yttr · GF05JoU9 · 1991-12-31 00:00:00 — Riktlinjer för överföring av verksamheten vid domänverkettill aktiebolagsform 1991/92 JoU9y har berettjordbruksutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1991/92:134 omriktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverket till aktiebolagsformjämte eventuella motioner såvitt gäller frågor inom utskottetsberedningsområde. har beslutat yttra sig över motionernaN39, N40, N41 yrkandena 1-6 samt 8, N42, N44, N45 yrkande I, N47, N49, N50 ochN51. Yttrandet omfattar även de fristående motionerna Jo423 yrkande 2 och Jo436som överlämnats till näringsutskottet för beredning. Utskottets yttrande omfattar, till den del innehålletberör utskottets beredningsområde, de delar av regeringens hemställan i propositionenvari föreslås att godkänner 5.de riktlinjerför försäljning av mark till enskilda som förordats under avsnitt 4 samt 6.de riktlinjerför överföringen av fast egendom från staten till som förordats undersamma avsnitt. Motioner väckta med anledning av propositionen 1991/92:N39 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutförsäljning av domänverksmark till enskilda jord- och skogsbrukare samt om försäljningav mark ovanför den s.k. odlingsgränsen till kommuner, allmänningar och lokalasågverk. I99l/92:N40 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatisering avdomänverkets tillgångar innan bolagiseringen genomförs. 199l/92:N41 av m.fl.(v) vari yrkas I. att avslår proposition 1991/92:134, 1 1991/92. 2.att , vid avslag på yrkande I, som sin mening ger 1991/92:JoU9y regeringen till kännavad i motionen anförts om att naturvårdshänsynen måste beaktas vid eneventuell försäljning av statlig mark, 3.att riksdagenhos regeringen begär förslag över vilka arealer utöver de i propositionen föreslagnasom bör överföras till naturvårdsfonden enligt vad i motionen anförts, 4.att ,vid avslag på yrkande 1, hos regeringen begär förslag över vilka arealer sombör kvarstå i samhällets ägo för att kunna användas som markbytesobjekt enligtvad i motionen anförts, 5.att ,vid bifall till yrkandena 3 och 4, hos regeringen begär att en arbetsgrupp fåri uppdrag att utarbeta de begärda areal-förslagen, 6.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven framtida möjlighet att utan kostnader återföra arealer från bolaget tillsamhället, 8. att , vid avslag på yrkande I, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om hänsyn till fördelningspolitik,naturvård m.m. vid en eventuell försäljning av statlig mark. 1991/92:N42 av () vari yrkas att riksdagenavslår regeringens proposition 1991/92:134 i dess helhet. 1991/92:N44 av och ()vari yrkas 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hurdomänverkets skogsmark bör bolagiseras och utförsäljas, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om demiljöhänsyn som krävs i samband med en bolagisering och utförsäljning. 1991/92:N45 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frågor som hänger samman med överföringen avverksamheten vid domänverket till aktiebolagsform, 1991/92:N47 av och () vari yrkas 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dedomänreservat som kvarblir i statlig ägo, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en stiftelseför ägande och förvaltning av mark med särskilt intresse, 3.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillsvidare undanta viss mark från bolagiseringen för att bevara handlingsfrihet förden framtida skogs- och naturvårdspolitiken. I991/92:N49 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom det bolagiserade domänverkets jaktpolitik. 1991/92:N50av och () vari yrkas att 1991/92:JoU9y riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvärdefulla naturområden och markreserv för utbytesmark i samband med överföringen av verksamheten vid domänverket till 1991/92:N51 av och tnnart Brunander (c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionensagts om skydd av naturområden på statlig mark. Motioner väckta under allmänna motionstiden l991/92:Jo423 av m.fl. (v) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av nya samordnade upplåtelse- ochskötselformer för domänverkets fiskevatten. 