yttr · GF05SoU6 · 1991-12-31 00:00:00 — Kompletteringspropositionen del I och II har berett bl.a. socialutskottet tillfålleatt avge yttrande över proposition 1991/92:150 ekonomi, del II (kompletteringspropositionen),jämte eventuella motioner såvitt propositionen och motionerna rör utskottetsberedningsområde. yttrar sig om principerna till ett nyttstatsbidrag för kommuner och landsting, förslaget om minskning av bidraget med7,och förslaget om ett kommunalt skattestoppför . I övrigt begränsar utskottet sitt yttrande till att avse deförslag i bilaga 11:2 som avser socialutskottets beredningsområde. Utskottetyttrar sig över motionerna Fi42, Fi44, Fi72, Fi80, Fi83, Fi84, Fi86 och Fi92. Utskottet yttrar sig även över motionerna Fi40, Fi42 ochFi83 om barnbidrag med anledning av proposition 1991/92:150 Reviderad finansplanm.m., del I (kompletteringspropositionen). l proposition 1991/92:150 bilaga 11:2, har regeringen(), såvitt avser socialutskottets beredningsområde, föreslagitriksdagen 1.godkänna attstatsbidraget till barnomsorg slopas per , 2.godkänna ajtstatsbidraget till invandrar- och flyktingbarn i förskolan slopas per den 1januari 1993, 3.godkänna attstatsbidraget lill service och vård slopas per . 4.godkänna altstatsbidraget till fårdtjänst, servicelinjer m.m. slopas per den 1 januari1993, 5.godkänna attstatsbidraget till specialpedagogiska insatser för vissa förskolebarn slopasper den , 6.godkänna altdet statsbidrag som utgör ersättning till sjukvårdshuvudmännen förplanläggning under fred vad avser hälso- och sjukvård i krig slopas per den 1januari 1993, 1991/92. 1991/92 SoU6y deb att 1991/92:SoU6y 7.till Bidragtill barnomsorg för /93 anvisa ett belopp som är 2 524 000 000kr. lägre än vad som föreslagits i prop. 1991/92:100, bil.6, 8.till Bidragtill service och vård för /93 anvisa ett belopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop. 1991/92:100, bil. 9.lillDriftkostnader för beredskapslagring m.m. för /93 anvisa ettbelopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop. 1991/92:102,kapitel 5, 10. till Bidrag till allmän sjukvårdm.m. för /93 anvisa ett belopp som är . lägre änvad som föreslagits 1 prop. 1991/92:100, bil. Utskottet yttrar sig även över regeringens hemställan tillriksdagen i propositionen, del II, att 1.principerna förett nytt statsbidragssystem, 2.förslagen tillett nytt generellt statsbidragssystem för kommuner, 3.principerna förfördelning av statsbidrag och för övergångsregler för åren 1993 och1994, 4.förslagen tillavveckling av angivna statsbidrag och avgifter i fråga om landsting, 5. att statsbidrag till kommuner och landsting minskasmed , deb anta förslag till lag om begränsning av kommuners rättatt ta ut skatt för . ekonomi, förslaget i huvuddrag I propositionen föreslås att ett nytt generelltstatsbidrag för kommunerna införs . Förslaget utgår från tvågrundläggande förhållanden. Det första är alt kravet på samhällsekonomiskbalans är överordnat alla andra krav och måste styra bedömningarna av detframtida ekonomiska utrymmet för den kommunala sektorn. Det andra är attrollfördelningen mellan staten resp. kommunerna och landstingen vad gälleruppgifter och ekonomi måste vara tydlig. Syftet med det nya statsbidraget är bl.a. att skapa merlikvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommunerna. Bidraget är ett komplementtill kommunernas skatteinkomster och utgår oberoende av vilken verksamhet somkommunerna bedriver. Skillnaderna i skatteuttag skall speglaskillnader i service, avgifter och effektivitet. med införandet av det nya statsbidraget ändrasockså utbetalningen av kommunalskattemedel lill kommunerna. I fortsättningenföreslås utbetalningarna ske det år skatten avser och inte som i dagens . Ett nyttgenerellt statsbidrag för kommunerna 199l/92:SoLI6y I propositionen föreslås att tolv av de nuvarandespecialdestinerade Statsbidragen till kommunerna avskaffas och ersätts av ettnytt generellt statsbidrag för kommunerna. Det särskilda systemet förmellankommunal kostnadsutjämning, som