yttr · GF05AU1 · 1991-12-31 00:00:00 — Inriktningen av den ekonomiska politiken har berett arbetsmarknadsutskottettillfälle atl yttra sig över proposition 1991/92:38 om inriktningen av denekonomiska politiken jämte motioner såvitt utskottets ämnesområde är berört. behandlar med anledning härav idetta yttrande dels regeringens förslag om den sk. egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen(propositionens avsnitt 4.8 Lönebildningen och arbetslöshetsförsäkringen) ochvad som anförs om företagshälsovården (del av avsnittet 4.10 En nynäringspolitik), dels motionerna 1991/92:Fil5 av m.fl. (v)yrkandena 11, 16 och 20. 1991/92:Fil8 av m.fl. (s) yrkande 1såvitt avser avslag på regeringsförslaget om arbetslöshetsförsäkringen samt 1991/92:Fil9av m.fl. (s). Enligt de regler som gäller täcker staten helakostnaden för de ersättningar som arbetslöshetskassorna betalar ut till sinaarbetslösa medlemmar. 1 den meningen uppgår statens bidrag till ersättningarnatill . Staten finansierar sina kostnader förarbetslöshetsförsäkringen med intäkterna av en i lagen om socialavgifterfastställd arbetsgivaravgift, arbetsmarknadsavgiften. Avgifterna bokförs på ensärskild fond, arbetsmarknadsfonden. Dessutom skall arbetslöshetskassornabidra lill kostnadstäckningen genom att till staten erlägga enfinansieringsavgift. Denna kallas ofta för egenavgiften. Finansieringsavgiftenutgör av den genomsnittligt utbetalade dagpenningen i resp.kassa. Utöver vad nu sagts betalar ka.ssorna en utjämningsavgifttill staten. Den är betydligt mindre och lämnas därhän i delta sammanhang. uppgick de sammanlagda kostnaderna förutbetalade kassaersättningar till . Härav bekostades 6.0miljarder av arbetsmarknadsavgiften och av finansieringsavgifter(egenavgifter) från kassorna. Den genomsnittliga egenavgiften per kassamedlem var 140:70 eller . 1 1991/92. 18 sam/. Utöverfinansierings- och utjämningsavgifter svarar kassorna och deras l99l/92:AUIy De uppgick till undersamma år. En utredning, , har haft i uppdrag bl.a.att analysera och föreslå former för en höjning av egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen. I sitt betänkande (SOU 1991:57) säger utredningenatt det är tämligen enkelt att fördubbla egenavgiften. Det är dock utredningensmening att en sådan höjning inte bör genomföras inom ramen för nuvarandeorganisation och system. Regeringen föreslår i proposition 38 attfinansieringsavgiften (egenavgiften) skall fördubblas, från avden genomsnittliga ersättningen. Höjningen skall träda i kraft den 1 januari1992. För att kassorna skall få rådrum att göra exempelvis höjningar avmedlemsavgifterna förutsätts att avgiftshöjningen nästaår erläggs av kassorna först . Avgiftshöjningen beräknas avregeringen ge arbetsmarknadsfonden ett ytterligare årligt tillskott på ca 600milj.kr. Förslaget förutsätter ändring av 57 § lagen omarbetslöshetsförsäkring. Ett sådant lagändringsförslag är fogat som bilagatill propositionen. Ett av motiven för regeringens förslag är att gearbetsmarknadens parter ekonomiska incitament att undvika höga löneavtal somurholkar företagens konkurrenskraft. Förslaget sägs vidare i propositionenvara endast ett första steg mot en större reformering av arbetslöshetsförsäkringen.En utredning skall få i uppdrag att föreslå en obligatorisk försäkring. Iutredningsuppdraget skall ingå att föreslå hur de försäkrade själva skall ståför en större andel av finansieringen. I partimotionerna Fil8 och Fil5 från socialdemokraternaresp. yrkas avslag på regeringens förslagom finansieringsavgiften. Socialdemokraterna framhåller att finansieringsavgiftensstorlek inte påverkas av arbetslöshetens omfattning utan bestäms av nivån påersättningarna. Vidare anser socialdemokraterna att det är oförsvarligt attändra nuvarande system när regeringen avser att låta skyndsamt utredaförutsättningarna för en obligatorisk försäkring. invänder bl.a. att den koppling som görs ipropositionen till lönebildning och avtal bara är en skenmanöver, som kommeratt drabba yrkesgrupper med stor arbetslöshet och lägre inkomster. Socialdemokraterna motsätter sig inte att frågan om enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring utreds på nytt. 1 sammanhanget anger denågra allmänna utgångspunkter för ett framtida försäkringssystem. säger sig vilja ha ett förslag till enallmän, i huvudsak skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring med bibehållenkoppling till de fackliga organisationerna. Partiet yrkar att skallställa sig bakom detta i ett uttalande till regeringen. Arbetsmarknadsutskottetvill för sin del anföra följande. Den ökande arbetslösheten har lett till snabbt växandekostnader för arbetslöshetsersättningarna. betalades ut, somtidigare nämnts. Beloppet väntas bli nästan fördubblat underår./,,1991. Ersättningsbehovet kan befaras fortsätta att växa medrisk för att intäkterna av arbetsmarknadsavgiften och kassornas nuvarandeegenavgift inte längre förslår att täcka de löpande utgifterna. I det läget ärdet enligt utskottets mening rimligt att ställa arbetslöshetsförsäkringensfinansiering under ny diskussion. Med tanke på att arbetslöshetsförsäkringen äravsedd att vara en försäkring är det naturligt att i sammanhanget aktualiserafrågan i vilken omfattning kassamedlemmarna själva med sina avgifter skallbidra till täckningen av försäkringskostnaderna. Hur denna kostnadstäckningförändrats framgår av följande diagram: % avkostnaderna (or ersättningarna 199l/92:AL'ly uppgick de genomsnittligaersättningsbeloppen till -1984- 1988 282kr. (genomsnitt för de fem åren) Utskottet anser att i det arbetsmarknadsläge som inträttkan det vara rimligt att man som en första åtgärd för att kompensera för detväxande utgiftstrycket från arbetslöshetsersättningarna genomför denavgiftshöjning som regeringen har föreslagit. Såsom erinras om i 1* 1991/92. propositionenhar man även tidigare varit inne på tanken att fördubbla 1991/92:AU ly Utskottet syftar på de uttalanden i denna riktning som gjordes avdåvarande finansministern kompletteringsproposition. Deninledningsvis nämnda konstaterar att höjningen tekniskt settär lätt att genomföra och anvisar den metod som regeringen har använt ipropositionen. En viktig förutsättning för att förändringen skall bli praktisktgenomförbar är att kassornas huvudmän får möjlighet att i stadgeenlig ordninggenomföra erforderliga höjningar av medlemsavgifter. Detta har beaktats avregeringen. Med det anförda tillstyrker utskottet att medavvisande av socialdemokraternas och avslagsyrkanden antarregeringens i propositionen framlagda förslag till ändring i 57 § lagen omarbetslöshetsförsäkring. Av tekniska skäl är förslaget presenterat som lag omändring i en redan av antagen lag om ändring iarbetslöshetsförsäkringslagen. avstyrker utskottet yrkande omett riksdagsuttalande beträffande inriktningen av en blivande obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Företagshälsovårdens verksamhet och statsbidraR m.m. harsenast setts över i departementspromemorian Ds 1990:42. Promemorians slutsatseroch förslag redovisades i proposition 1990/91:140 om arbetsmiljö ochrehabilitering (AU22). Nya riktlinjer för företagshälsovården börjar gälla den1 . har i en förvaltningsrevisionen studiesom med skrivelse överlämnats till regeringen förordatöverväganden om att avveckla statsbidragen till företagshälsovården. Skälenhärtill är bl.a. att bidragen enligt verkets mening inte har avsedd styrandeeffekt. Med åberopande härav anmäler regeringen i propositionen att den skalllåta skyndsamt utreda organisations- och finansieringsformer förföretagshälsovården. Statsbidragen till företagshälsovården utgörs avgrundbidrag, småföretagstillägg och nyanslutningstillägg. Crundbidragetsbelopp fastställs av regeringen. Detta belopp avgör storleken på de bådatilläggsbidragen. Grundbidraget är för innevarande kalenderår . perarbetstagare som är ansluten till företagshälsovården. Regeringen anmäler ipropositionen att den anser att grundbidraget bör utgå med oförändrat beloppunder . Detta innebär att den återtar ett beslut som den förutvaranderegeringen fattade om att höja beloppet till . m.fl. (s) yrkar i motion Fil9 att riksdagenskall ge regeringen till känna att den tidigare beslutade