1991/92:Jo436 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt domänverket och andra statliga förvaltare av jord- och skogsegendomarförhandlar om och skriver avtal med sportfiske- och fiskevårdsförbundför överlåtande av skötsel och uthyrning av statligt ägda fiskevatten tilldenna förening. Överföring av fast egendom Propositionen (s. 1624) 1 propositionen behandlas de riktlinjer som skall gälla vidöverföring av domänverkets mark- och fastighetsinnehav och därmed också deintressen som är kopplade till detta innehav. Som huvudregel föreslås gälla attden produktiva marken överförs till bolaget medan den övriga marken kvarblir istatens ägo. beslutade att verksamheten viddomänverket skulle överföras till aktiebolagsform /92. Enligt bakgrundsredogörelsen anförde näringsutskottet isitt betänkande 1990/91 :NU38 enhälligt betydelsen av att mark av stort naturvårdsvärdesom nu handhas av domänverket får ett starkt naturskydd i fortsättningen. förslag begärde att regeringen skulle pröva fråganom hur detta naturskydd skulle kunna upprätthållas på ett betryggande sätt ochdärefter återkomma till . beslutade (prop.1991/92:69,JoU5y, NUlO, rskr. 92) att bemyndiga regeringen att bl.a. helt eller delvissälja domänverket efter genomförd bolagsbildning. Av det angivna avsnittet av propositionen framgår bl.a.följande. Regeringen inleder nu arbetet på att särskilja sådanaskogs- och marktiligångar som är kommersiellt betingade från skog och mark som 1* 1991/92. av olikaorsaker bör förbli i statlig ägo. Försäljningen av statens skogs- 1991/92:JoU9y ochmarktillgångar skall främja en ägandespridning. är det viktigt attförsäljningen av tillgångar bidrar till effektiviteten inom skogsbruket och denskogsbearbetande industrin. Regeringen avser därför att genomföra en privatisering avskogsmark med två olika metoder. 1 ett första skede skall enskilda skogs- ochjordbrukare få ökade möjligheter att förvärva statlig mark. I ett andra skedeöppnas möjligheten för den breda allmänheten, anställda och andra att förvärvaaktier i det nya bolag som kommer att överta stora delar av statensmarkinnehav. Näringsministern har funnit att det härigenom kommer attvara möjligt såväl att förbättra förutsättningarna för många privata jord- ochskogsbrukare i hela landet som att utnyttja det skogliga kunnandet idomänverket. Ägarrollen för områden som skall förbli statliga bör tillsvidare övertas av eller, om naturreservat inrättas, överförastill naturvårdsfonden. De slutliga formerna för ägande och förvaltning avstatens fastigheter inklusive naturvårdsfondens markinnehav kommer senare attfastställas. om högst bör bolaget kunnafortsätta att förvalta områdena i fråga. Näringsministern anser att försäljning av mark till enskildaär viktig och bör fortsätta ytterligare . Utförsäljningspolicyn måstevara tidsbegränsad och bör sammanfalla med arbetet med att särskilja bolagetsmark från mark som skall kvarstå i statlig ägo. Syftet med försäljningarna börvara att stärka det enskilda jord- ocn skogsbruket. Mindre enskildaskogsskiften som understiger storleksordningen 200 ha per enhet bör bjudas uttill försäljning. Vidare finns i anslutning till domänverkets störremarkinnehav ett antal privata skogsägare som skulle vara i behov av meraskogsmark för att uppnå effektivitet. Särskilt i finns delar avdomänverkets skogsinnehav, där en ökad effektivisering med fördel kan ske genomatt privat ägande utvecklas. Statliga intressen i fjällen Stora delar av fjällkedjan förvaltas av domänverket.Huvuddelen av området utgörs av improduktiv mark som dock har ett stort allmäntvärde främst med hänsyn till rennäring, naturvård, rekreation och friluftsliv.Med hänsyn till detta bör Fjällkedjan kvarbli i statens