yttr · GF05SfU3 · 1991-12-31 00:00:00 — har berett bl.a.socialförsäkringsutskollet tillfålle att yttra sig över proposition1991/92:150 (kompletleringspropositionen) bilagorna 11:1 11:6 jämteeventuella motioner, i vad dessa berör utskottets beredningsområde. vill inledningsvis erinra omatt utskottet ännu inte behandlat förslaget till medelstilldelning tillanslaget D 1 Bidrag till sjukförsäkringen på huvudtitel iproposition 1991/92:100. Frågan om medelstilldelning till anslaget tas upp pånytt i kompletteringspropositionen, dels i del I i bilaga 1:3 p. 2, dels i del II i bilaga 11:2 p. Utskottetkommer att behandla detta anslag i belänkande 1991/92:SfUI3 med beaktandeendast av de förändringar .som föreslås i bilaga 1:3 i förhållande tillförslaget till medelsberäkning i budgetpropositionen. De förändringar ianslaget som föreslås i bilaga 11:2 har direkt samband med regeringens förslagrörande den kommunala ekonomin och bör därför behandlas av finansutskottet idet sammanhanget. Socialförsäkringsutskollet avslår från alt yttra sig överpropositionen. Däremot kommer utskoltet att yttra sig över motioner som tar uppfrågor som hör till utskottets beredningsområde. Tre motioner berör sjukförsäkringssystemet och angränsandeförmånssystem, I motionerna Fi40 av m,fl. (s) yrkande 4och Fi83 av m.fl. (s) yrkande 3 begärs tillkännagivanden omatt regeringen inte skall lägga fram förslag lill om två karensdagari sjuklöne- och sjukförsäkringssystemen. lan m.fl. (nyd) anger i molion Fi42 som ettbättre alternativ lill karensdagar att ersättningsnivån vid sjukdom, vid arbetsskadaav annan anledning än grov försummelse och vid vård av barn kan sänkas lill och vid yrkesinriktad rehabilitering till . Under de två första veckornaskall ersättning dock endast utgå . I yrkande 8 begär motionärerna etttillkännagivande om huvudprinciperna för ett enklare och bättre system förbl.a. sjukpenningförsäkring och vissa andra socialförsäkringar,föräldrapenning och ersättningar vid arbetsskada och yrkesinriktadrehabilitering. I 1991/92. 1991/92 SfU3y och 10begärs tillkännagivanden om all de föreslagna systemen med 1991/92:SfU3y reducerad sjukpenning resp. föräldrapenning skall införas redan fr.o.m. den 1januari 1993. har på förslag av utskoltet i belänkande1991/92:SfU8 behandlat motionsyrkanden om att karensdagar inte skall införas.Utskottet har ansett att något uttalande från sida i frågan inte börgöras i avvaktan på resultatet av det beredningsarbete som påbörjats iregeringskansliet med att utforma lösningar som medger införande av tvåkarensdagar. Utskottet, som noterar att i kompletleringspropositionen angesalt en departementspromemoria i frågan skall utarbetas och remissbehandlas,vidhåller denna uppfattning och anser att finansutskottet bör föreslå riksdagenatt motionerna Fi40 yrkande 4 och Fi83 yrkande 3 skall avslås. Vad gäller de imotion Fi42 framlagda förslagen delar utskottet regeringens bedömning i kompletteringspropositionenatt ett alternativ med sänkta nivåer inom sjukförsäkringen m.m. ärfördelningspolitiskt sämre än . Även yrkandena 810 i dennamolion bör avslås av . I motion Fi42 begärs vidare i yrkande 12 all riksdagenomedelbart skall initiera åtgärder som syftar lill effektivare och bättreresursutnyttjande inom sjukvården genom att avskaffa landstingsmonopolet,Dag-marreformen och genom återförande av fri etableringsrätl för läkare. Enligtmotionärerna ger detta en besparingseffekt under nästa budgetår på 3 miljarderkronor. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att ett syslem med frietableringsrätl för privatpraktiserande läkare skall införas redan under nästabudgetår, vilket enligt motionärerna ger en besparingseffekt på upp mot 1miljard kronor under del första året. Frågor om effektivare och bättre resursutnyttjande inomhälso- och sjukvården kommer all behandlas inom den tillkallade parla mentariskt sammansatta utredningen om hälso- och sjukvårdens finan siering och organisation (dir. 1992:30). Utredningen skall enligt sina direktiv särskilt beakta de möjligheter lill kostnadsminskningar som finns genom t.ex. strukturomvandling och medicinsk rationalisering, nya organisationsformer, ökad konkurrens och höjd produktivitet. Vidare har en särskild utredare tillkallats med uppgift alt göra en översyn av läkarvårdslaxan (dir. 1992:29). Översynen skall ske med utgångspunkt i att ett system med husläkare över hela landet införs senast . I denna fråga har en rapport (Ds 1992:11) Husläkare för kontinuitet och trygghet i vården lagts fram av en särskild arbetsgrupp inom . Utskottet, som vill erinra om att i regeringsförklaringen angivils att fri etableringsrätl för läkare successivt kommer all införas, anser att resultatet