yttr · GF05UbU4 · 1991-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsyttrande /92: UbU4y Kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. 1991/92 UbU4y Till finansutskottet ÅTTONDE HUVUDTITELN Finansutskottethar berett utbildningsutskottet tillfålle att avge yttrandeöver proposition 1991/92:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /93, m.m. (komplette-ringspropositionen), del1, bil. 1:6 jämte motioner. Bidragtill driften av det kommunala offentliga skolväsendet Regeringenkonstaterar att ett stort antal ungdomar ca 40 000 kommer att gå utgymnasieskolan i vår med enbart en tvåårig gymnasieutbildning. I nuvarandekonjunkturläge riskerar många av dessa ungdomar att bli arbetslösa. Enligtföredragande statsrådet är den utan jämförelse viktigaste åtgärden som stat ochkommun kan vidta för ungdomar att ge dem en så god utbildning som möjligt. Motdenna bakgrund bör kommunerna /93 ges förutsättningar att anordnaett tredje utbildningsår för de 1819-åringar som har gått igenom en tvååriggymnasieutbildning. Det tredje utbildningsåret skall kunna inriktas mot endirekt fortsättning av den genomförda utbildningen eller mot en kompletteringav tidigare utbildning, t.ex. i allmänna ämnen. Med hänsym till att kommunernaenligt skollagen (1985:1100, omtryckt 1991:1111) fr.o.m. ärskyldiga aU erbjuda alla sina ungdomar en utbildning i gymnasieskolan på ettnationellt program eller motsvarande kan de åtgärder i form av särskildainsatser för ungdomar som här föreslås avgränsas till att avse de ungdomar somredan har fått en tvåårig gymnasieutbildning. Regeringenföreslår således ett tillskott av 8 000 helårsplatser i gymnasieskolan för attmöjliggöra för kommunerna att /93 anordna ett tredje gymnasieår.Medelsbehovet för dessa insatser beräknas till 266 milj.kr. I dessa medelingår också medel för planerings-och informationsinsatser. Medlen bör föras upppå en särskild anslagspost och utbetalning ske genom ettrekvisitionsförfarande. Anslaget B 8. Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet bör 1Riksdagen 1991/92. 14 saml Nr 4y såledesökas med 266 milj.kr. utöver vad redan har anvisat 1991/92:UbU4y /93 (1991/92:UbU10, rskr. Regeringen begär riksdagensbemyndigande att vid behov ytterligare öka antalet platser för ett tredjegymnasieår utöver föreslagna 8 000. I motion 1991/92:Fi41 (s) yrkande 24 föreslås ett samlatprogram för att öka utbildningsinsatserna och stärka de anställdas kompetens.Enligt motionärerna bör så många ungdomar som möjligt med en tvååriggymnasieutbildning erbjudas ett tredje år i gymnasieskolan med allmänna ämnensom kärna samt yrkesinriktade studier. Del bör vara möjligt för kommuner ochlandsting alt öka utbildningsvolymen med minst 10 000 platser. För dettaändamål bör anvisa ytterligare 300 milj.kr. för /93.I samma moiion yrkande 25 föreslås att regeringen skall få ett bemyndigande atlvid behov öka insatserna för berörda ungdomar. vill erinra om förordningen av den 29augusti 1991 (SKOLFS 1991:57) om särskilda åtgärder inom utbildningsområdetmot ungdomsarbetslösheten, enligt vilken särskilt statsbidrag lämnas tillvarje kommun under innevarande budgetår för anordnande av ett tredje utbildningsårför bl.a. arbetslösa 1819-åringar med avslutad tvåårig gymnasieskola. Enligtvad utskottet erfarit har kommunerna trots kort planeringstid lyckats väl medatt anordna utbildningar för berörda ungdomar. delar till fullo regeringens ochmotionärernas uppfattning när det gäller betydelsen av ytterligareutbildningsinsatser för ungdomar med endast en tvåårig gymnasial utbildning. 1sitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet (1991/92:UbU3y) beträffande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för ungdomar (prop. 1991/92:124) framhöllutbildningsutskottet att utbildningsinsatser i gymnasieskolan bör varaförstahandsallernativet för arbetslösa ungdomar. Det är angeläget att så mångaelever som möjligt på de tvååriga linjerna i gymnasieskolan kan erbjudas etttredje utbildningsår, anförde utskottet. Det är självfallet svårt att centralt avgöra vilkaförutsättningar som finns i kommunerna atl öka utbildningsvolymen igymnasieskolan för berörda ungdomar. Det är likaså svårt alt beräkna i vilkenomfattning ungdomarna kommer atl efterfråga ett tredje utbildningsår med hänsyntill situationen på arbetsmarknaden m.m. Del är därför angeläget att regeringenfår sådant utrymme för åtgärder att kommunernas behov tillgodoses. Syftet med motionärernas förslag sammanfaller med vadregeringen avser med sitt förslag. Som utskoitet ser det ligger skillnadenmellan regeringens och motionärernas förslag i hur mycket medel nubör anvisa för ifrågavarande åtgärder. Med hänsyn till osäkerheten om deslutliga kostnaderna finns det enligt utbildningsutskottels uppfattning inteskäl att frångå regeringens bedömning. bör således hemställa att medbifall lill proposition 1991/92:150 bil. 1:6 och med anledning av moiion 199l/92:Fi4l yrkandena 24 och 25 bemyndigar regeringen att vid 2 behovytterligare öka antalet platser för ett tredje gymnasieår under budgetåret1992/93. förutsätter au det ökade me- 1991/92:UbU4ydelsbehovet på 266 milj.kr. för /93 är inräknat i anslagsbeloppel 21 , vilket föreslås i del II, bil. 11:5 iföreliggande proposition. Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen avsett attutbildningar för 1819-åringar under ett tredje gymnasieår skulle anordnas somlokalt arbetsmarknadsanknutna kurser s.k. LA-kurser (2 kap. 7 §gymnasieförordningen, 1987:743, senaste ändring 1991:1883). För LA-kurser fårstyrelsen för utbildningen fastställa timplaner och kursplaner enligtbestämmelserna i gymnasieförordningen och andra föreskrifter som meddelas avregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av statens skolverk (10 kap.7 § gymnasieförordningen). Utskottet anser i likhet med vad som understryks imotion 1991/92:Fi41 att de landstingskommunala utbildningarna inom vårdsektornär av stor betydelse i detta sammanhang. Enligt 5 kap. 6 § skollagen fårlandstingen anordna utbildning på nationella program som bl.a. avser omvårdnad.Då medlen för förevarande utbildningar enligt propositionen bör föras upp på ensärskild anslagspost och utbetalning ske till kommunerna genom ettrekvisitionsförfarande är det rimligt att landslingen får samma bidragsbeloppper elev som övriga utbildningsanordnare. Utskottet, som erinrar omförordningen (1992:233) om vissa specialkurser i gymnasieskolan, utgår frånatt viss åldersgräns inte skall utgöra hinder för här berörda utbildningar.Enligt utskottets uppfattning bör även ungdomar som föregående år avslutade entvåårig gymnasieutbildning och därefter inte genomfört ett tredje utbildningsåri gymnasieskolan eller komvux, få möjlighet att /93 komplettera sinulbildning enligt det nu framlagda förslaget. I motion 1991/92:Fi41 (s) yrkande 27 föreslås att denkommunala vuxenutbildningen för /93 tillförs 150 milj.kr. utövervad tidigare beslutat. Enligt motionärerna drabbas de gymnasialakurserna och påbyggnadsutbildningarna hårt av den tidigare under innevaranderiksmöte beslutade besparingen på sektorsbidraget. Därigenom minskarmöjligheterna för bl.a. kvinnorna att komplettera sin utbildning och stärka sinställning på arbetsmarknaden. Rekryteringen till studier i högskolan försvårasockså. erinrar om att på förslagav utbildningsutskottet mot bakgrund av det arbetsmarknadspolitiska läget beslutattillföra förevarande anslag (sektorsbidraget) 200 milj.kr. för budgetåret1992/93 utöver regeringens förslag i budgetpropositionen (1991/92:UbU10, rskr.190). Det ankommer på kommunerna att avgöra hur såväl statliga som kommunalamedel för skolverksamheten bör disponeras. anser attfinansutskottet därmed bör avstyrka motion 1991/92:Fi41 yrkande 27. I motion 1991/92:Fi41 (s) yrkande 32 föreslås attregeringen skall ges i uppdrag att utarbeta och genomföra ett program för enbred språkutbildning (främst engelska) för redan arbetslösa och för dem somriske- 1* 1991/92. rar aU blidel. Ca 10 000 deltagare bör ges möjlighet aU få ökade 