yttr · GF05KU2 · 1991-12-31 00:00:00 — Förtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården,m.m. 1991/92 KU2y Till socialutskottet har hänvisats proposition 1991/92:148om förtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården, m.m. Förslagetinnebär att den verksamhet som förtroendenämnderna inom hälso-och sjukvårdenhar bedrivit enligt en särskild lagstiftning nu läggs fast i nylag. Verksamheten föreslås utvidgad till all omfatta även folktandvården.Vidare föreslås alt även inom den kommunala hälso- och sjukvården skall finnasnämnder med motsvarande uppgifter som inom landstingens hälso- och sjukvård. Enkommun inom etl landsting skall dock kunna överlämna denna uppgift tilllandstinget om kommunen och är överens om detta. har beslutat att frånkonstitutionsutskottet inhämta yttrande över en motion som väckts med anledningav propositionen, nämligen motion 1991/92:So28 av (). I motionen framhålls att till ledamöter i förtroendenämndinte bör väljas personer som sitter i landstingsstyrelse/ förvaltningsutskott,direktion, kommunstyrelse eller socialnämnd. En sådan begränsning behövs föratt vidmakthålla en så stor integritet och frihet som möjligt förförlroendenämndsledamöler. Motionären yrkar atl som sin mening gerregeringen lill känna vad som anförts om valet av ledamöter i förtroendenämnd. Av propositionen (s. 13) framgår atl de aktuella nämndernaskall förmedla information och ge stöd och hjälp i olika former till patienter.Nämnden skall verka för all patienternas rättigheter tas till vara och derasintegritet skyddas. Den har även till uppgift att för de ansvariga påpekaeventuella behov av resurser inom ett visst område. Erfarenheterna från denhittillsvarande verksamheten med förtroendenämnder har enligt propositionenvisat att den varit värdefull och fyllt ell behov. Enligt föredragandestatsrådet verkar nämnderna nära vår- 1 1991/92. den ochkan hjälpa till att på ett informellt, snabbt och smidigt sätt 199l/92;KU2y lösa olikaproblem som kan uppkomma vid den enskilda människans kontakter med hälso- ochsjukvården. Enligt propositionen har klagomål som inte faller underpatientförsäkringen liksom förfrågningar från patienter och anhöriga intesällan sin grund i missförstånd eller bristande information till den enskilde.En ytterligare kontakt med personalen kan vara tillräcklig föratt komma till rätta med problemet. Problem kan också lösas genom att enmissnöjd patient hänvisas till en annan läkare eller genom att fortsatt vårdges på ett annat sjukhus. När personalen inom vården av någol skäl inte självkommer till rätta med patientens klagomål har de aktuella nämnderna en viktigroll som förmedlare av kontakter och information. Genom sin ställning har nämndernaockså goda möjligheter att på del lokala planet ta initiativ till eller annarsverka för de ändringar inom vården som bedöms erforderliga. harhälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd fått möjlighet all lillsjukvårdshuvudmännen överlämna ärenden som rör klagomål över brister ikontakten mellan patient och hälso- och sjukvårdspersonalen eller något annatliknande förhållande, då del är uppenbart att någon disciplinär åtgärd inte kankomma i fråga. Frågan om de s.k. fakultativa specialreglerade nämndernas bl.a. hälso- och sjukvårdsnämndernas ställning i landslingen behandlades iförarbetena (prop. 1990/91:117 s. 39 f.) till den nya kommunallagen (1991:900).Enligt regeringens mening hade utvecklingen nått det stadiet att alla kommuneroch landsting borde ges möjlighet att organisera sin verksamhet på ett friaresätt. De borde således själva kunna bestämma hur de ville fördela sinauppgifter på olika kommunala nämnder. Detta synsätt byggde på en stark tilltrotill kommunernas och landstingens förmåga att ta ansvar för desamhällsuppgifter som statsmakterna hade tilldelat dem. Regeringen underströkvikten av att kommunerna när de väljer organisationsform för denspecialreglerade verksamheten särskilt beaktar att myndighetsutövningen ställersärskilda krav i fråga om kompetens och integritet. Mot bakgrund av attuppgifter från olika verksamhetsområden skulle kunna läggas samman i en ochsamma nämnd framhölls att man inte