ägo. Den produktiva marken, där man alltså kan ställa ettmarknadsmässigt avkastningskrav, bör överlåtas till bolaget medan återstodenkvarblir i statens ägo. Näringsministern föreslår därför att gränsen dras iövergångszonen mellan den produktiva skogsmarken och det rena kalfjället. INorrbottens och bör dock gränsen dras längre ned, nämligen iodlingsgränsen. Dessutom bör renbetesljällen i kvarbli i statensägo. I och innebär denna lösningatt stora delar av den tjällnära skogen kommer att överlåtas till bolaget. Riksda gen beslutade om vissa preciseringar av reglerna för avgräns- -I ning av skyddade områden i den Ijällnära skogen (prop. 1990/91:JoU13, rskr. De områden det gällde var dels områden l991/92:JoU9y medsvårföryngrad skog, dels områden med stor konkurrens mellan Avgränsning av dessa områden avses I avvaktan på detta föreslår näringsministern att de delar avden Qällnära skogen som förvaltas av domänverket tills vidare kvarblir i statens ägo och att man efter avslutade inventeringar av berörda marker slutgiltigt avgör vilka delar av den tjällnära skogen som böröverlåtas på det nya bolaget. Skogsbruket på denna mark liksom denfaktiska förvaltningen och skötseln av Ijällkedjan i övrigt får påsikt efter sedvanligt anbudsförfarande läggas ut på entreprenad, anförs deti propositionen. Enligt motion N41 (v) yrkande 1 bör avslåpropositionen. Motionärerna anser att den totala bristen på utredning av deföreslagna riktlinjernas effekt i praktiken på en mängd områden är heltoacceptabel. kan inte acceptera en utförsäljning avdomänverkets mark när varken för- eller nackdelar klart framgår. Det gällerbåde ekonomiska konsekvenser för staten och de ekologiska effekterna. I motion N45 (s) yrkas på ett tillkännagivande av innebördbl.a. att regeringens förslag att privatisera domänverket bör avvisas. Det ärett allmänintresse att staten ej avhänder sig kontrollen över de svenskanaturtillgångarna, anför motionärerna. Enligt motion N39 (c) är det väsentligt att försäljningtill enskilda jord- och skogsbrukare kommer att fortsätta. Det får heller intebli under en som dessa försäljningar kommer att ske, ansermotionären. Hon framhåller vidare att det inte minst med tanke på behovet avsysselsättningstillSllen och för att trygga råvarubehovet till lokala sågverkm.m. är väsentligt att det även bedrivs ett skogsbruk i området ovanodlingsgränsen i och . Självfallet då ettskogsbruk som är anpassat till de speciella förhållanden som råder. Därför bördet undersökas om lokala intressenter har intresse och möjligheter attförvärva mark ovan denna gräns. I motion N40 (m) ställs bl.a. frågan om domänverketsprivatisering kommer att medföra en nyttig och nödvändigstrukturrationalisering av svenskt skogsbruk eller om den nuvarande strukturenkommer att konserveras. Motionären förordar, när det gäller skogsmarken, attdomänverkets mindre enheter vilka ligger insprängda i privata skogsskiftenöverlåts till rågrannarna i första hand. Större kronoparker som är för storaför en enskild skogsbrukare kan med fördel användas i triangelbyten medskogsbolagen som i gengäld själva avstår motsvarande eller något större areal,som då kan säljas till intresserade rågran-nar. Enligt motion N44 (kds) finns det risk för att, närtillgångar och skulder överförts till det nya bolaget, detta motsätter sigförsäljning av mark så att enskildas önskemål om köp av mark inte kanfullföljas. Bolaget måste ges sådana instruktioner att intentionerna att säljaut desstillgångar till enskilda skogs- och jordbruksägare fullföljs, även om 1991/92:JoU9y det kommeratt innebära att bolaget tvingas avstå värdefulla tillgångar. Det är mycketangeläget att bolaget inte privatiseras innan dessa utförsäljningar haravslutats, anför motionärerna. Som framgår av det inledande referatet av propositionenbeslöt att verksamheten vid domänverket skall överförastill ett av staten belagt aktiebolag. beslöt att helteller delvis sälja domänverket efter