av pågående utredningsarbete bör avvaktas innan några uttalanden görs av riksda gen om hälso- och sjukvårdens framtida organisation och finansiering. Såvitt avser de i motionen angivna besparingarna vill utskottet erinra om att systemet med återkommande avtal mellan staten och sjukvårds huvudmännen om ersättningar från sjukförsäkringen (det s.k. Dagmar- systemet) tillkom bl.a. för att staten skulle få kontroll över sjukförsäk ringens snabbt ökande utgifter för sjukvård. Huruvida det inom både '. sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården skulle gå att göra bespa- ringar avden storleksordning som motionärerna beräknat, om deras 1991/92:SfU3y förslaggenomförs, torde inte vara möjligt alt förutsäga. har inte heller lämnat något underlag för sina beräkningar. Fi42yrkandena 12 och 13 bör på grund av det anförda lämnas utan Två motioner berör åtgärder på pensionsområdet i syfte attminska arbetslösheten. I motion Fi74 av Bo Finnkvisl m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att förutsättningarna för införande av ett system medäldreavgångar eller s.k. arbetspension bör prövas med utgångspunkt i deresonemang som fördes i samband med pensionsberedningens belänkande (SoU1989:101) Förtidspension och rörlig pensionsålder. I motion Fi44 yrkande 7 avLars m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att antingen entidsbegränsad sänkning av pensionsåldern skulle kunna genomföras, eller alt enmöjlighet skulle kunna införas för alla som fyller 62, 63 eller under år1993 att pensionera sig under detta år. En parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp har tillkallats(dir. 1991:102) med uppgift att mot bakgrund av pensionsberedningensslutbetänkande (SOU 1990:76) Allmän pension och de inkomna remissvarenutarbeta förslag till nytt system för den allmänna pensioneringen. Enligt vadutskottet erfarit överväger arbetsgruppen även frågor om rörlig pensionsålder.Arbetsgruppen, som enligt direktiven skulle redovisa sina förslag , kommer att redovisa dessa . Utskoltet anser attfinansutskottet med hänvisning till del pågående utredningsarbetet bör föreslåriksdagen att avslå motionerna Fi44 yrkande 7 och Fi74. I motion Fi41 av m.fl. (s) yrkandena 2931begärs att resurserna för vuxenstudiestöd ökas med 330 milj.kr. Motionärernaanser att medlen för alt få största effekt i rådande konjunkturläge börfördelas med 50 milj.kr. till timersättning för grundläggande vuxenutbildning,230 milj.kr. till korttidsstudiestöd och 50 milj.kr. till uppsökande verksamhetoch för utbildning av studieorganisatörer. Utskottet har i sitt av godkändabetänkande /92:SfU9 behandlat regeringens förslag i budgetpropositionenbilaga 9 () till medelstilldelning för budgetåret1992/93 till anslagen F 4 Vuxenstudiestöd m.m. och F 5 Timersättning vid vissavuxenutbildningar. Därvid har utskottet avstyrkt även motionsförslag (s) omalt ytterligare 150 milj.kr. skulle anslås för korttids-studiestöd och 75milj.kr. för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och för planering avuppsökande verksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörer. Under anslaget F 5 Timersättning vid vissavuxenutbildningar har under innevarande budgetår anslagits medel förtimersättning till elever i grundläggande vuxenutbildning (grundvux). Fr.o.m.nästa budgetår upphör grundvux som egen skolform och inordnas i den grundläggandevuxenutbildningen i komvux. Medel för timersättning vid grundvuxstudier hardärför inte beräknats under anslaget för nästa budgetår,ulan deltagare i sådan utbildning kommer att erhålla samma 1991/92:SfU3y stöd som övriga komvuxelever, nämligen korttidsstudiestöd, särskilt vuxenstudiestödoch studiemedel. Förslag om ett utskottsinitiativ till omfördelning avmedel från anslaget F 4 till anslaget F 5 för all studerande i grundvux ävenfortsättningsvis skulle kunna erhålla timersättning vid studierna väcktes aven minoritet i utskottet vid behandlingen av anslagen för nästa budgetår.Utskottet beslöt alt inte ta något sådant initiativ. Utskottet anser att finansutskottet bör föreslå riksdagenatt vidhålla sitt tidigare beslut om medelstilldelning till anslagen F 4 och F5 och avstyrker bifall lill yrkandena i motion Fi41. I beslutet har deltagit: (), MargitGennser (m), (), (), (), KarinIsraelsson (c), (), (nyd), (), (), Liselolte Wågö (m), (), AnitaJohansson (s), () och (). , , ,, , och (allas) anser att de delar av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"har" och slutar med "skall avslås" och på s. 4börjar med "Utskottet anser" och slutar med "molion Fi41"bort ha följande lydelse: I kompletteringspropositionen vidhåller regeringen sinavsikt att införa ett system med . Det finns därför