1991/92;UbU4y bör anvisa 70 milj.kr. till ett sådant program /93. Ulbildningsulskollet vill erinra om att regeringen i denya direktiven till läroplanskommittén (dir. 1991:117) särskilt anger attspråkprogrammen skall förbättras i alla skolformer. När del gäller häraktuella utbildningsinsatser för ungdomar som avslutat en tvåårig gymnasialutbildning utgår utskottet från att många kommer att fortsätta sina studier ispråk under ett tredje gymnasieår. Självfallet är det viktigt att även personerutanför det offentliga skolväsendet ges möjlighet att få ökade språkkunskapermed hänsyn till det ökande internationella samarbetet. Mot bakgrund av detstatsfinansiella läget är utbildningsutskottet dock inte berett atl föreslåfinansutskottet att tillstyrka det i motion 1991/92:Fi41 yrkande 32 föreslagnaprogrammet för en bred språkutbildning. Enligt motion 1991/92:Fi44 (v) yrkande 31 bör kommunernages ekonomiska möjligheter att fullfölja utbyggnaden av gymnasieskolan. har (prop. 1991/92:100, bil. 9, bet.UbUlO, rskr. 190) avslagit motioner med liknande yrkanden och godkänt regeringensförslag att inte påbörja den statliga delen av gymnasiereformens /93. hänvisade i sitt betänkande till detstatsfinansiella läget och atl endast ett fåtal kommuner i landet avser startasamlliga program i den nya gymnasieskolan /93. anser att finansutskottet med sammamotiveringar bör avstyrka motion 1991/92:Fi44 yrkande 31. I moiion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 32 framhålls atthemspråksundervbningen inte bör finansieras med statliga medel. har under innevarande riksmötebehandlat flera yrkanden om slopandet av medel för hemspråksundervisningen(jfr bet. 1991/92:UbU10 och 1991/92:UbU19). Utskottet har avstyrkt motionernaoch bl.a. framhållit att det är en tillgång för vårt land om många av landetsinvånare har en naturlig Ivåspråkighet. Med samma motivering föreslårutbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motion 1991/92:Fi42 yrkande32. Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bil.1:6 s. 3) att anslaget till statens skolor för vuxna skall ökas med 2 milj.kr. Bakgrunden är följande. I proposition 1990/91:85 Växa medkunskaper föreslog regeringen att statens skolor för vuxna i ochHärnösand skulle läggas ner med början . avslogförslaget och anvisade medel avsedda för fortsatt drift av skolorna ioförändrad omfauning /92 (bet. 1990/91:UbU16, rskr. 356),Medelsberäkningen baserades på det dittillsvarande anslaget Statens skolor förvuxna: Utbildningskostnader. I tre motioner väckta med anledning av proposition1991/92:25 påtalades att statens skola för vuxna iHärnösand (SSVH) även hade fåu medel (ca 2 milj.kr.) ur 1991/92:UbU4y anslagettill vuxenutbildning för viss verksamhet. Sistnämnda anslagavskaffades när det nya sektorsbidraget till del kommunalaoffentliga skolväsendel infördes. Någon överföring lill statens skola för vuxnai kunde därför inte längre ske. Den verksamhet vid SSVH som avsågsgällde vissa utbildningar för glesbygden, utbildning i teckenspråk som C-språkför hörselhandikappade saml handledda självstudier för vuxna som ej kanbehörighetskomplettera i hemkommunens komvux. Motionerna ledde till attriksdagen på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92anvisade ytterligare 2 milj.kr. under anslaget Statens skolor för vuxna:Utbildningskostnader (bet. 1991/92:UbU7, rskr. påtalades i några motioner att utökningen med 2 milj.kr. ejhade beaktats i budgetpropositionen. avstyrkte motionernamen anförde därvid (bet. 1991/92:UbUll s. 7) aU utskottet förutsatte att regeringenför /93 följer upp beslut i fråga om resurser tillSSVH för aktuella utbildningar. Utskottet konstaterar att det nu föreliggande förslagetinnebär en sådan uppföljning. föreslår därför attfinansutskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition 1991/92:150 bil.1:6 om ytterligare medel under anslaget Slalens skolor för vuxna: Utbildningskostnader. I kompletteringspropositionen bil. 1:6 föreslås vissautökningar av den grundläggande