infördes med anledning av äldrereformen,föreslås upphöra som ett nytt statsbidragssystem träder ikraft. Skatteutjämningsavgifterna och avräknlngsskatten föreslåsavskaffas . Rundgången av pengar mellan stat och kommun upphördärmed. Det nya s.k. utjämningsbidraget består av tre delar: -ett bidrag för utjämning avkommunernas skatteinkomster upp till en generell garantinivå, uttryckt somandel av en uppräknad medel-skattekraft, -tillägg till resp. avdrag frånbidraget på grund av opåverkbara skillnader i strukturella förhållanden samt -etttillägg för befolkningsminskning. I propositionen föreslås övergångsregler för åren 1993 och1994 för att begränsa omfördelningseffekterna av det nya utjämningsbidraget. En expertgrupp föreslås tillsättas för attvidareutveckla systemet med avseende på utjämning av strukturkostnader. Gruppenskall lägga fram förslag i sådan tid att förändringen kan träda i kraft den Ijanuari 1995. f-ör landstingen föreslås att sex specialdestineradebidrag avvecklas liksom skatteutjämningsavgiften och avräknlngsskatten. Underår 1993 kvarstår dock en reducerad skatteutjämningsavgift. Ar 1993 återbetalasden tillfålliga indragningen från landstingen som görs . Motioner om eil nytt generellt statsbidrag I motton I99l/92:t-i44 av m.fl. (v) anförs altnär regeringens politiska inriktning är alt krympa den kommunala sektorn ärdet nödvändigt all ha eli behovsinriktat generellt statsbidrag som ges tillkommunerna scktorsvis och att statsmakterna därmed får stå till svars för varresursneddragningarna skall ske. Vidare anförs att förslaget till ett nyttgenerellt statsbidrag inte kan genomföras utifrån nu föreliggande underlag,utan all en ny kommitté bör tillsättas för att framlägga ett mer genomarbetatförslag som även utgår från mer realistiska ekonomiska förutsällningar. lör år1993 bör statsbidrag utgå sek-lorsvis. 1 enlighet med del ovan sagda hemställs att riksdagenavslår rege ringens IVirslag lill eii nyll generellt statsbidragssystem (yrkande 13) samt . 'III rik.sd;igcn bcgjir alt regeringen tillsätter en ny utredning med uppgift all lämn;i lörslag lill ett nytt behovsinriktat generellt sialsbi(lrag.ssystcm som k;in Iriida i kraft (yrkande 14). 1 motionl99l/92:Fi84 av m.fl. (s) anförs att Socialde- 1991/92;SoU6y mokraternasäger ja till principen om ett samlat statsbidrag till kommunerna, menunderkänner den fördelningsnyckel och det direkta genomförande som regeringenföreslagit. En ny fördelningsnyckel bör arbetas fram av en parlamentariskkommitté. Som övergångsregler föreslås bl.a. att statsbidraget för år 1993beräknas i huvudsak efter nu gällande regler och utbetalas efter kvittning iprincip enligt den modell för ett nytt bidrag som föreslås i propositionen. Förkommunerna betyder detta ett samlat bidragsbelopp baserat på gällande regleroch med den friare användning som propositionen föreslår, men med andraövergångsregler. I motionen anförs vidare att möjligheten att målstyra, följaupp och utvärdera blir allt viktigare. Införandet av mera generellastatsbidragssystem kan under vissa omständigheter leda till negativa effekter.Det kan finnas målkonflikter i den avvägning som skall göras mellan allmännaoch enskilda intressen, hur en enskild skall kunna hävda rätten och ävenbesvära sig eller hur sanktioner skall utformas. Inte minst inomhandikappområdet måste analysen 1 detta avseende fördjupas. Rätten tillbarnomsorg och kvalitetskraven på denna bör läggas fast i lag. Vidare är detangeläget att följa utvecklingen inom skolans område. Mot bakgrund av det ovan sagda yrkar motionärerna attriksdagen dels bör godkänna principerna för och omläggningen till ett nyttstatsbidragssystem i enlighet vad som anges i motionen (yrkande 4), delsbeträffende avvecklingen av statsbidrag och avgifter i fråga om kommunergodkänna vad som anges i motionen (yrkande 5). bör vidare godkännaförslagen till ett nytt generellt statsbidrag i enlighet med motionens förslag(yrkande 6), godkänna priclperna för fördelning av statsbidrag