningarna för att påta sig de förpliktelser somföljer av ett medlemskap. Utlåtandet, som beräknas föreliggaunder , kommer att ligga till grund för ettrådsbeslut om att inleda förhandlingar med Sverige.Förhandlingarna med EG kommer att beröra ett stort antalsakområden. En betydande del av den förhandlingsmateria somaktualiseras vid medlemskapsförhandlingar har avhandlats inomramen för . Som framgår av budgetpropositionentillkommer ett antal områden som gemensam handelspolitik,tullunionen, jordbruk och fiske, skatteområdet, kol- ochstålunionen, biståndsfrågor, Euratom, institutionella ochbudgetära frågor, den ekonomiska och monetära unionen samt detpolitiska samarbetet.