högskoleutbildningen. Regeringen anför att högskolans dimensionering genomriksdagens beslut (1990/9l:UbU12, rskr. 355 och 1991/92:UbU7, rskr. 87)tillförts 7 000 ytterligare platser under /92 samt i åretsbudgetproposition och lärarutbildningspropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 9samt 1991/92:75) föreslagits tillföras ytterligare 3 000 platser . Utökningen av platsanlalel tillsammans med vissabyggnadsåtgärder inom högskolan har enligt regeringen bidragit lill attunderlätta det akuta läget på arbetsmarknaden. Vidare uttalas i propositionenfarhågor för att det kommer att bli svårt att rekrytera till vissanaturvetenskapliga och tekniska utbildningar (inkl. vissa lärarutbildningar)mot bakgrund av ett vikande intresse för teknisk linje i gymnasieskolan. Som en aktiv åtgärd i ett mera långsiktigtrekryteringsperspektiv för högskolan och som en avlastning i den akutabesvärliga arbetsmarknadssituationen föreslås att skall anslå . under anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. för 1 250platser på ettåriga program för breddning och fördjupning av kompetens.Högskolan föreslås få anta studerande lill viss ulbildning utan att de har fullbehörighet för denna och låta dem under /93 komplettera sinbehörighet för att påföljande år påbörja den avsedda utbildningen.Bland sökande till kompletteringsutbildning som avser 1991/92:UbU4yteknisk eller naturvetenskaplig utbildning skall enligt propositionen kvinnorges företräde till utbildningsplats. I det i propositionen föreslagna beloppet ingår bl.a. 2milj.kr. för aktiva informations- och planeringsinsatser. Utskottet har underhand erfarit att den föreslagna anslagsökningen även avses täcka eventuellalokal-, inrednings- och utrustningskostnader för den avsedda ettårigautbildningen. anser liksom regeringen att denvikande rekryteringen lill naturvetenskaplig och teknisk gymnasieutbildning äroroväckande. Försöken med s.k. tekniskt basår visar enligt utskottets meningatt en modell som den i propositionen föreslagna kan vara effektiv för allpåverka rekryteringen till högre utbildning inom naturvetenskapliga ochtekniska ämnen, inte minst när det gäller att till sådana studier rekryteraflickor. Utskottet finner detta angeläget. Om dimensioneringen av den reguljära /94 skulle behållas på oförändrad nivå skulle den nu föreslagnaåtgärden, om den blir tillfållig, medföra en minskad tillgång pånybörjarplatser i högskolan för dem som avslutar gymnasieutbildning våren1993. Elt betydande antal platser skulle ju nämligen redan vara upptagna avstuderande som antagits till den ettåriga kompletteringsutbildningen /93med "förhandsantagning" till reguljär högskoleutbildning året därpå.Mot bakgrund av att regeringen aviserat betydande dimensioneringsökningar avgrundläggande högskoleutbildning /94 förutsätter utskottet att detta intekommer att inträffa. Liksom utbildningsministern utgår utskottet från attsamverkan mellan högskolan och komvux kommer att bli aktuell i vissa fall vidgenomförandet av kompletteringsutbildningen. föreslår att finansutskottettillstyrker förslaget i proposition 1991/92:150 bil. 1:6 om ytterligare medelunder anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. I komplelteringsproposilionen föreslås vidare att anslagetLokala och individuella linjer samt fristående kurser (LIF-anslaget) tillförs . för 520 nya årsstudieplatser för fristående kurser i språk. I detangivna beloppet ingår beräknade lokal-, inrednings- och utrustningskostnaderpå ca 3,6 milj.kr. I motion 1991/92:Fi41 (s) yrkande 33 föreslås utöverregeringens förslag att 10 milj.kr. av arbetsmarknadsskäl skall anslås lill 230årsstudieplatser för ett tredje år som påbyggnad på den tvååriga ingenjörsutbildningeni högskolan. Detta tredje år bör, sägs det i motionen, kunna utnyttjas tillämnesfördjupning eller utvidgning mot ekonomi eller språk. En betydligt större utökning av antalet årsstudieplatserunder LIF-anslaget förespråkas i motion 1991/92:Fi44 (v) yrkande 32. Motionärernahänvisar till sina tidigare förslag (mot. 1991/92:Ub494 yrkande 5, bet. UbU14)om en dimensioneringsökning med 4 000 årsstudieplatser utöver regeringensförslag i budget- och lärarutbildningspropositionerna. föreslås därför,utöver regeringens förslag i förevarande propo- sition, enökning med (4 000-1 250-520 =) 2 230 årsstudieplatser. 