genomförd bolagsbildning. Utskottet delarregeringens principiella uppfattning att arbetet nu bör inledas på attsärskilja sådana skogs- och marktillgångar som är kommersiellt betingade frånskog och mark som av olika orsaker bör förbli i statlig ägo. Utskottet anserinte att de invändningar som framförts i de båda motionerna har den styrka attde bör föranleda ändring i sistnämnda riksdagsbeslut. Utskottet avstyrkersåledes, från de synpunkter jordbruksutskottet har att företräda, motionernaN41 yrkande I och N45 yrkande 1 i denna del. Som näringsministern framhåller bör försäljningen avstatens skogs-och marktillgångar främja en ägandespridning. är detviktigt att försäljningen av tillgångar bidrar till effektiviteten inomskogsbruket och den skogsbearbetande industrin. Försäljning av mark tillenskilda är viktig och bör fortsätta . Det finns enligtutskottets mening skäl att särskilt understryka vikten av att privatiseringenav skogen sker på sådant sätt att skogsbrukets struktur förbättras. Utskottetvill i det sammanhanget erinra om att skogspolitiska kommitté (Jo1990:03) enligt sina direktiv (Dir. 1990:47, 1991:99) har att beakta bl.a. detförhållandet att de svenska skogarna är grundläggande för sysselsättning ochförsörjning i glesbygden och därmed en förutsättning för en levande landsbygd.Utskottet tar även fasta på vad som anförs i propositionen om att någonutförsäljning av aktier icke torde komma att aktualiseras somutförsäljningen av mark pågår. Att ställa särskilda krav på det nya bolagetunder en begränsad tid innebär således inte något hinder för en senare försäljningav aktier i bolaget. Mot den angivna bakgrunden finner utskottet även att desynpunkter bör beaktas som framförs i motionerna N40 (m) och N44 (kds) yrkande1 om det angelägna i att domänmark görs tillgänglig för lokala, mindreintressenter genom direktförsäljningar och triangelbyten. Utskottet utgår frånatt det av avtalet med det nya bolaget kommer att klart framgå attförsäljningen till enskilda skall syfta till att förbättra skogsbruketsstruktur och sysselsättningsmöjligheterna. Motionernas syfte synes i väsentligdel tillgodosett genom regeringens förslag. De bör således inte föranleda någonsärskild åtgärd från sida. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag omavgränsning av statens mark i fjällregionen längs med odlingsgränsen i de två nordli gaste länen. gäller, enligt vad utskottet erfarit, en överenskommelse på myndighetsnivå (mellan domänverket, kammar- ' kollegietoch dåvarande lantbruksstyrelsen) att frågor om försäljning av 1991/92:JoU9y mark pårenbetesfjällen och mark ovan odlingsgränsen hänskjuts till regeringen föravgörande. Anledningen är bl.a. samernas speciella rättigheter i området tillrenbete, jakt och fiske. Lagfart saknas i många områden. harfriköp i dessa områden skett i ett ytterst begränsat antal fall. Det har dåfrämst rört sig om någon turistanläggning, då myndigheternas uppfattning varithelt samstämmig, eller om tomtköp helt nära odlingsgränsen. Utskottet anser för sin del förslaget i motion N39 (c) omatt lämplig mark ovan skogsodlingsgränsen skulle kunna överlåtas i speciellafall och i begränsad omfattning för att förbättra sysselsättningen i detsmåskaliga skogsbruket vara värt övervägande. Som motionären anger bör dethärvidlag röra sig om ett skogsbruk som är anpassat till de speciellaförhållanden som råder i det kärva klimatläget. Utskottet erinrar vidare om attregeringen aviserat en samlad sameproposition. Motionen bör med hänsyn till detanförda inte föranleda någon särskild åtgärd från sida. Enligt propositionen bör som huvudregel gälla att denproduktiva marken överförs till bolaget medan den övriga marken kvarblir istatens ägo. Ett antal undantag från huvudregeln anges. Av avsnittet 4.1.5Naturvård (s.2629) framgår i huvudsak följande. Statliga tillgångar som saknar kommersiellaförutsättningar bör avskiljas vid bolagisering. Bland exemplen på