yttr · GF05JoU3 · 1991-12-31 00:00:00 — har beslutat beredajordbruksutskottet tillfålle att inkomma med yttrande över proposition1991/92:60 om skattepolitik för tillväxt jämte motioner. Jordbruksutskottetyttrar sig härmed över regeringens förslag i vad avser punkt 18 i hemställan,nämligen förslag till lag om upphävande av lagen (1946:324) om skogsvårdsavgiftjämte motionerna 1991/92:Sk21 (s) yrkande 5 i vad avser skogsvårdsavgiften och1991/92:Sk22 (v) yrkande 7. Utskottet har i samband med behandlingen anordnat enutfrågning av representanter för , och statensnaturvårdsverk. Regeringen föreslår i propositionen att skogsvårdsavgiftenavskaffas fr.o.m. . För tiden januarijuni 1992 betalas enreducerad avgift grundad skogsbruksvärde. Om skogsägaren så yrkarskall i stället skogsbruksvärde få läggas till grund föravgiftsberäkningen. Enligt propositionen har systemet med skogsvårdsavgift föratt finansiera diverse åtgärder på skogsbruksområdet utsattsför allt större kritik från skogsägarna. Skogsvårdsavgiften anses medföra enomotiverat hög skattebelastning. Avgiftens starkt negativa effekter för ettlångsiktigt och rationellt skogsbruk har framhållits. I upprepade skrivelserhar företrädare för det enskilda skogsbruket hemställt att såvälskogsvårdsavgiften som de därtill kopplade bidragen avskaffas. Detsamma harframhållits i ett stort antal riksdagsmotioner . Några haransett att de bidrag som är av rent regionalpolitisk karaktär bör finnas kvar,medan övriga bidragsformer, t.ex. bidraget till byggande av skogsbilvägar, kanavvecklas. Den förra regeringen tillsatte enskogspolitisk kommitté. Av direktiven framgår att kommittén bl.a. skall lämnaförslag till eventuella förändringar av skogsvårdsavgiften (dir. 1990:47).Arbetet beräknas vara avslutat . Föredragande statsrådet som i ärendet samrått med chefenför framför för egen del bl.a. följande. 1 1991/92. 1991/92 JoU3y Jag delar bedömningen om avgiftens skadeverkningar. Skogsägarna l991/92:JoU3y själva ärde som bäst kan avgöra vilka investeringar som behövs. Skogsvårdsavgiften ochdärmed sammanhängande bidrag m.m. bör således avskaffas. Åtgärderna somfinansieras med skogsvårdsavgiften bör avvecklas successivt med /93. Samtliga åtaganden bör avvecklas den . Vissanaturvårdande insatser som finansierats inom denna ram kan komma attinrymmas under andra anslag. Avgiften bör mot denna bakgrund slopas helt fr.o.m. den 1juli 1992. För perioden januarijuni 1992 bör avgiftsuttaget halveras.Skogsbruksvärdet höjs i allmänhet den till följd av den allmännafastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter . Effekterna av de nyataxeringsvärdena bör inte slå igenom vid uttaget av skogsvårdsavgifter.Ifrågavarande avgifter bör i stället grundas skogsbruksvärden. 1 propositionen anges vidare att sänkningen resp.slopandet av skogsvårdsavgiften medför ett skattebortfall för påbrutto 330 milj.kr. eller 440 milj.kr. Om hänsyn tas till attunderlaget för andra skatter ökar beräknas skattebortfallet netto uppgå till180 milj.kr. och 240 milj.kr. 1 motion Sk21 av m.fl. (s) erinras om att enöversyn av skogsvårdsavgiften ingår i direktiven för den skogspolitiskautredningen. Utredningen lägger fram sitt förslag i mitten av 1992. Med tankepå de redan stora anspråken på de naturvårdande anslagen bör ettställningstagande till skogsvårdsavgiftens framtida utformning enligt motionenanstå till dess utredningen har presenterat sitt förslag. Regeringens förslagbör avslås (yrkande 5). Enligt motion Sk22 av m.fl. (v) talarövervägande näringspolitiska skäl liksom likformighets- och regionalpolitiskaskäl för att skogsvårdsavgifterna slopas, dock under förbehållet att medel iannan ordning reserveras för att täcka vissa naturvårdande insatser. Riksdagenbör begära att regeringen återkommer med förslag i enlighet därmed (yrkande 7). Frågan om skogsvårdsavgiftens vara eller icke vara liksomdess nivå har varit föremål för livlig debatt . Förnärvarande utgår skogsvårdsavgift med ett belopp motsvarande av den delav en fastighets taxeringsvärde som utgörs av skogsbruksvärdet. Skogsvårdsavgiften infördes för att bidra tillfinansieringen av skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Enligt skogspolitiska beslut borde skogsvårdsavgiftsmedlen huvudsakligen användas för såda na ändamål som är till nytta för skogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kan få del av dem. Därmed avsågs sådana områden som