ochövergångsreglerna enligt motionens förslag (yrkande 7) och godkänna förslagentill avveckling av angivna statsbidrag och avgifter i fråga om landstingen ienlighet med motionens förslag (yrkande 8). Vidare föreslås ge regeringentill känna vad som i motionen anges beträffande målstyrning, uppföljning ochutvärdering (yrkande II). I motion 1991/92:Fi92 av () yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition 1991/92:150 del II. Motionären anför att kommunalekonomiskakommitténs förslag har varit svårt att analysera och frågetecknen har varitmånga. För vissa korhmuner blir omställningen svår. Motionären hänvisar till dekonsekvenser som skulle uppstå för kommun om förslaget antogs avriksdagen. Reformen bör, enligt motionären, inte genomföras nu utan utredas pånytt. Utskottet delar uppfattningen i propositionen attkommunerna skall ges större handlingsfrihet när det gäller verksamhetensutformning samt prioriteringen mellan olika verksamhetsområden. Den kommunalaverksamheten kan därmed bedrivas på ett effektivare sätt. statliga regleringen av den kommunala verksamheten skall minskas, 1991/92:SoU6y och dekrav som statsmakterna ställer på kommunsektorn skall i första hand reglerasgenom lagstiftning. Ett nytt generellt statsbidrag utan detaljreglering gerkommunerna förutsättningar att kunna anpassa sin verksamhet till rådande ekonomiskaförhållanden och lokala förutsättningar. Utskottet har mot bakgrund av dettainget att erinra mot propositionens förslag att ett nytt generellt statsbidraginförs . Utskottet föreslår därmed att motionerna 1991/92:Fi44(v) yrkandena 13-14 och 1991/92:Fi92 (v) avstyrks. Utskottet har heller ingen erinran mot principerna för detnya statsbidragssystemet och de övergångsregler som förestås för att åren 1993och 1994 begränsa omfördelningseffekten av det nya utjämningsbidraget.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att bidraget skall vara ettkomplement till kommunernas skatteinkomster och utgå oberoende av vilkenverksamhet som kommunerna bedriver. skall skillnaderna 1 skatteuttagspegla skillnader i service, avgifter och effektivitet. Mot bakgrund av det ovansagda finner utskottet inte anledning att ytterligare gå in på förslagen imotion 1991/92:Fi84 (s) yrkandena 48. Utskottet föreslår att yrkandenaavstyrks. Utskottet delar uppfattningen i propositionen att dagensstyrning via statsbidrag inte bör ersättas av annan detaljreglering avverksamheten. Däremot krävs en precisering av de resultatkrav som statenställer på verksamheten. Den statliga uppföljningen bör avse resultaten av verksamhetenoch inte metoderna att uppnå resultaten. Statsmakterna bör följa upp ochutvärdera verksamheten inom olika sektorer såsom hälso- och sjukvård,äldreomsorg, barnomsorg, skola m.m. Utskottet delar vidare föredragandensuppfattning att kommuner och landsting inom ramen för sitt ansvar kommer attåtgärda de eventuella brister och försummelser som uppmärksammas. Utskottet noterar vidare att i propositionen aviseras enproposition med förslag om en lagreglering av kommunensansvar för barnomsorgen liksom ett förslag till vårdnadsbidrag. Mot bakgrund av det ovan sagda föreslår utskottet attmotion 1991/92:Fi84 (s) yrkande 11 avstyrks. I propositionen föreslås statsbidragen till kommuner ochlandsting av samhällsekonomiska skäl minskas med sammanlagt 7,5 miljarder kronorfr.o.m. Föredraganden anför vidare att det inte finns utrymme för attutlova någon uppräkning av statsbidragen . Kommuner ochlandsting bör utgå från att det nya statsbidraget kommer att utvecklas mycketrestriktivt . I motion 1991/92:Fi44 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att minska statsbidragen lill kommuner ochlandsting med (yrkande 8). V 1991/92. I motion1991/92:Fi83 av m.fl. (s) yrkas att riksda- 1991/92:SoU6y gen somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att denföreslagna indragningen av statsbidrag till kommunerna inte genomförs (yrkande12). I motion 1991/92:Fi84 av m.fl. (s) yrkasavslag på att minska bidraget till kommuner