sådanatillgångar nämns mark av stort naturvärde som har undantagits från normaltskogsbruk. Bolagiseringen får inte leda till att områden av stortnaturvårdsvärde under domänverkets förvaltning mister sitt skydd eller attdetta försvagas. Av domänverkets totalt 10 miljoner ha mark har ungefår 1,4miljoner ha avsatts till domänreservat i områden som bör skyddas av naturvårdsskäleller skogshistoriska skäl. Huvuddelen av den fjällskog som ägs av staten imellersta och norra ingår i domänreservaten. Av de cirka 740domänreservaten har domänverket och gemensamt upprättat enförteckning över 84 reservat som avsattes i det Ijällnäraområdet. Med den gränsdragning mellan statens och bolagets marker i fjällensom föreslås i propositionen skulle cirka 25 av dessa reservat hamna påbolagets mark. Även dessa 25 reservat bör enligt propositionen i princip blikvar i statens ägo. Dock bör en inventering göras inför enomvandling till naturreservat, och därefter tas ställning till deras fortsattastatus. För områden som efter detta ställningstagande överlåts till bolaget börköpeskillingen reduceras om nya restriktioner för användningen införs utövervad som tidigare gäller, men i övrigt bör ingen ersättning utgå förombildningen till naturreservat. Domänverketoch har upprättat en förteck- 1991/92:JoU9y ning somupptar cirka 270 värdefulla domänreservat i övriga delar av landet. Dessa börenligt förslaget överlåtas till det nya bolaget som i överlåtelseavtalet böråta sig att underrätta respektive länsstyrelser om bolaget avser vidtaändringar av gällande markanvändningsrestriktioner. har då attinom meddela om den avser att omvandla området till naturreservat. Övriga domänreservat (ca 350) överlåts till bolaget utansärskilda villkor. I detta fall förutses att bolaget välvilligt överväger omklassificering till ovanstående lista.Näringsministern understryker att eventuella brister i inventeringsarbetetinte skall leda till att värdefull natur får ett otillräckligt skydd. De två myndigheterna har dessutom upprättat en förteckningöver oskyddad domänverksmark som ingår i national-parksplan,program för fjällskogsreservat, urskogsinventering eller investeringslista.Dessa områden bör enligt propositionen tills vidare kvarbli i statens ägo. Eninventering bör göras hur naturskyddet bör ordnas. Om därvidområdet förklaras som nationalpark skall det kvarbli i statens ägo. 1 annatfall torde bildande av naturreservat vara det lämpligaste sättet att skyddaområdet. Huvudregeln bör därvid vara att de områden som blir naturreservatstannar i statens ägo, men t.ex. arronderingsförhållandena kan göra detta olämpligt.Reservat kan då övergå i bolagets ägo, varvid köpeskillingen bör reducerasenligt naturvårdslagens bestämmelser. 1 propositionen understryks att bolagiseringen inteinnebär någon förändring för de naturreservat som finns på den avdomänverket förvaltade marken, eftersom reglerna för naturreservat gälleroavsett vem som är ägare till marken. Nationalparker kan endast ägas av staten.De är förda på naturvårdsfonden. 1 propositionen anförs vidare att det framförts önskemålom att staten vid en bolagisering av huvuddelen av domänverkets mark, förutomsådan mark som ovan nämnts som lämplig att kvarligga i statens ägo, även skullebehålla ett slags reserv av produktiv skogsmark. Näringsministern avvisardenna tanke. Det går inte att förutse var i landet förvärv kan bliaktuella. Att upprätthålla en markreserv finner han därför vore opraktiskt. Detbör enligt hans mening kunna gå att ordna mark för markbyte även i framtiden.Han förutsätter att bolaget kommer att vara villigt att vara staten behjälpligvid denna typ av affårer som givetvis skall göras till gängse marknadspris. Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen att idet överlåtelseavtal som avses träffas mellan regeringen och det nya bolagetreglera de närmare formerna för i naturvårdsavsnittet redovisade principer. Motionerna 1991/92:JoU9y Regeringens förslag i naturvårdsavsnittet kommenteras iflera motioner. , som i motion N41 i första hand yrkar attriksdagen avslår propositionen, framför även en rad andrahandsyrkanden (28).Motionärerna framhåller att den biologiska mångfalden måste säkras. Forskningvisar att det bara kan ske om ett nät av skogliga reservat bildas. Detta nätbör vara finmaskigt. Hur stora arealer som måste skyddas genomreservatsbildning är enligt motionen oklart och sammanhänger i hög grad medhur skogsbruket bedrivs. Ett mer natur-vårdsinriktat skogsbruk minskar behovetav att skydda arealer. Men under alla omständigheter kvarstår ett behov attundanta betydande arealer från skogsbruk. Naturvårdshänsynen bör alltså beaktasvid en eventuell försäljning av statlig mark (yrkande 2). Motionärerna anseratt propositionens förslag till avsättningar är otillräckligt och föreslår atten arbetsgrupp tillsätts för att utarbeta förslag om vilka ytterligareskogsarealer som bör överföras till naturvårdsfonden för att skyddas.Arbetsgruppen bör även få i uppdrag att föreslå lämpliga arealer i enmarkreserv för framtida markbyten (yrkandena 35). Bolagiseringen bör villkorasså att mark för utbytesarealer och skyddsvärda arealer senare skall kunnaåterföras utan kostnader från bolaget till staten (yrkande 6). Enligt motion N44 (kds) måste bolagiseringen avdomänverkets skogsmarksarealer genomföras på ett miljöpolitiskt väl genomtänktsätt. Förutom att enskilda jordbruk och skogsägare skall kunna köpa mark fråndomänverkets skogsmarksarealer krävs en betydande avsättning tillnaturreservat (yrkande 2). Enligt de socialdemokratiska motionerna N45 (yrkande 1delvis) och N50 bör viss andel av domänverkets mark finnas tillgänglig förnaturvårdsändamål och ställas till naturvårdsfondens förfogande. Dennamarkresurs bör användas som utbytesmark vid bildandet av naturreservat påprivat och bolagsägd mark. Motionärerna erinrar om att den skogspolitiskakommittén har i uppdrag att komma med förslag om dels behovet av ytterligaremarkavsättningar för naturvård, dels skogsbruk och naturvård i ett samlatperspektiv, i båda fallen omfattande hela landet. Ett ställningstagande tillfrågorna om naturvårdens omfattning bör anstå till dess kommittén är fårdig medsitt arbete . Motionärerna förutsätter att regeringen då återkommertill med ett mera genomtänkt förslag. 1 motion N47 (fp) erinras om att den skogspolitiskautredningen ännu arbetar och att den således inte har lagt fram något förslagom medel och mål för skogsbrukets miljöansvar. Framtidens skogsbruk kommerenligt motionärernas bedömning att utsättas för ökade krav pånaturvårdsanpassning. Det är därför inte orimligt att behålla ett antalkronoparker i , och utefter i statlig ägotills vidare sammanlagt kanske 50 00060 000 ha. I sammanhanget erinras omatt liberalerna satt som mål att en procent av denproduktiva skogsmarken nedom ijäll- kedjan skall avsättas. Detta innebär att ytterligare ca 100 000 ha 1991/92:JoU9y behöverskyddas, främst i och , anför motionärerna (yrkande 3). Deanser vidare att befintliga domänreservat inom den del av Ijällområdet somenligt propositionen skall undantas från bolagiseringen bör omvandlas tillnaturreservat (yrkande 1) samt att en stiftelse med ideell och vetenskapligförankring bör kunna bildas för ägande och förvaltning av mark med särskiltintresse (yrkande 2). Även i motion N51 (c) framhålls att de förslag som finns ipropositionen troligen inte är tillräckliga för att klara det mål som vi haratt skydda den biologiska mångfalden. Motionärerna föreslår därför att enarbetsgrupp tillsätts med uppdrag att utarbeta förslag till vilka skogsområdensom, utöver de områden som ingår enligt propositionen, bör kvarstå i statligägo och övergå till naturvårdsfonden. har vid olika tillfållen betonatkravet på att skogsbruket bedrivs som mångbruk och enligt naturensförutsättningar på varje ståndort samt att hänsyn därvid tas till att denbiologiska mångfalden bevaras.