forsknings- och utvecklingsarbete, information, utredningsarbete, översiktliga skogsinventeringar, bidrag som är till gängliga för alla skogsägare m.m. regeringens mening att medlen skulle betraktas som skogsägarnas l991/92:JoU3y bidrag i vid mening till det svenska skogsbruket (prop. 1983/84:40, De medel som inflöt genom skogsvårdsavgifterna höll siglänge på en tämligen låg nivå. beräknas avgifterna enligt uppgift hainbringat 16 milj.kr., och beslut hade de stigit till 60milj.kr. Efter den senaste höjningen till av taxeringsvärdet vilket i sin tur höjts väsentligt beräknades avgifterna komma attinbringa 450 milj.kr. I praktiken torde de aldrig ha nått denna /91 beräknas statens intäkter av skogsvårdsavgiften till 424milj.kr. Skogsvårdsavgiften räknas som en skatt. Någon formellavräkning av intäkterna mot de utgifter som avgifterna är avsedda att täckagörs inte. Det vore också mycket svårt att göra detta för ett enskilt åreftersom avgiften 1991 betalas på grundval av 1992 årstaxering. Där föreligger således viss eftersläpning. På motsvarande sätt kan debidrag som beviljas under ett budgetår komma att utbetalas först under ettföljande år. Bidragsramen styr utbetalningarna och de i budgeten angivnaanslagsbeloppen är förslagsanslag som utnyttjas efter hand som beviljade bidragutfaller till betalning. Däremot kan man givetvis för en följd av år upprättaen sådan balans. Enligt de uppgifter utskottet erhållit uppgår statens totalakostnader för skogsbruk och skogsvård till mer än vad skogsvårdsavgifternainbringar. Redan för innevarande budgetår har en viss reduktionvidtagits av bidragen till skogsvård. Det s.k. 5§3-bidraget avsett förrestaurering av glesa skogar kommer således att avvecklas helt och endast mindre del ersättas med ökningar av andra bidrag (besparing /92: 73milj.kr. De skogsvårdsåtgärder som under /92finansieras genom skogsvårdsavgifterna är bl.a. följande. En bidragsram om 150milj.kr. är avsatt för bidrag till skogsvård (särskilda åtgärder inom detskogliga stödområdet 58 milj.kr., vilka avses täcka även ersättning i sådanafall då avverkningstillstånd förvägras i fjällnära skog, ädellövskogsbruk 15milj.kr., vissa naturvårdsåtgärder 16 milj.kr. och översiktligaskogsinventeringar ÖSI 61 milj.kr.). Inom ramen för ÖSI har .skogsstyrelsenavsatt 1,5 milj.kr. till naturvårdsinriktade skogsbruksplaner (NISP). Medlenfrån skogsvårdsavgifterna täcker vidare kostnaderna för bidrag till skogsvägar(40 milj.kr. ), anslagen för tillämpad forskning (15 milj.kr. ), anläggning avskogsfröplantager (5.5 milj.kr. ), trygghetsförsäkringen för skogsbrukare (20milj.kr.) samt vissa myndighetsåtgärder som naturvårds- och ekologiutbildningav skogsbrukare och insatser för ett anpassat skogsbruk i skärgårdsområden.Vidare finansieras bl.a. anslaget Investeringar inom miljöområdet (inköp avurskogar) under fjortonde huvudtiteln delvis med skogsvårdsavgiftsmedel. skogspolitiska kommitté (Jo 1990:03) aviserades iregeringsförklaringen och tillsattes för attutvärdera skogspolitikens mål och medel för ökad tillväxt utifrån de förändradekrav som miljöpolitiken ställer. Den skall enligt sina direktiv (dir. 1990:47)avsluta sitt arbete senast den . En interdepartemental arbetsgrupp har efter beslut avriksdagen (1990/91 :JoU30 s. 254, rskr. 338) tillsatts för att utreda vissafrågor rörande intrångsersättning i samband med ökad naturvårdshänsyn m.m.Uppdraget skall redovisas före utgången av . Regeringen beslöt att getilläggsdirektiv till den skogspolitiska kommittén med hänsyn till bl.a.regeringens förslag om att skogsvårdsavgiften skall slopas . Beroende påde ändrade förutsättningarna har tiden för uppdragets redovisning utsträcktstill . Enligt tilläggsdirektiven måste kommitténs bedömningar ochförslag i fråga om de statliga medlen och den statliga skogsvårdsorganisationenutgå från det förhållandet att en väsentlig del av finansieringen nubortfaller. Om kommittén finner att verksamheter som finansieras medskogsvårdsavgiften skall finnas kvar även i fortsättningen bör därför förslagtill annan finansiering lämnas. Därvid bör kommittén särskilt uppmärksamma den grundläggandeprincip som präglar regeringens politik, nämligen ett ökat praktiskt ochekonomiskt ansvarstagande från näringslivets sida i utbyte mot minskadeekonomiska och administrativa pålagor. Kommittén bör slutligen enligttilläggsdirektiven beakta de förslag till förändringar som regeringen kommeratt