och landsting med {yrkande I). I propositionen framhålls att huvuduppgiften förregeringens ekonomiska politik är att öka tillväxt- och utvecklingskraften iekonomin och att lägga grunden för en god konkurrenskraft och en varaktigt låginflationstakt. Denna inriktning förutsätter bl.a. att de skyddade sektorernahålls tillbaka så att det finns ett tillräckligt utrymme för dekonkurrensutsatta delarna av ekonomin att växa. Vidare förutsätter det en stramfinanspolitik baserad på en restriktiv prövning av offentliga utgifter ochmålet att skapa finansiell balans i den offentliga sektorn under enkonjunkturcykel. Vidare anförs att det för finns ett nnansielltutrymme för kommunerna alt bibehålla en oförändrad real nivå på de totala utgifternajämfört med . Genom det nya statsbidragssystemet, avregleringen,omfattande utnyttjande av anbudskonkurrens m.m. erbjuds möjlighetertill ökad produktivitet. Utskottet har mot bakgrund av detta förståelse förbehovet att i dagens samhällsekonomiska läge göra besparingar även på bidragentill kommuner och landsting. Utskottel biträder propositionens förslag. Del ankommerpå finansutskottet alt inom den av propositionen angivna ramen göra den närmarebedömningen av fördelningen av de olika beloppen. Uiskottet föreslår därmed attmotionerna 199l/92:Fi44 (v) yrkande 8, l991/92:Fi83 (s) yrkande 12 ochl991/92;Fi84 (s) yrkande 1 avstyrks. Lagfäst komnuinalt skatiestopp för I propositionen anförs att med hänsyn till det ekonomiskaläget och i syfte all begränsa det kommunala skatteuttaget bör det kommunalaskattestoppet förlängas. Ett lagfåst kommunalt skattestopp föreslås för år1993. Föredraganden anför att det kan finnas kommuner som kan hamna i en akutsvår ekonomisk situation. Om så skulle vara fallet får 1 sista hand fråganhanteras i särskild ordning genom att regeringen föreslår enlagändring som ger utrymme för skattehöjningar. I motion l99l/92:Fi44 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag till komrnunalskattestopp (yrkande 16).Motionärerna anför att det är den kommunala självstyrelsens hörnsten attkommunerna själva får bestämma utdebiteringsnivå utifrån sina egna ambitioner. I motion199ll92:Fi83 av m.fl. (s) yrkas att riks- 199l/92:SoU6y dagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det föreslagna lagfåstaskattestoppet för kommunerna inte genomförs (yrkande 11). I motion l991/92:Fi84 av m.fl. (s) yrkasatt avslår förslaget om lag om begränsning av kommunernas rätt att taut skatt för (yrkande 14). Motionärerna anför att genom lagstiftningupprätthålla långvariga kommunala skattestopp inle är förenligt med deras synpå självstyrelse. finns en överenskommelse mellan statenoch de båda kommunförbunden om ett frivilligt skattestopp. Ett lagfåstskattestopp för är enligt motionärerna inte motiverat. Mot bakgrund av vad utskottet tidigare uttalat om behovetav att skapa förutsättningar för tillväxt- och utvecklingskraft i ekonomin harutskottet inte någon erinran mot förslaget att genom lagstiftning förlängaskattestoppet för kommunerna till att omfatta även . Utskottet föreslåratt motionerna 1991/92:Fi44 (v) yrkande 16, 1991/92:Fi83 (s) yrkande 11 och1991/92:Fi84 (s) yrkande 14 avstyrks. Förslag inom socialutskottets ansvarsområde Statsbidraget har till syfte att stödja och stimulerautbyggnad av barnomsorg i form av öppen förskola, deltidsgrupp, daghem,kommunala familjedaghem, fritidshem och öppen fritidsverksamhet. Statsbidraglämnas även till andra än kommuner som driver daghem och fritidshem. Bidragetinfördes ursprungligen för att stimulera kommunerna att bygga ut barnomsorgen.Bidraget har efter hand kommit att bli ett direkt stöd till kommunerna.Statsbidrag lämnas enligt förordningen 1987:860 (ändrad senast 1991:1973). Statsbidrag har i princip endast lämnats för etableradebarnomsorgsformer som definierats på visst sätt. Olika lokala lösningar hardärför inte kunnat erhålla statsbidrag. har statsbidraget utgjort enviss garanti för verksamhetens kvalitet. I propositionen föreslås godkänna