yttr · GF05SoU6 · 1991-12-31 00:00:00 — Men outnyttjad kapacitet finns på hotell och andra byggnader som snabbt kan ändras till väl fungerande ålderdoms hem. Dessutom bör det finnas goda förutsättningar för privata Initiativ att driva ålderdomshem. Motionärerna yrkar vidare att un der femte huvudtiteln sänker anslaget G 1 Bidrag till service och vård för /93 med 800 milj.kr. (yrkande 17). Motionärerna anför att eftersom ålderdomshem är billigare än hemsjukvård kan samhället spara . per person och år i omvårdnadsomkostna der genom att äldre erbjuds flytta till ålderdomshem. Detta innebär redan under /93 en besparing på 800 milj.kr. Utskottetsbedömning 1991/92:SoU6y Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslagall slopa statsbidraget till service och vård per . Utskottethar inte heller någon erinran mot alt anslaget till Bidrag till service ochvård för /93 minskas med den andel av beloppet som avser bidragför verksamheten . Uiskottet anser att det ankommer påfinansutskottet att göra den närmare bedömningen av avräkningsbeloppetsstorlek. Utskottet konstaterar att äldrereformen innebär attkommunerna åläggs en skyldighet att inrätta särskilda boendeformer för serviceoch omvårdnad för dem som behöver det. För att stimulera en utbyggnad avomsorgen om äldre och handikappade anvisade i samband medäldrereformen särskilda medel för byggande av gruppbostäder och andraalternativa boendeformer och för ombyggnad av sjukhem m.m. Byggandet kan ske isåväl som enskild regi. Regeringen har i regeringsförklaringen bl.a. framhållitalt den är starkt medveten om de växande problemen inom sjukvården ochäldreomsorgen. Att förbättra och förändra vården är en av regeringensviktigaste uppgifter när del gäller välfårdspolitiken. Arbetet med att skapavärdiga villkor för gamla och sjuka måste intensifieras. Del gäller bl.a.tillskapandet av ålderdomshem och andra trygga boendealternativ för våraäldre, dagvård och gruppbostäder för dementa och rätten till ett eget rum fördem som lever på institution. Ett viktigt mål är, enligt regeringen, att öka valfrihetenför patienter och äldre. Bättre förutsättningar skall skapas för att nya formerav vård och omsorg snabbt skall kunna växa fram. Några kortsiktiga besparingar på detta område anserutskottet dock inte att det går att göra . Utskottet föreslår attmotion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkandena 16 och 17 avstyrks. Bidrag till färdtjänst, servicelinjer m.m. Statsbidraget till fårdtjänst, servicelinjer m.m. utgårmed i princip av bruttodriftskostnaderna för fårdtjänst och särskiltanpassad kollektivtrafik. Bidrag utgår enligt förordningen (1990:489) omstatsbidrag till fårdtjänst och särskilt anpassad kollektivtrafik. Anslagetför /93 avser bidrag för verksamheten . Kommunernas ansvar för fårdtjänsten framgår avsocialtjänstlagen (1980:620). I propositionen föreslås godkänna attstatsbidraget slopas .per den . 1 motion l99ll92:Fi86 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad 1 motionen anförts omlikvärdig service och trygghet för handikappade. Motionärerna anför att enkonsekvens av det förenklade statsbidragssystemet kan bli att skillnaderna iden kommunala servicen ökar, t.ex. vad gäller fårdtjänst och hemtjänst. Dettadrabbar särskilt hårt människor med handikapp. En ramlagsom socialtjänstlagen kräver kompletteringar och precise- 1991/92:SoU6yringar som syftar till att göra servicen likvärdig över landet och till att denerbjuds på en sådan nivå att den tillgodoser de skiftande behov människor medolika handikapp har. Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslagom att slopa statsbidraget till fårdtjänst, servicelinjer m.m. per den 1januari 1993. Utskottet konstaterar att handikapputredning isitt huvudbetänkande har lagt fram förslag till förbättringar i fårdtjänsten.Regeringen planerar att förelägga en proposition med förslag på dethandikappolitiska området . De frågor som tas upp av motionärernaövervägs sålunda i . Något initiativ från sidabehövs därmed inte. Utskottet föreslår att motion 1991/92:Fi86 (s) avstyrks. Statsbidrag till specialpedagogiska insatser för vissaförskolebarn Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslagatt statsbidraget till specialpedagogiska Insatser för vissa förskolebarnslopas per . Utskottet konstaterar att regeringen har föravsikt att låta samhällets stöd till dessa barn bli föremål för uppföljning isärskild ordning. Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m. föreslår i sitt betänkandeatt den allmänna sjukvårdsersättningen skall minskas med det belopp sommotsvarar de ekonomiska konsekvenserna av att skatteutjämningsavgifter ochavräkningsskatter avvecklas. Till bidraget skall föras medel motsvarande despecialdestinerade bidrag som avvecklas. Vidare föreslår kommittén att denårliga automatiska ökningen av kostnaderna för skatteutjämningsbidragen, somföljer av att de beskattningsbara inkomsterna ökar, bör finansieras antingengenom den allmänna sjukvårdsersättningen eller genom alt nivån pågrundgarantierna i skatteutjämningssystemet minskas. 1 propositionen anförs att ett genomförande fullt ut avkommitténs förslag skulle leda till att ersättningarna till vissasjukvårdshuvudmän skulle understiga de ersättningar .som under föregående årlämnats till privata vårdgivare inom huvudmannens område och som enligt nuvaranderegler dras av från ersättningen till sjukvårdshuvudmannen. Därför föreslås attskatteutjämningsavgiften bibehålls och avvecklas förstfr.o.m. Vidare föreslås den tillfålliga indragningen från landstingensom beslutade 1992 (prop. 1991/92:100, bil. 9, FiU29, rskr.248) återföras till landstingen , vilket innebär enförstärkning av utgiftsramen med 1 500 milj.kr. bör avsamhällsekonomiska skäl bidragen till landstingen minskas med 2 300 milj.kr. Densammanlagda utgiftsramen för vissa ersättningar till sjukvårds- ,j huvudmännenföreslås därmed för uppgå till 6 995 milj.kr. I propositionen föreslås att till bidrag tillallmän sjukvård 1991/92:SoU6y m.m. för /93 anvisar ettbelopp som är 975 milj.kr. lägre än vad som föreslogs i prop. 1991/92:100,bil. 6 (SoU15, rskr. För att kunna avveckla skatteutjämningsavgiften fr.o.m. år1994 och därmed få till stånd att strömmen av pengar endast går från statentill landstingen skall, enligt propositionen, en översyn göras av systemet förersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. med syfte att finna en nyutformning av systemet. I motion l99I/92:Fi42 av lan Wachtmebter m.fl. (nyd) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ökad nyttjandegrad av det fysiska kapitalet, anläggningar och utrustninginom sjukvården, vilket medför en besparing med det förstaåret (yrkande 14). Motionärerna anför att nyttjandegraden av anläggningar ochutrustning borde kunna öka med en femtedel. Härigenom skulle man kunna dra nerkapitalel med en femtedel. I motion l99l/92:Fi72 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad 1 motionen anförts ominsatser för bättre folkhälsa, bättre arbetsmiljö, bättre rehabilitering ochgod samhällsekonomi. Motionärerna hänvisar till att genom socialdemokraternaskommunalekonomiska alternativ tilldelas landstingen drygt 2 miljarder kronormer än enligt regeringens kompletteringsproposition. Detta betyder attlandstingen ges bättre förutsättningar att klara sina åtaganden inomsjukvården. Detta ökade ekonomiska utrymme bör också finansiera de relativtbegränsade merkostnader som faller på för att förverkliga detprogram för ont i ryggen som av medicinskteknologi (SBU) utarbetat. Motionärerna hänvisar till att av allasjukskrivningar i beror på ont i ryggen. Genom att tillämpa rättbehandling och åtgärda brister i arbetsmiljön kan stora samhällsekonomiskabesparingar göras. Enligt SBU kan det röra sig om besparingar på drygt 4miljarder kronor. Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslagtill bidrag för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Utskottetanser att det ankommer på finansutskottet att göra den närmare bedömningen avavräkningsbeloppet från anslaget Bidrag till allmän sjukvård m.m. En motion (nyd) om effektivare utnyttjande av sjukhusensresurser avstyrktes av utskottet i betänkande 1991/92:SoU15 med hänvisning tillatt syftet med motionen tillgodosågs av Innehållet i direktiven tillutredningen om sjukvårdens finansiering och organisation. Utskottet anser det inte möjligt att på kort siktåstadkomma de besparingar som motionärerna förutskickar. Utskottetfinner i stället den i propositionen föreslagna nivån på 1991/92:SoU6y bidragettill landstingen väl avvägd och föreslår därmed att motion 1991/92:Fi42 (nyd)yrkande 14 avstyrks. Utskottet, som i det föregående tillstyrkt propositionensförslag att av statsfinansiella skäl minska anslaget till landstingen med 2,3miljarder kronor för , föreslår därmed att motion 1991/92:Fi72 (s)avstyrks. Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslagatt per slopa det statsbidrag som utgör ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för planläggning under fred vad avser hälso- och sjukvårdi krig. Utskottet har heller inte någon erinran mot att anslaget tillDriftkostnader för beredskapslagring m.m. för /93 minskas medden andel av beloppet som avser bidrag för verksamheten under år 1993.Utskottet anser att det ankommer på finansutskottet att göra den närmarebedömningen av avräkningsbeloppets storlek. Statsbidrag till ungdomsvård och missbrukarvård Utskottet delar uppfattningen i propositionen att ettställningstagande till kommunalekonomiska kommitténs förslag i denna del böranstå till dess att regeringen tar ställning lill institutionsutredningensförslag . Bidrag lill insatser mot aids Utskottet delar A ids-de legat lönens uppfattning attbidraget till insatser mot aids inte bör inordnas i det generella bidraget,eftersom det är angeläget att bidraget kan initiera och trygga ett långsiktigtoch effektivt hlv-preventivt arbete. Utskottet har därmed inget att erinra motpropositionens förslag att bidraget bibehålls som ett särskilt statsbidrag. I motion I991/92:Fi40 av m.fl. (s) yrkasatt beslutar att barnbidraget skall höjas till . per barnoch år från (yrkande 3). Samma krav framförs i motion 199l/92:Fi83 av MargaretaWinberg m.fl. (s) (yrkande 2). Utskottet behandlade två motioner om höjning avbarnbidragen 1 betänkandet 1991/92:SoU15 vid behandlingen av regeringensbudget- förslagför /93. Utskottet anförde då att med hänsyn till 199l/92:SoU6y detstatsfinansiella och ekonomiska läget kunde utskottet inte ställa sig bakomförslagen i motionerna. Det statsfinansiella läget ger inte utrymme för höjning avbarnbidraget . Utskottet kan följaktligen inte ställa sig bakomförslagen i motionerna. Motionerna 1991/92:Fi40 (s) yrkande 3 och 1991/92:Fi83(s) yrkande 2 bör avstyrkas. I motion 1991/92:Fi42 av lan Wachtmebter m.fl. (nyd) yrkasatt enligt vad som sägs i motionen initierar enförändring av barnbidragssystemet till ett inkomstrelaterat system som innebäratt barnbidrag inte utgår för barn till höginkomsttagare, vilket ger enbesparing med för /93 om den träder i kraftden , i följd varav anslaget kan sänkas med motsvarande belopp(yrkande II). Utskottet behandlade en likartad motion (nyd) ibetänkandet 1991/92:SoU15. Utskottet redovisade då skälen för att införaallmänna, icke behovsprövade, barnbidrag (s. 69 f.). Utskottet uttaladei det aktuella betänkandet att flera skäl talar mot att införa ettinkomst-eller behovsprövat barnbidrag. Barnbidragen bör ses som ett komplementtill familjebeskattningen som Innebär att inkomsttagare med barn ihuvudsak beskattas lika mycket som inkomsttagare utan barn. Det allmännabarnbidraget utjämnar skillnaderna mellan dem som har barn och dem som inte hardet. Det skulle vidare leda till ytterligare tröskel- och marginaleffekter omett inkomstprövat barnbidrag skulle Införas genom att hela eller delar avbarnbidraget skulle falla bort vid ökad inkomst. Barnbidraget är också mednuvarande regler mycket enkelt och billigt att administrera. Vid en inkomstprövningskulle det krävas en betydande administration för att bestämma och betala utbidraget. Myndigheterna skulle behöva gå igenom och kontrollera uppgifter frånöver en miljon barnfamiljer. Med det anförda avstyrkte utskottet den dåaktuella motionen. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och föreslåratt motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 11 avstyrks. I beslutet har deltagit: (), StenSvensson (m), (), (), (), (), 15 (), (), (), /92:SoU6y (nyd), (), (), (), MaudEkendahl (m) och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. Ett nytt generellt statsbidrag för kommunerna , , , , , och (alla s) anseratt det avsnitt i yttrandet under avsnittet Ett nytt generellt statsbidrag förkommunerna som börjar med "Utskottet har" och slutar med "11avstyrks. " bort ha följande lydelse: Utskottet anser dock att propositionen inte är ettfullgott underlag för att kunna göra en helhetsbedömning av effekterna avförslagen på samhällsekonomin. Vissa förslag aviseras för behandling i kommandepropositioner. En mycket besvärande oklarhet råder om effekterna på lokal nivå.Det framgår inte av propositionen att de skillnader i utdebitering som blirresultatet av den föreslagna statsbidragsmodellen enbart beror på skillnader istandard och effektivitet mellan kommunerna. Utskottet föreslår mot bakgrund av detta att reformengenomförs i två steg. En parlamentarisk beredning bör tillsättas.Denna bör ges i uppdrag att utarbeta en rättvis fördelningsnyckel för det nyastatsbidraget. Som övergångsregler förestås att statsbidraget för år 1993beräknas i huvudsak efter nu gällande regler och utbetalas efter kvittning iprincip enligt den modell som föreslås i propositionen. För kommunerna betyderdetta ett samlat bidragsbelopp baserat på gällande regler och med den friaanvändning som propositionen föreslår. Utskottet vill vidare framhålla att införandet av meragenerella statsbidragssystem kan under vissa omständigheter leda till negativaeffekter. Det kan finnas målkonflikter i den avvägning som skall göras mellanallmänna och enskilda intressen, hur en enskild skall kunna hävda rätten ochäven besvära sig eller hur sanktioner skall utformas. Inte minst inomhandikappområdet måste analysen i detta avseende fördjupas. Regeringenaviserar propositioner som bl.a. avses eliminera de här senast antyddaproblemen. Utskottet instämmer i att detta är nödvändigt men anser attförslagen borde föreligga . Uiskottet vill framhålla att särskilduppmärksamhet bör ägnas handikappsektorn och barnomsorgen. Rätten tillbarnomsorg och kvalitetskraven på denna skall läggas fast i lag. Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening ges regeringentill känna med anledning av motion 1991/92:Fi84 (s) yrkandena 48 och ii, Besparingsförslag i99l/92:SoU6y , , , , , och (alla s) anseratt det avsnitt i yttrandet under avsnittet Besparingsförslag som börjar med"I propositionen" och slutar med "1 avstyrks." bort haföljande lydelse: Utskottet anser att en permanent neddragning med 7,5miljarder kronor är olämplig. Den skulle direkt skada möjligheternaatt i den kommunala verksamheten erbjuda en god service. Den minskarmöjligheterna att utföra vård och omsorg på ett bra sätt, att genomförautbildning med god kvalitet, och den slår mot sysselsättningen, spciellt förkvinnorna. Utskottet säger därför nej till en neddragning. Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motionerna 1991/92:Fi44 (v) yrkande 8,1991/92:Fi83 (s) yrkande 12 och 1991/92:Fi84 (s) yrkande 1. Lagfäst kommunalt skattestopp för är 1993 , , , , , och (alla s) anseratt det avsnitt i yttrandet under avsnittet Lagfåst kommunalt skattestopp förår 1993 som börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "14avstyrks." bort ha följande lydelse: gäller ett lagstadgat kommunalt skattestopp.För år 1993 finns en överenskommelse mellan slaten och de båda kommunförbundenom ett frivilligt skattestopp. Enligt utskottets mening är ett lagstadgatskattestopp ett mycket allvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Ettsådant bör endast tillgripas temporärt och under korta perioder. Ett lagfåstskattestopp är inte heller motiverat med hänsyn lill alt det finns en frivilligöverenskommelse. Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av moiionerna 1991/92:Fi44 (v) yrkande 16,1991/92:Fi83 (s) yrkande 11 och 1991/92:Fi84 (s) yrkande 14. Bidrag till barnomsorg vårdnadsbidrag , , , , , och (alla s) anseratt det avsnitt i yttrandet under avsnittet Bidrag till barnomsorg som börjarmed "1 regeringsförklaringen" och slutar med "motionenavstyrks." bort ha följande lydelse: I kompletteringspropositionen aviseras att en propositionmed förslag om vårdnadsbidrag skall föreläggas . Utformningenav vårdnadsbldragel är ännu inte klart, men enligt tidigare uttalanden frånsocialministern kommer vårdnadsbidraget att finansieras inom ramen förnuvarande föräldraförsäkrings- och statsbidragssy- Det betyder att det är de förvärvsarbetande föräldrarna som 1991/92:SoU6y kommer attfå betala för de föräldrar som vill och har ekonomiska möjlighter att med hjälpav vårdnadsbidrag stanna hemma. Enligt utskottets mening skall familjepolitiken göra detmöjligt att förena och underlätta föräldraskap och förvärvsarbete. Genomarbete, barnomsorg, föräldraförsäkring och barnbidrag skapas förutsättningarför detta. främjas också jämställdhet. Enligt utskottets mening börvårdnadsbidrag inte införas. Utskottet anser att föräldraförsäkringen skallbyggas ut när det statsfinansiella läget så medger. En utbyggd barnomsorg är en absolut förutsättningför jämställdhet mellan män och kvinnor. Den är också en förutsättning för attföräldrarna skall kunna förvärvsarbeta i trygg förvissning om att deras barnfår en god omvårdnad. Men framför allt är god omsorg, stöd och stimulans enförutsättning för att barnen skall kunna bygga upp en beredskap för skolan ochvuxenlivet. Utskottet anser mot bakgrund av det ovan sagda att en lagregleringav kommunernas ansvar för barnomsorgen skall genomföras som detgenerella statsbidraget. Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion 1991/92:Fi83 (s) yrkande 9.Motion 199l/92:F180 (kds) yrkande 2 föreslås avslås. (nyd) anser att det avsnitt i yttrandetunder avsnittet Bidrag till barnomsorg som börjar med "Omläggningenav" och slutar med "det anförda." bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attkostnadsutvecklingen för barnomsorg i form av daghem är oroande. Omläggningenav de specialdestlnernade statsbidragen syftar till att möjliggöra för kommunernaatt anpassa verksamheten till rådande ekonomiska förhållanden och lokalaförutsättningar. Genom mindre detaljregler ökar möjligheterna att utvecklaolika lokala lösningar. Kommunerna måste nu utnyttja dessa möjligheter attsätta kostnadseffektiviteten i förgrunden. Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 15. Bidrag till service och vård (nyd) anser att det avsnitt i yttrandetunder avsnittet Bidrag till service och vård som börjar med "Någrakortsiktiga" och slutar med "17 avstyrks." bort ha följandelydelse: är det brist på ålderdomshemsplatser. Men outnyttjadkapacitet finns i form av hotell och andra byggnader som snabbt kan ändras tillväl fungerande ålderdomshem. Genom att erbjuda fler äldre ålderdomshemsplatskan stora besparingar göras, eftersom ålderdomshem är betydligt billigare änhemsjukvård. till besparingar på statens bidrag till äldreomsorgen. Vad utskottet /92:SoU6y anfört börenligt utskottets mening ges regeringen till känna med anledning av motion1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 16. Det nya generella statsbidraget kan, enligt utskottets mening,till följd av besparingar inom äldreomsorgen minskas med 800 milj.kr. /93 i enlighet med förslaget i motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande17. Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. , , , , , och (alla s) anseratt det avsnitt i yttrandet under avsnittet Bidrag till vissa ersättningar som börjar med "Utskottel har" och slutar med "1991/92:Fi72(s) avstyrks." bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående avstyrkt förslaget attminska anslaget till landstingen med för år 1993.Utskottet vill betona att landstingen genom detta ges bättre möjligheter attklara sina åtaganden inom sjukvården. Utskottet delar uppfattningen i motion1991/92:Fi72 (s) att detta ökade ekonomiska utrymme bör utnyttjas för attfinansiera de relativt begränsade merkostnader som faller på landstingen föratt förverkliga det program för ont i ryggen som SBU utarbetat. Genom atttillämpa rätt behandling och åtgärda brister i arbetsmiljön kan storasamhällsekonomiska besparingar göras. Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion l991/92:Fi72 (s). Utskottetföreslår att motion l991/92:Fi42 (nyd) yrkande 14 avstyrks. Bidrag till vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. (nyd) anser att det avsnitt i yttrandetunder avsnittet Bidrag till vissa ersättningar som börjar med"Utskottet har" och slutar med "1991/92:Fi72 (s) avstyrks. "bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det finns en betydandebesparingspotential i det fysiska kapitalet som sjukhusen förfogar över. Delbundna fysiska kapitalet inom svensk hälso- och sjukvård uppgår till 153miljarder kronor. Om man överför erfarenheterna från industrin till hälso- ochsjukvården skulle den årliga kostnadsbesparingseffekten vid neddragning av detfysiska kapitalet uppgå till av det bokförda värdet påkapitalreduktionen. Härtill kommer reducerade räntekostnader. Utskottet anseratt besparingseffekten inom hälso- och sjukvården för /93 blir2,. Utskottet finner mot bakgrund av det ovan sagda och motion 199l/92:Fi42 (nyd) yrkande 14 att anslaget till landstingen kan minskas med utöver de i propositionen föreslagna . Utskottet föreslår att motion l991/92:Fi72 (s) av- 19 styrks.Utskottet anser att det ankommer på finansutskottet att göra 1991/92:SoU6y dennärmare bedömningen av avräkningsbeloppet från anslaget Bidrag till allmänsjukvård m.m. , , , , , och (alla s) anseratt det avsnitt 1 yttrandet under avsnittet Barnbidragets storlek som börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "bör avstyrkas." bortha följande lydelse: Genom de allmänna barnbidragen tillförsäkras allabarnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt stöd. Som ett led i skattereformenhöjdes det allmänna barnbidraget med . Den planeradehöjningen har regeringen skjutit . Utskottetanser med anledning av motionerna 1991/92:Fi40 (s) yrkande 3 och l991/92:Fi83(s) yrkande 2 att barnbidragen bör höjas till . per barn och årfr.o.m. Utskottet vill erinra om all en finansiering av barnbidragshöjningenföreslagits i motion 1991/92:Fi83. Det bör ankomma på finansutskottet att medledning av motionen omfördela medel inom ramen för statsbudgeten. (nyd) anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Inkomstprövat barnbidrag m.m. som börjar med "Utskottet behandlade"och slutar med "yrkande 11 avstyrks." bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att barnbidragenbör inkomstprövas. Det är stötande att bidrag utgår även för barn tillmiljonärer. En inkomstprövning av bidragen liksom borttagandet avflerbarnstilläggen skulle innebära väsentliga besparingar för statskassan.Regeringen bör ges i uppdrag att lägga om barnbidragssystemet under budgetåret.Målet skall vara att spara under innevarande budgetår. Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motion 1991/92:Fi42 (nyd) yrkande 11. Meningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: Ett nytt generellt statsbidrag för kommunerna