lämna i budgetpropositionen 1992. Utskottet delar föredragande statsrådets bedömning attskogsvårdsavgif ten medför en omotiverat hög skattebelastning och att den har negativa verkningar för ett långsiktigt och rationellt skogsbruk. Skogsägarna själva är de som bäst kan avgöra vilka investeringar som behövs. Övervägande skäl talar därför för att beslut om avskaffande av avgiften fattas . Som framgår av den lämnade redogörelsen medför regeringens förslag icke att de bidrag och övriga åtgärder som finansie ras genom avgifterna kommer att upphöra . Den föreslagna konstruktionen innebär att en successiv nedtrappning kan äga rum och att möjligheterna att utnyttja avgiftsmedel för finansiering av åtgärder i skogsbruket helt upphör först . bör fatta det principiella avvecklingsbeslutet . Ytterligare beslut kommer att fattas vid riksdagsbehandlingen av 1992/budget. Den skogspolitiska kommitténs fortsatta arbete kommer därige nom att kunna bedrivas inom en fast ram enligt de tilläggsdirektiv som redovisats i det föregående. Någon anledning att som yrkas i den socialdemokratiska motionen avvisa regeringens förslag finns icke, enligt utskottets mening. Ett fullföljande av kommitténs ursprungliga uppdragatt först i mitten av 1992 lämna förslag till eventuella föränd- l991/92:JoU3y ringar avskogsvårdsavgiften skulle allvarligt försena den skogspolitiska Vad utskottet anfört om skogsägarnas investeringar innebäricke att de krav på ett naturvårdande och ekologiskt riktigt skogsbruk, somutskottet i olika sammanhang ställt, får eftersättas. Utskottet instämmersåledes i föredragandens mening att vissa naturvårdande insatser som hittillsfinansierats inom ramen för skogsvårdsmedlen kan inrymmas under andra anslag.Samtidigt finns det anledning erinra om vad som anförs i tilläggsdirektiventill den skogspolitiska kommittén om ett "ökat praktiskt och ekonomisktansvarstagande från näringslivets sida i utbyte mot minskade ekonomiska ochadministrativa pålagor". Utskottet har i tidigare sammanhang senast idet miljöpolitiska betänkandet pekat på de stora behov avnaturskydd som föreligger i de svenska skogarna. Att skogsbruket drivs sommångbruk och enligt naturens förutsättningar på varje ståndort samt att storhänsyn därvid tas till att den biologiska mångfalden icke minskar måste enligtutskottets mening vara utgångspunkten för varje skogsägare. Det anförda föranleder icke utskottet att biträdavänsterpartiets yrkande om avslag på regeringens förslag och begäran om nyttförslag. Även detta yrkande avstyrks således. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), IngeCarlsson (s), (), (), (), PatrikNorinder (m), (), (), (),() och (nyd). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. , , , , , och (alla s) anför: Enligt vår mening borde den del av utskottets yttrande sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "skogspolitiskareformen" ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att den skogspolitiska kommitténenligt sina ursprungliga direktiv haft att göra en översyn avskogsvårdsavgiften ochavlämna sina förslag . Regeringens förslag att l991/92:JoU3y ingripa idet pågående utredningsarbetet är enligt utskottets mening anmärkningsvärt.Regeringens förslag att de naturvårdsåtgärder som finansieras genomskogsvårdsavgiften skall inrymmas i andra anslag framstår som märkligt. Redannu ställs stora anspråk på de naturvårdande anslagen. Utskottet biträder motden angivna bakgrunden det socialdemokratiska förslaget att ettställningstagande till skogsvårdsavgiftens framtida utformning bör anstå tillsutredningen presenterar sitt förslag i enlighet med sina ursprungliga direktiv. Meningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: Enligt min mening borde den del av utskottets yttrandesom börjar med "Utskottet delar" ha följande lydelse: Syftet med skogsvårdsavgifterna har varit att finansieraverksamhet som är till nytta för skogsbruket. Kritik har riktats mot att dessaverksamheter fördelats orättvist över landet och även mot att olika skogsägarehar olika möjligheter att få tillgång till medel. Övervägande näringspolitiskaskäl talar därför för att skogsvårdsavgifterna slopas, dock under förbehåll attmedel i annan ordning reserveras för att täcka vissa naturvårdande insatser.Utskottet biträder mot den bakgrunden yrkandet i motion Sk22 att hosregeringen begär förslag till slopade skogsvårdsavgifter enligt vad i motionenanförts.