anledningupprepa vad som senast i reservation 2 till betänkande l991/92:SfU8 framhölls idenna fråga, nämligen alt införande av skulle särskilt drabbabarnfamiljer, låginkomsttagare och kvinnor. Även löntagare som har nedsattarbetsförmåga, tunga arbeten och som arbetar i dåliga arbetsmiljöer skulledrabbas hårt. Utskottet anser att finansutskottet bör föreslå alt medbifall till motionerna Fi40 yrkande 4 och Fi83 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna att förslag inte skall föreläggasriksdagen. Medelstilldelningen till vuxenstudieslöd för budgetåret1992/93 har enligt beslut på förslag i betänkande 199l/92:SfU9minskats med 225 milj.kr. som överförts till andra vuxenutbildningsändamål änvuxenstudieslöd. Som framhållits i reservation 3 lill betänkande 199l/92:SfU9anser utskottet att del är fel att i en situation med hög 199 l/92:SfU3y arbetslöshetoch låg tillväxt, med minskade ungdomskullar, och då internationaliseringenställer högre krav på språkkunskaper, genomföra nedskärningar på detta område.Minskningen av anslaget medför att fårre korttidsutbildade löntagare,handikappade och invandrare kan påbörja vuxenstudier. Den sammantagna effektenav reduceringen av bidragen innebär på kort sikt att arbetslösheten ökar. Pålängre sikt undermineras den för industrin och arbetslivet i övrigt nödvändigakunskaps- och kompetensuppbyggnaden. Detta är enligt utskottets mening enorationell och orättfårdig åtgärd i ell läge när behoven av utbildning är somstörst. Utskottet biträder därför förslagen i motion Fi41 att ytterligare 230milj.kr. skall anslås för korttidsstudiestöd och 50 milj.kr. för uppsökandeverksamhet och utbildning av studieorganisatörer på anslaget F 4Vuxenstudieslöd m.m. Utskottet föreslår också att ytterligare 50 milj.kr.tillförs anslaget F 5. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för att eleveri grundläggande vuxenutbildning liksom skall kunna erhållalimersättning under studierna. Kommunerna har enligt skollagen ålagts atterbjuda grundläggande vuxenutbildning lill de kommuninnevånare som inte har enutbildning som motsvarar vad som normalt uppnås i . Del är dårimligt att den enskilde studeranden på ett smidigt och obyråkratiskl sättskall kunna få ersättning för inkomstbortfallet . Utskottetanser därför att finansutskottet bör tillstyrka bifall till motion Fi41yrkandena 29-31. (nyd) anser alt de delar av utskottetsyttrande som på s. 2 börjar med "Vad gäller" och slutar med "avriksdagen" och börjar med "Frågor om" och på s. 3 slutar med"ulan åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet vill efter noggranna överväganden förorda ellannat förslag än karensdagar för att komma åt missbruket inom sjukförsäkringen.Huvudprinciperna för ett sådant system, som inte bara omfattar sjukpenningförsäkringenutan även vissa andra socialförsäkringar, är följande: av lönen utges endast vid arbetsskada förorsakad avgrov försummelse. av lönen utges vid aktiv, yrkesinriktad rehabilitering,arbetsmarknadsutbildning med klart sikte på arbete, beredskapsarbete och somgarantilön efter konkurs om man verkligen arbetar. av lönen ulgår vid sjukdom, arbetsskada, vård avbarn, arbetslöshet och som garanlilön efter konkurs om man inte arbetar. Deförsta bör ersättning utgå . Vid upprepad sjukdom inom 14dagar bör en sammanläggningsregel finnas. Besparingarna till följd av utskottets förslag kanberäknas lill för staten och för arbetsgivarna. Utskottet anser att det förordade systemet blir rättvisareoch drabbar jämnare eftersom karensdagar enbart drabbar korllidssjuka. Systemettorde få samma effekt i hög- och lågkonjunktur. 1 en överhettad högkonjunktur kan man räkna med en ganska ordentlig effekt av karensdagar, medan i en lågkonjunktur, när folk är rädda om sina 1991/92:SfU3y arbeten,karensdagarna slår mera koncentrerat mot de faktiskt sjuka. Det förordadesystemet gör det också lättare att ändra arbetsskadeförsäkringen och därigenomgöra nödvändiga besparingar i LAF. Förändringsarbetet bör bedrivas med högsta prioritet, ochändringarna inom sjukpenning- och föräldraförsäkringarna bör införas redan den1 . För att få ett bättre resursutnyttjande inom sjukvårdenföreslår utskottet också att landstingsmonopolet och Dagmarreformen snarastavskaffas. Härigenom och genom att den fria elableringsrätten för läkarnaåterinförs kan man åstadkomma en besparing på perår. Ett system med fri etableringsrätl för privatpraktiserande läkare kommerenligt utskottets uppfattning att innebära avsevärda besparingar. Under detkommande budgetåret blir dock besparingen lägre om systemskiftet kommer lillstånd, men upp emot . Vad utskottet ovan anfört bör med bifall till motion Fi42yrkandena 810, 12 och 13 ges regeringen till känna.