attstatsbidraget till barnomsorg slopas per . För attsäkerställa ett tillräckligt stöd till enskilda alternativ och också skapa förutsättningarför att efterfrågan på barnomsorg utanför hemmet skall tillgodoses krävs,enligt föredraganden, en utvidgad lagreglering av kommunernas ansvar på dettaområde. Regeringen har därför för avsikt att återkomma till underhösten 1992 med förslag om en utvidgad lagreglering av barnomsorgsområdet samtmed ett förslag om vårdnadsbidrag. Som enkonsekvens av slopandet av bidraget per den 1991/92:SoU6y föreslåsriksdagen till bidrag till barnomsorgen för /93 anvisa ettbelopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop. 1991/92:100,bil. 6 (SoU 15, rskr. 1 motion l991/92:Fi80 av (kib) yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vad syftet med eneventuell lagreglering av barnomsorgen skall vara (yrkande 2). Motionärenanför att familjepolitiken skall underlätta för föräldrar att själva välja denvård och fostran av barnen och den arbetsfördelning som passar dem och barnenbäst. Det avgörande måste vara vad som är bäst för barnen och föräldrarna ochinte i första hand vad som är samhälls-nyttigt. En eventuell lagreglering avbarnomsorgsområdet måste därför ha sin utgångspunkt i att ekonomiskaförutsättningar skall skapas för dem som önskar vårda barnen i hemmet när de ärsmå. Någon lagreglering enbart för del som kallas barnomsorg ärinte möjligt, om det är rättvisa man avser att skapa. I motion l99l/92:Fi83 av m.fl. (s) yrkasall som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett avvisande av införandet av vårdnadsbidrag (yrkande 9). Motionärernaanför att det nu står helt klart, efter uttalanden från socialministern, attfinansieringen av vårdnadsbidraget uteslutande kommer att belasta nuvarandeföräldraförsäkrings- och statsbidragssystem. Det betyder, enligt motionärerna,alt det är de arbetande föräldrarna som kan räkna med att få betala för deföräldrar som vill och har ekonomiska möjligheter att med hjälp av ettvårdnadsbidrag stanna hemma. Utskottel, som i det föregående tillstyrkt propositionensförslag lill nytt generellt statsbidragssystem, har inget att erinra motpropositionens förslag att statsbidraget till barnomsorg slopas per den 1januari 1993 och inordnas i ett generellt bidrag. Utskottet har heller ingenerinran mot att anslaget Bidrag till barnomsorg för /fastställt minskas med den andel av beloppet som avser bidrag förverksamhet . Utskottet anser att det ankommer på finansutskottet attgöra den närmare bedömningen av avräkningsbe-loppet. I regeringsförklaringen anförs att familjepolitiken skallunderlätta för föräldrarna att själva välja den vård och fostran av barnen ochden arbetsfördelning som passar dem och barnen bäst. Detta innebär attfamiljepolitiken skall främja både valfrihet och jämställdhet mellan kvinnoroch män. Den nya familjepolitik som regeringen avser att genomförasyftar enligt regeringsförklaringen till att ge ökad valfrihet för småbarnsför äldrar, att ge mer tid åt barnen och att i större utsträckning skapa rättvisa villkor för alla delar av landet. Om varje barnfamilj får möjlighet att lösa barnomsorgen på det sätt den själv önskar skapas ' Det innebär enligt regeringen att det måste' finnas barnomsorgutanför hemmet av god kvalitet för dem som vill ha det 1991/92:SoU6y och bättreekonomiska möjligheter för dem som så önskar att stanna hemma när barnen ärsmå. I sitt av godkända betänkande l99l/92:SoUI5ställde sig uiskottet bakom regeringens familjepolitik, eftersom den syftartill att förstärka familjens valfrihet. Utskottet ansåg det också angeläget attInföra ett vårdnadsbidrag, så snart den statsfinansiella utvecklingen gerutrymme för det. Utskottel vidhåller denna uppfattning liksom uppfattningeni propositionen att det är nödvändigt att säkerställa ett tillräckligt stödför enskilda alternativ inom barnomsorgen och att skapa förutsättningar för attefterfrågan på barnomsorg utanför hemmet skall tillgodoses. Uiskottetkonstaterar att ett förslag till