yttr · GF05JoU1 · 1991-12-31 00:00:00 — ILOs konvention om ursprungsfolk och stamfolk isjälvstyrande länder 1991/92 JoUly har beslutat beredajordbruksutskottet tillfålle att yttra sig överregeringens skrivelse 1990/91:101 om ILOs konvention (nr 169) om ursprungsfolkoch stamfolk i självstyrande länder jämte motionerna 1990/91:U14, U15, Ul6ochU17. Genom skrivelsen förelägger regeringen() ILOs konvention nr 169 i enlighet medvad som föreskrivs i ILOs stadga. Av skrivelsen framgår bl.a. följande. har icke varit anslutet till ILOs konvention (nr107) och rekommendation (nr 104) av om skydd för och integration av inföddaoch andra i stammar eller i stamliknande förhållanden levande folkgrupper isjälvstyrande länder. Skälet angavs vara att instrumenten tordesakna intresse för svenskt vidkommande (prop. 1958:46, 2LU 15). antog den internationella arbetskonferensen en nykonvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder. Dennya konventionen reviderar konvention nr 107. Samtliga svenska ombud röstadeför konventionen. antogs utan omröstning en av nordiskaregeringsrepresentanter initierad resolution om uppföljning av konventionen.Konventionen hade ratificerats av två länder, ochMexico. Enligt vad utskottet erfarit har sedermera även ratificeratkonventionen, . Konventionen har trätt i kraft den 5september 1991. Den nya konventionen äger tillämpning på stamfolk vilkassociala, kulturella och ekonomiska förhållanden skiljer dem från andra grupperav den nationella gemenskapen. Den omfattar även folk som på grund av sinhärkomst betraktas som ursprungsfolk. Regeringarna har att se till attursprungsfolkens och stamfolkens rättigheter skyddas och att deras integritetrespekteras. Ursprungsfolk och stamfolk skall utan hinder och fullt ut åtnjutamänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Dessa folk skall ha rätt attbesluta om sina egna prioriteringar vad gäller utvecklingsprocessen. Regeringarna å andra sidan har ett 1991/92. ansvar attskydda och bevara miljön i de områden som dessa folk 1991/92:JoU ly bebor.Enligt artikel 14 i konventionen skall dessa folks äganderätt ochbesittningsrätt till den mark som de traditionellt bebor erkännas. Åtgärderskall vidtas för att skydda deras rätt att nyttja mark som inte uteslutandebebos av dem. Särskild uppmärksamhet fåsts vid nomadfolkens situation.Ursprungsfolkens rätt till naturtillgångar som hör till deras mark skallsärskilt skyddas. Frågan om ratificering av konventionen har behandlats avILO-kommittén efter en bred remiss till myndigheter och organisationer.ILO-kommittén anser att inte bör tillträda konvention nr169. Föredragande departementschefen finner det önskvärt attdet på skall bli möjligt för att tillträda den nyakonventionen. Till skillnad från den tidigare konventionen utgår den frånprincipen om respekt för urbefolkningarnas kultur och rättigheter. Den kanheller inte längre anses "sakna intresse för svensktvidkommande". Samerna utgör en urbefolkning eller ett ursprungsfolk iSverige. deltog också på regeringssidan aktivt i utarbetandet av dennya konventionen. Samerna var representerade i den svenskaregeringsdelegationen och har uttryckt starkt intresse för att Sverigeratificerar konventionen. Föredraganden noterar att frågan om urbefolkningarnasmarkrättigheter (artikel 14) var en av de mest tidskrävande och svåraste attfinna enighet kring under utskottsbehandlingen i . Ett svenskt förslagatt i texten föra in begreppet "bruksrätt" som ett alternativ tilläganderätt och besittningsrätt rönte inte någon framgång. I skrivelsen erinras om att sedanavslog regeringens proposition (1990/91:3) om ändring i rennäringslagen ochställde sig bakom en hemställan, att regeringen så snart det är möjligt återkommertill med ett sammanhållet förslag där samtliga betänkanden frånsamerättsutredningen blir föremål för en samlad bedömning (JoU12, rskr. 46).Samernas nationalråd har gjort likartade framställningar. Föredraganden finner sålunda i likhet med ILO-kommitténatt inte bör tillträda konventionen. De ambitioner ochkrav konventionen uppställer bör noga övervägas i det fortsatta arbetet medsamefrågorna. Enligt motion 1990/91 :U14 av och () bör frågan om ratificering av ILOs konvention nr 169 behandlassom en del av det av begärda förslaget om en samlad samepolitik. Imotion 1990/91 :U 16 av och () yrkas attriksdagen uttalar att en samlad proposition om samepolitiken, innefattande ävenförslag till ratificering av ILOs konvention nr 169 samt förslag till deåtgärder som föranleds av en sådan ratificering, bör föreläggas före utgången av 1991. Motsvarande yrkanden /92:JoU ly framförs imotionerna 1990/91:U15 av och () samt 1990/91:U17av m.fl. (v). I centermotionen framhålls, med hänvisning till att Norgeredan ratificerat konventionen, att den situationen uppstår att de båda länderna,vars gräns delar det traditionella samiska området, valt olika linjer. Det kaninte uteslutas att detta kan få betydelse för t.ex. de samebyar som har rättatt utnyttja marker i båda länderna och kanske även för möjligheterna attträffa uppgörelse mellan de båda länderna om en ny renbeteskonvention. 