skulle behöva befara att det uppstodoförenliga myndighetsroller. Tvärtom underströks atl det är en normal uppgiftför ell politiskt organ atl göra avvägningar mellan olika samhällsintressen.För att förhindra alt vissa sinsemellan svårförenliga funktioner läggs inom enoch samma nämnd togs en beslärnmelse i detta avseende in i kommunallagen. Den nya kommunallagen innehåller i huvudsak sammavalbarhetshinder som tidigare gällde. Enligt 4 kap. 6 § kommunallagen är densom är anställd hos en kommun eller ett landsting för att ha den ledandeställningen bland personalen inte valbar till fullmäktige eller nämnder. Vidaregäller valbarhetshinder för förvaltningschefer i fråga om uppdrag i nämnd inomdel egna ansvarsområdet. I förarbetena (prop. 1990/91:117 s. 59) underslröksatt det i första hand ankommer på de politiska partierna att vid nomineringarnabedöma lämpligheten i olika avseenden hos kandidaterna till kommunala uppdrag. Genom den nya kommunallagen har förvaltningslagens regler om l991/92:KU2y sakägarjäv,intressejäv, slällföreträdarjäv, ombudsjäv och delikatessjäv gjorts tillämpligai hela den -ommunala förvaltningen. Dock har införts vissa särregler som bl.a.gäller då ärenden först handläggs i en nämnd och sedan i en annan nämnd. 27 § andra stycket kommunallagen stadgas således att delikatessjäv inteskall anses föreligga enbart på grund av atl den som handlägger ell ärende hosen nämnd har deltagit i handläggningen av ärendet hos en annan nämnd.Särreglerna infördes bl.a. för alt en förtroendevald som har uppdragi både styrelsen och en annan nämnd inte skulle kunna hindras från alt delta ihandläggningen av ett ärende i styrelsen, om ärendet har handlagts inämnden. De ärenden som handläggs i styrelsen är dock sällan partsärenden iden meningen alt de berör nämnden som sådan. Frågan om opartiskhet saknarenligt propositionen uppenbarligen i de flesta fall betydelse, ochundantagsregeln i 6 kap. 26 § kommunallagen om bortseende av jäv bör då kunnatillämpas. Utskottetfår anföra följande: Enligt propositionens förslag lill lag omförtroendenämndsverksam-hel inom hälso- och sjukvården skall för den hälso- ochsjukvård och den tandvård som ett landsting eller en kommun ansvarar för enligtförfattningar finnas en eller flera nämnder med uppgift atl främja kontakternamellan patienterna och hälso- och sjukvårdspersonalen saml all åt patienternaförmedla den hjälp som förhållandena kräver. Något hinder mot alt verksamhetenläggs på redan befintliga nämnder finns inte. De ärenden som handläggs inom ramen förförlroendenämndsverk-samhelen torde ofta vara av känslig natur. Del är därförsärskilt angeläget att det inte förekommer någon omständighet som kan rubbaallmänhetens förtroende för verksamheten eller för ledamöternas integritet.Konstitutionsutskottel vill i sammanhanget också erinra om syftet bakombestämmelserna i 3 kap. 5 § kommunallagen som avser att förhindra attsinsemellan svårförenliga funktioner handläggs inom en och samma nämnd. Det kan mot denna bakgrund såsom också motionären framhåller i och för sig ifrågasättas om del är lämpligt atl lill ledamöter i nämndermed förtroendenämndsverksamhet utse personer som också är ledamöter i sådanaorgan som anges i motionen. Konstitutionsutskoltet vill emellertid hänvisa lill atlden friare nämndorganisation som gäller bygger på enstark tilltro till kommunernas och landstingens förmåga att ta ansvar för desamhällsuppgifter som statsmakterna tilldelat dem samt till alt det iförarbetena till den nya kommunallagen understrukits all del i första handankommer på de politiska partierna all vid nomineringarna bedöma lämpligheteni olika avseenden hos kandidaterna till kommunala uppdrag. Enligt konslitulionsutskottels mening talar mol denangivna bakgrunden övervägande skäl för atl det inte införs sådanabegränsningar i fråga omvalet av ledamöter till de aktuella nämnderna som förordas i 1991/92:KU2y Konstitutionsutskottel avstyrker således motion 1991/92: I beslutet har deltagit: (), Hans Nyhage(m), (), (), (), TorgnyLarsson (s), (), (nyd), (), (), (), (m). ElvySöderström (s), von der Esch (m) och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. gotab 41367, 1992