införande av vårdnadsbidrag aviseras tillhösten 1992 med ett förslag till en utvidgad lagreglering avbarnomsorgsområdet. Motion l99l/92:Fi80 (kds) yrkande 2 får därmed ansestillgodosedd. Utskottet föreslår att motionen avslås. Något konkret förslag till utformning av vårdnadsbidrageteller en finansiering av bidraget föreligger ännu inte. Motion 199l/92:Fi83 (s)yrkande 9 bör därför inte föranleda något uttalande av . Utskottetföreslår att motionen avstyrks. I motion 199l/92:Fi42 av lan Wachtmebter m.fl. (nyd) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom principerna för effektivare barnomsorg (yrkande 15). Motionärerna anför attkostnadsutvecklingen för barnomsorg i form av daghem är oroande. Skillnaderna ikostnader mellan olika kommuner och mellan daghem i samma kommun kan varamycket stora. Kommunerna måste nu sätta kostnadseffektiviteten i förgrunden. Omläggningen av de specialdestinerade statsbidragen syftartill att möjliggöra för kommunerna att anpassa verksamheten till rådandeekonomiska förhållanden och lokala förutsättningar. Genom fårre detaljreglerökar möjligheterna alt utveckla olika lokala lösningar. Härigenom ökas ocksåmöjligheterna lill kostnadseffektivitet. Utskottet föreslår att motion1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 15 avstyrks med hänvisning till det anförda. Bidrag till invandrar- och flyktingbarn i förskolan Utskottet har inget att erinra mot förslaget attstatsbidraget till invandrar- och flyktingbarn i förskolan slopas per den 1januari 1993. Bidrag till service och vård Som en följd av äldrereformen har statsbidraget fått en ny utformning. Statsbidraget utbetalas nu i förhållande till antalet äldre i olika åldersklasser, andelen ensamboende i de högre åldrarna, kommunens glesbygdsgrad och antalet förtidspensionärer. " Riksdagenbeslutade om den ekonomiska regleringen till 1991/92:SoU6y följd aväldrereformen (prop. 1990/91:150, SoU25, rskr. I samband med denekonomiska regleringen överfördes en viss del av den allmännasjukvårdsersättningen från sjukvårdshuvudmännen till kommunerna som ersättningför kommunernas övertagande av sjukhemmen. Utöver förändringen i statsbidragetgenomfördes också förändringar av skatteutjämningssystemet, systemet förmellankommunal kostnadsutjämning och skatteväxling. Målet för den samladeekonomiska regleringen är att kommunerna för skall ges täckning för detillkommande kostnader som äldrereformen för med sig. Systemet med en mellankommunal kostnadsutjämning skall förår 1992 bidra till att ge kommunerna täckning för tillkommande kostnader tillföljd av äldrereformen vilka inte täcks genom övriga regleringsinstrument. År1992 omfördelas netto ca 1 400 milj. kr. har funnit att det inte finnsanledning att särskilt reglera omfördelningseffekter inom en mindre del av denkommunala verksamheten. Föredraganden anser i likhet med kommittén att densärskilda mellankommunala kostnadsutjämningen skall upphöra i samband med attdet nya statsbidraget träder i kraft. I propositionen föreslås att godkänner attbidraget till service och vård slopas fr.o.m. . Som en konsekvensav delta föreslås till bidrag till service och vård för budgetåret1992/93 anvisa ett belopp som är I . lägre än vad som föreslagits iprop. 1991/92:100, bil. 6 (SoU 15, rskr. har i samband med äldrereformen beslutat omtillfålliga särskilda statliga stimulansbidrag om totalt 5,5 miljarder kronor.Dessa särskilda medel skall bl.a. användas för att stimulera utbyggnaden avgruppbostäder, till ombyggnad av sjukhem m.m. Dessa tidsbegränsade statsbidragföreslås bibehållas och utges enligt de principer som harbeslutat om. Medlen kommer även fortsättningsvis att anvisas under femtehuvudtiteln. I motion l991/92:Fi42 av lan Wachtmebter m.fl. (nyd) yrkasatt riksda gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ålderdomshem (yrkande 16). Motionärerna anför att vård på ålderdomshem är betydligt billigare än hemsjukvård. Många äldre vill dessutom gärna bo på ålderdomshem. är det brist på ålderdomshemsplatser.