1folkpartimotionen anförs att frågan om samernas folkrättsliga ställning och omderas rättigheter till mark och vatten bör vara en av de mest centrala närregeringen , på mycket tydliga uppdrag, har att föreläggariksdagen en samlad proposition om samepolitiken. Enligt vänstermotionen är detmycket otillfredsställande att regeringen inte harkommit längre i arbetet för en ratificering av konventionen. Vissa nordiska länders inställning har, i likhet med den , ickefunnit möjligt att på nuvarande stadium ratificera den nya ILO-konventionen.Enligt ett uttalande av justitieminister bör hindren för att tillträdakonventionen avlägsnas så snabbt som möjligt med hänsyn till att konventionenutgör ett viktigt dokument till skydd för de mänskliga rättigheterna. Som inledningsvis anförts har ratificeratkonventionen. Genom att redan infört ett sameting och regler omsjälvstyrelse har man på norsk sida, enligt vad utskottet inhämtat, bedömtkonventionens regler väsentligen uppfyllda enligt norsk lagstiftning. Konventionsbestämmelsernaom samernas besittningsrätt till sina marker anses huvudsakligen tillgodoseddamed hänvisning till att samerna åtnjuter expropriationsrättsligt skydd förrenbetesmarkerna. Under innevarande höst kommer ett seminarium att hållas meddeltagande av vederbörande myndigheter och för att utreda vilkalagändringar som erfordras för att bringa lagstiftningen i samklang medkonventionen. avslog ett regeringsförslag omvissa ändring ar i rennäringslagen (prop. 1990/91:3, JoU12, rskr. I betänkandet framhöll utskottet att det finns ett behov av åtgärder för att lösa olika problem som har anknytning till rennäringen resp. andra näringar som bedrivs inom renskötselområdet. underströk utskottet att de förslag som samerättsutredningen lagt fram är av stor betydelse för att bevara och utveckla samernas egenart och samhällsliv. Med hänsyn främst till rennäringens betydelse i dessa sammanhang ansåg utskottet starka skäl tala för att de frågor som omfattades av propositio nen behandlas inom ramen för ett mer sammanhållet förslag angående samernas ställning där även förslagen från samerättsutredningen kunde 3 bliföremål för en samlad bedömning. Utskottet underströk det ange- lägna iatt regeringen så snart det är möjligt återkommer till 1991/92:JoU ly med ettsammanhållet förslag i samefrågorna. förslag har remissbehandlats ochbereds inom regeringens kansli. Utskottet erinrar om att representanter deltagitaktivt i utarbetandet av ILOs konvention nr 169. Utskottet finner liksomföredragande statsrådet att det är önskvärt att det skall bli möjligtatt tillträda konventionen. Med hänvisning till att förslagen om en samladsamepolitik ligger under beredning och till vad som i övrigt anförs iregeringsskrivelsen delar dock utskottet och regeringens meningatt inte bör tillträda konventionen. Frågan omtillträde bör ytterligare noga övervägas i samband med beredningen avsamerättsutredningens m.fl. förslag så att ett förslag om ratificering kanframläggas i nära anslutning till ett sammanhållet förslag i samefrågorna.Utskottet Sster stor vikt vid att frågekomplexet behandlas skyndsamt. Därmedfår motionerna i väsentliga stycken anses tillgodosedda. Något särskiltriksdagsuttalande i frågan synes icke påkallat. 1 beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), IngeCarlsson (s), i (kds), (nyd), KajLarsson (s), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Meningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: Enligt min mening borde den del av utskottets yttrande iavsnittet Utskottets överväganden som börjar med "Utskottet erinrar"ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att representanter deltagit aktivt i utarbetandet av ILOs konvention nr 169. Utskottet anseratt det är önskvärtatt så snart det är möjligt tillträder konventionen. 1991/92:JoU ly Med hänvisning till att förslagen om en samlad samepolitik ligger underberedning delar dock utskottet och regeringens meningatt nu inte bör tillträda konventionen. tillträde bör behandlas i anslutning till ett sammanhållet förslag i Utskottet fåster (= utskottet) icke