höjningen av grundbidragetbör ligga fast och att det inte erfordras någon ny utredning om företagshälsovården.Motionärerna anser att den anmälda bidragssänkningen försvårar en ökadanslutning av småföretag och att den över huvud taget begränsar möjligheternaatt bygga ut företagshälsovården. Det bör idetta liksom i anilra fall vara en regering obetaget att ta de 199 1/92:AU ly utredningsinitiativden anser behövliga. Det är en annan sak att det i sista hand kan bli enuppgift för att ta ställning till utredningsresultatet. Med andraord är det enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning inte påkallat förriksdagen att, som motionärerna begär, uttala sig om det tillämnadeutredningsarbetet beträffande företagshälsovården. Motionen avstyrks i dendelen. Inte heller bör tillmötesgå motionens begäran omett riksdagsuttalande om grundbidragsbeloppet och därmed i praktiken ta ifrånregeringen dess rätt att bestämma beloppets storlek. Motionen avstyrks därmedäven på denna punkt. Utskottet vill med anledning av motiveringen för det nu aktuellamotionsyrkandet tillägga att bidragsgivningen till småföretagen förbättrasavsevärt genom de omkonstruktioner av småföretags- ochnyanslutningsbidragen som fastställdes av . yrkar i partimotion Fil5 att riksdagenskall göra ett tillkännagivande till regeringen om arbete åt alla som mål förden ekonomiska politiken och hänvisar till att detta mål är lågt prioriterat avden borgerliga fyrpartiregeringen. Regeringen understryker i propositionen (s. 45) attarbetslöshet aldrig får bli ett medel i den ekonomiska politiken och att dettaställer krav på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Vidare säger sig regeringen haför avsikt att utnyttja varje effektiv och ändamålsenlig del i den samladearbetsmarknadspolitiska arsenalen, åtgärder som får arbetsmarknaden attfungera bättre och därmed också bidrar till inflationsbekämpningen. I dettasyfte, tillfogar regeringen, tillförs sysselsättningspolitiken ytterligareresurser. Med erinran om uttalanden av detta slag från regeringenssida anser utskottet att det inte är någon verkningsfull åtgärd att riksdagengör ett allmänt uttalande om innebörden av den fulla sysselsättningens politikutan avstyrker yrkande härom. I motion Fil9 av m.fl. (s) framhålls i ettresonerande avsnitt betydelsen av en fortsatt förnyelse av arbetslivet. Ettliknande avsnitt finns också i partimotion Fil 8 (s). I anslutning tillavsnittet i den nu föreliggande motionen yrkas att skall uttala att iden utveckling som skett är det viktigt att balansen mellan parterna interubbas till löntagarnas nackdel. Regeringens propåer om alt minskaanställningstryggheten och tunna ut medbestämmandet i företagen bör avvisas. Vidare begär motionärerna alt skall framhålladen avgörande roll som de s.k. MBL-medlen spelar för att löntagarna skall haresurser att bygga ut sin kompetens för ett aktivt förändringsarbete. Slutligenföreslår de alt skall uttala att regeringen bör uppdra åtarbetslivsfonden att genomföra en bred informations- verksamhet om ett aktivt förändringsarbete ute på arbetsplatserna 199l/92:AUIy beträffande arbetets innehåll, arbetsorganisation mm. och om dessa frågors betydelse förproduktiviteten. anser att i förevarandesammanhang bör avstå från att göra uttalanden av de i motionen begärda slagenoch erinrar om följande. Regeringen har redovisat sin syn på vissa arbetsrättsligafrågor i proposition 1991/92:51 om en ny småföretagspolitik. Detta har föranlettmotionsyrkanden från socialdemokraterna. Ny Demokrati och vänsterpartiet.Utskottet yttrar sig häröver till näringsutskottet (1991/92:AU2y). De s.k. MBL-medlen är medel som arbetsmiljöfonden årligendelar ut till fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer. Ursprungligenutgjorde medlen bidrag till information och utbildning kring 1976 årsmedbestämmandereform. En ändrad användning av medlen behandlades av ivåras (prop. 1990/91:69, AU 16, rskr. I den mån regeringen vill göraytterligare förändringar av medelsanvändningen förutsätter detta följaktligenriksdagens medverkan. Vad gäller uppdraget åt arbetslivsfonden att bedrivainformation om betydelsen för produktiviteten av arbetsorganisatoriska ochliknande förändringar på arbetsplatserna upplyser motionärerna alt fonden bedrivitsådan informationsverksamhet. Utskottet förutsätter att fonden utan särskildåtgärd från statsmakternas sida fortsätter att bedriva liknande verk.samhet omden bedöms som betydelsefull och ligger inom fastställda ramar för fondensverksamhet. 