1991/92:UbU4yEnligt motionärerna kan dessa platser införlivas inom ramen förbefintliga lokaler och utrustning framför allt inom mindre resurskrävandeutbildningar. Fem motioner för fram förslag om tilldelning avLIF-platser till vissa högskoleenheter eller regioner, inom ramen förregeringens förslag om 520 ytterligare årsstudieplatser. Motion 1991/92:Fi98(c, fp, kds, m) avser högskolan i , motion 1991/92:Fi97 (s)yrkande 3 , 1991/92:Fi66 högskolan i , 1991/92:Fi94(c) högskolan i och motion 1991/92:Fi54 (s) högskolan iLuleå. I motionerna understryks behoven vid resp. högskoleenhet (region),högskolornas beredskap för att utöka sitt kursutbud saml rättviseskäl vidjämförelse med andra högskolors anslag och platsantal i grundläggandehögskoleutbildning. Motion 1991/92:Fi54 påpekar att högskolan i enligtförslag av utbildningsutskottet i betänkande 1991/92:UbU20 kommer att få 30platser på den nya praktisk-pedagogiska utbildningen om 40 poäng för lärare igrundskolans årskurser 49. Motionärerna beklagar att förslaget inte åtföljdesav den ökning av anslaget till fristående kurser som behövs för att kunna erbjudaen fullgod bredd på de ämnessludier som föregår det praktisk-pedagogiska året.De vill att högskolan i tilldelas 60 av de i propositionen föreslagna 520platserna under LIF-anslaget. Utskoitet finner regeringens förslag om 520 ytterligareårsstudieplatser för fristående kurser i språk väl avvägt. De tillkommandeplatserna bör fördelas av regeringen efter en sammanvägning avarbetsmarknads-behov, studerandeefterfrågan och möjligheter alt erbjuda enkvalitativt god utbildning. Inom den förordade ramen kommer självfallet ävenstuderande som genomgått ingenjörsutbildning att kunna erbjudas tillfålle tillkompletterande språkstudier. föreslår att finansutskottettillstyrker regeringens förslag i proposition 1991/92:150 bil. 1:6 ochavstyrker motionerna 1991/92:Fi4l yrkande 33, 1991/92:Fi44 yrkande 32,1991/92:Fi54, 1991/92:Fi66, 1991/92:Fi94 yrkandena 1 och 2, 1991/92:Fi97yrkande 3 och 1991/92:Fi98. I motion 1991/92:Fi49 (s) begärs ett tillkännagivande avriksdagen att högskolan i bör ges möjlighet att startagrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 49. Utskottet har i belänkande 1991/92:UbU20 avstyrkt eUliknande förslag från samma motionär. I nämnda betänkande s. 57 sägs bl.a. attom en närmare analys av lärarbehovet på visar att dimensioneringenav lärarutbildningen för årskurser 49 behöver utökas, utgårutskoUet från att högskolorna i och SundsvallHärnösand kommer i frågasom lokaliseringsorter för nytillkommande platser. Med hänvisning till detanförda föreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motion1991/92:Fi49. Slockholm På utbildningsutskottets vägnar I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (nyd), (), (), (), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. , , ,, , och (alla s) anser deb alt den del av utskollets yttrande som börjar med"erinrar" och slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse: Enligt utbildningsutskottets uppfattning är kommunalvuxenutbildning en för samhället relativt billig utbildningsform som värderasmycket högt i kommunerna. Genom den besparing som tidigare beslutatom när det gäller sektorsbidraget för kommunernas skolverksamhet minskarkommunernas möjligheter att anordna gymnasiekurser och yrkesinriktadpåbyggnadsutbildning. Dessa besparingar drabbar i första hand kvinnornaeftersom de utgör majoriteten av de studerande inom komvux. Förutom att komvuxhar stor betydelse från regionalpoliiisk synpunkt kommer rekryteringen tillhögskolan att försvåras genom beslutade besparingar. Vidare vill utbildningsutskottetpeka på att stora grupper av invandrare har skaffat sig en god ulbildning isina hemländer och alt de genom komvux kan få möjlighet att skaffa sig enkompletterande utbildning så att de kan utnyttja sin kompetens i vårt samhälle.