1 beslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), L-ahjaExner (s), (), (), (nyd),(), (), (), (),() och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , ,, och (alla s) an.ser att den delav utskotlels yttrande i avsnittet Egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringensom börjar med "Den ökande" och slutar med "inrbetslöshetsförsä-kringslagen" bon ha följande lydelse: Utskottet vill först understryka behovet av all man hartillgång lill ell fullständigt utredningsmaterial när ställning skall las så viktig fråga som att fördubbla egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen.ALFl-utredningen hade i up|)drag bl.a. all analysera vilka kon.sekvenser som enhöjning av egenavgiften skulle fa för medlemmarna, arbetslöshetskassorna,bakomliggande intresseorganisationer och arbetsmarknadens funklion.ssält.Utredningen kom fram lill all effekterna var så allvarliga att en höjning inteborde genomföras. ALFI-ulredningens ställningstaganden har remissbehandlats.1 propositionen lämnas dock inte någon som helst redovisning av vadremissinstanserna har framfört för synpunkter på des.sa slällningstagan-den.Inte heller innehåller propositionen någon som helst analys av hur regeringenser på dessa viktiga frågor. Ulskoltel anser all regeringens förslag att fördubblaegenavgiften bör avslås redan på den grunden att ett tillfredsställandebeslutsunderlag inte föreligger. Dessutom föreligger inte någonöverensstämmelse mellan de effekter som löneavtal kan föranleda och kassornasverksamhetsområden. Ett högt löneavtal inom ett fackförbunds avtalsområde kanalltså föranleda de största effekterna inom en helt annan ka.ssasverksamhetsområde. ALFl-ulredningen konstaterade också alt en höjning avegenavgifterna inle påverkar lönebildningen. har i sitt betänkande pekat på en radnackdelar med alt höja egenavgiften på det sätt som här är tänkt. .Som tidigarekonstaterats berörs inle dessa med ett ord i propositionen. I utredningenpekade man bl.a. på risken atl de som har den svagaste ställningen påarbetsmarknaden väljer att ställa sig utanför försäkringen när egenavgiftenhöjs kraftigt. Delta skulle kunna få oönskade sociala effekter som följd menäven medföra ökningar i kommunernas kostnader för socialhjälp. Utskottet anseratl del inle är acceptabelt alt arbetslöshetsförsäkringen kan komma attomfatta färre än som är fallet. Det tycks också gå stick i stäv medregeringens uttalade ambition om en allmän arbetslöshetsförsäkring. Utskottet vill också här framhålla ytterligare en avALFI-utredning-ens synpunkter, nämligen att en ökning av egenavgiften kan ledatill att administrationskostnaderna för försäkringen kommer att stiga. Regeringen tillkännager i propositionen sin avsikt attskyndsamt utreda förutsättningarna för en obligatorisk arbetslöshetsförsäkringoch ullalar atl ambitionen är att ell nytt system skall iräda i kraft den 1januari 1993. sådant nytt system innebär att även finansieringen måste utredas och kanske få nya former. Med hänsyn härtill anser 1991/92:AUly utskottetatt det inte är lämpligt atl nu göra så betydande ingrepp i nuvarandeförsäkringssystem som det här är fråga om. Förändringen, som kanske blirtillfällig, skulle komma att föranleda betydande administrativa kostnader förkassorna och de bakomliggande organisationerna. Samtliga kassor måste utlysastämmor och i övrigt föra frågan genom de beslutande instanserna. kommer bakomliggande organisationer alt behöva genomföra extrakongresser för alt kunna fatta erforderliga beslut. Utskottet anser inle attdetta är ett acceptabelt tillvägagångssätt när reglerna på nytt kan komma attändras . Mol bakgrund av del ovan anförda avstyrker utskottet försin