Även dessa grupper drabbas av besparingar inom komvux. Mot denna bakgrund anser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör tillstyrka motion 1991/92:Fi41 yrkande 27 beträffandeytterligare 150 milj.kr. för vuxenutbildning under detta anslag (sektorsbidraget)för /93. deb att den del av utskottets yttrande som börjar med"vill" och slutar med "bredspråkutbildning" bort ha följande lydelse: Utbildningsutskottetanser alt finansutskottet bör tillstyrka förslaget i 1991/92:UbU4y motion1991/92:Fi41 yrkande 32 om ett program för en bred språkutbildning förarbetslösa och för dem som riskerar atl bli det. Utbildning i engelska språketbör prioriteras. Enligt utbildningsutskottets uppfattning bör sådanspråkundervisning öven kunna vara ett inslag inom ramen för s.k.utbildningsvikariat (jfr prop. 1991/92:100 bil. II, AUll, rskr. Mot denna bakgrund börfinansutskottet föreslå att för /93 anvisa 70 milj.kr.för språkutbildning. deb att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet finner" och slutar med "och 1991/92:Fi98" bortha följande lydelse: Utskottet bejakar regeringens förslag om utökning avantalet årsstudieplatser inom LIF-anslaget men anser att utökningen borde varastörre. Förutom de föreslagna 520 årsstudieplatserna för språkstudier bör 230årsstudieplatser tillföras för att möjliggöra ett tredje år för dem somgenomgåll tvåårig ingenjörsutbildning. De tillkommande platserna bör fördelasav regeringen efter en sammanvägning av arbetsmarknadsbehov,studerandeefterfrågan och möjligheter att erbjuda en kvalitativt godulbildning. Regeringen bör därvid noga pröva möjligheterna att förstärka demindre och medelstora högskolorna. Utskottet anser vidare att det är angelägetatt högskolan i tillförs ytterligare årsstudieplatser för friståendekurser mot bakgrund av utskottets förslag att praktisk-pedagogisk utbildning avlärare för årskurser 49 skall inrättas där . Ulbildningsulskollet föreslår att finansutskottet föreslårriksdagen alt med bifall till motionerna 1991/92:Fi41 yrkande 33 och1991/92:Fi54, med anledning av proposition 1991/92:150 bil. 1:6 och med avslag påmotionerna 1991/92:Fi44 yrkande 32, 1991/92:Fi66, 1991/92:Fi94 yrkandena 1 och2, 1991/92:Fi97 yrkande 3 och 1991/92:Fi98 deb anvisa 10 milj.kr. för de imotion 1991/92:Fi41 föreslagna 230 platserna, deb som sin mening ge regeringentill känna vad utbildningsutskottet anfört om viss lokalisering av platser förfristående kurser. , , ,, , och (alla s) anför: Enligt vår mening är det av flera skäl angeläget attsnabbt genomföra gymnasieskolreformen så att alla gymnasieutbildningar blirtreåriga. Vi har därför i motion 1991/92:Ub2I2 föreslagit att skallanvisa medel för att gymnasiereformen skulle kunna starta som planerat, läsåret1992/93. Tyvärr har detta förslag avvisats av riksdagsmajoriteten. är detför sent att återupprepa detta yrkande. Mot bakgrund av arbetslöshetssituationen har regeringenföreslagit att ungdomar skall erbjudas möjligheten att genomgå ett påbyggnadsårpå en tvåårig gymnasieutbildning. Därmed gör regeringen samma bedömning som vigjort tidigare . Vi har i vår motion 199l/92:Fi41 beräknat en högre volym än regeringen som start /92:UbU4y deltauibildningserbjudande, nämligen 10 000 platser. av utbildningsutskottels förtydliganden och det bemyndigande som regeringenfår att öka volymen utifrån det faktiska behovet kan vi nu För oss är det viktigaste att alla ungdomar som önskarett tredje utbildningsår i gymnasieskolan verkligen erbjuds Meningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: instämmer i vad som anförts i den avSocialdemokraterna avlämnade avvikande meningen beträffande medel för kommunalvuxenutbildning för /93. När det gäller förslaget om ett program för en bredspråkutbildning ansluter sig till vad som anförts iSocialdemokraternas avvikande mening.