del regeringens förslag om att fördubbla den sk. egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringenoch biträder därmed avslagsyrkandena i motionerna Fils (v) och Fil8 (s).Förslaget till ändring i 57 § lagen om arbetslöshetsförsäkring bör såledesinle antas av . ,, och (alla s) anser atl den delav utskottets yttrande i avsnittet Företagshälsovården som börjar med "Detbör" och slutar med "" bort ha följande lydelse: En uttalad målsättning med den nya konstruktionen förstatsbidragen är alt stimulera en större andel av småföretagen atl ansluta siglill företagshälsovården. En utebliven höjning av bidragsbeloppet enligtregeringens intentioner motverkar reformens syfte genom att förta en betydandedel av dess ekonomiska effekter för småförelagen. bör med hänsynhärtill ansluta sig lill uppfattningen i motion FilQ (s) att den tidigarebeslutade höjningen av bidragsbeloppet till . skall ligga fast. Liksommotionärerna anser utskottet också att det inte behövs någon ny översyn avförelagshälsovårdens finansiering och organisation. Dessa frågor prövades avriksdagen så sent som efter en grundlig översyn, som redovisades ipromemorian (Ds 1990:42) Företagshälsovård i omvandling. Avsikten med de förändringar som skall ske är atlföretagshälsovården skall spela en mer aktiv roll i förändringsarbetel ute påarbetsplatserna. Företagshälsovården är en viktigt resurs för arbetsgivaren idet föreliggande arbetsmiljöarbetel och i del aktiva rehabiliteringsarbetet.Det gäller nu i än högre grad att arbetsgivaren har tillgång till denna resurs,eftersom arbetsgivarens ansvar ökar både för kostnader föranledda av dåligarbetsmiljö och av det aktiva rehabiliteringsarbetet. Utskottet tillstyrker med andra ord motion Fil9 iföreliggande delar (yrk. 3 och 4). 3.Fortsatt förnyelse av arbetslivet m.m. i99i/92:AUiy , , ,, och (alla s) anser atl den delav utskottets yttrande i avsnittet Allmänna arbetslivsfrågor som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "fondens verksamhet" bortha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motion Fil9(s) om vikten av en fortsall förnyelse av arbetslivet med den inriktning somangetts av den tidigare socialdemokratiska regeringen. Det gör alt de propåersom nu kommer från den borgerliga regeringen om alt minskaanställningstryggheten och tunna ut medbestämmandet i företagen bör avvisas avriksdagen. Vidare bör understryka de sk. MBL-medlens roll förlönlagarnas möjligheter att bygga upp sin kompetens för ett aktivtförändringsarbele. Därjämte ger utskottet sin anslutning lill motionensförslag att låta arbelslivsfonden bedriva en bred informationsverksamhet om ettaktivt förändringsarbete ute på arbetsplatserna och dess betydelse för produktiviteten.Del är viktigt all fonden får ett särskilt uppdrag att tillsammans medarbetsmarknadens parter genomföra sådana aktiviteter. Den s.k.produklivitetsdelegalionen är nu nämligen föremål för avveckling och denverksamhet som fonden har bedrivit tillsammans med delegationen i dessa frågorhar grundat sig på ett tidigare fattat regeringsbeslut. Del bör enliglutskottets mening inte få finnas någon oklarhet om all fonden har en viktigroll att spela inom delta område. I stället bör sådana aktiviteter uppmuntras Meningsyttring får avges av suppleani frän vänsierpaniei,eftersom paniet inie företräds av ordinarie ledamot i uiskoiiei. () anför: Jag biträder den av (s) avgivna avvikande meningen nr 1 omegenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen avi.serar i propositionen att den tänker startaen utredning om obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Med anledning härav börriksdagen i detta sammanhang ge sin anslutning till de allmänna utgångspunkterför en sådan försäkring som anges av i motion Fi 15 (yrk. Mål.sältningen arbcle ål alla har fåll låg prioritetall döma av den föreliggande propositionen 38 och dess inriktning.Rik.sdagen bör därför genom ell särskilt uttalande understryka för regeringen att målsättningen alltjämt skall ha en central plats i den ekonomiskapolitiken. Yrkandet härom i motion Fi 1 5 (nr 20)tillstyrks följaktligen.