yttr · GF05AU2 · 1991-12-31 00:00:00 — har berett arbetsmarknadsutskottetlillfalle att yttra sig över proposition 1991/92:51 om en ny småföretagspolitikoch över motioner väckta med anledning av propositionen, såvitt avser arbetsmarknadsfrågor.Dessa frågor behandlas huvudsakligen i propositionens avsnitt 9.17.Motionerna med anledning av frågorna är 1991/92:N9 av m.fl. (s),1991/92:N14 av m.fl. (v) och 1991/92:N16 av lan Wachtmeisteroch (nyd), yrkandena 4 och 5. I yttrandet kommer utskottet ocksåin på frågan om den s.k. negativa föreningsrätten. I propositionens avsnitt 4anförs att en kommitté bör ges i uppdrag att utreda frågan om grundlagsskyddför bl.a. den negativa föreningsrätten. Med anledning av detta begärs etttillkännagivande i den nyssnämnda s-motionen. har det i riksdagenåterkommande framställts krav från de borgerliga partierna om en meragenomgripande översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Motionerna haravslagils med hänvisning till att det funnits en bred uppslutning kring huvudtankarnai den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det har varit utskottets uppfattning attutvecklingen inom lagstiftningen och inom avtalsområdet varit till. gagn försåväl arbetstagarna som näringslivet och samhället i dess helhet. Man harockså beaktat att lagarna i viktiga delar består av ganska allmänt hållnagrundregler som kan jämkas och utvecklas genom avtal, så att tillämpningarnakan anpassas till bransch-eller arbetsplatsförhållanden. framfprde emellertid utskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande 1990/91:AU6 Medbestämmande i arbetslivet attvissa förhållanden nu gjorde det naturligt att väcka frågan om en mer allmänöversyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Utskottet utgick från attregeringen skulle inleda ett sådant översynsarbete med beaktande av deallmänna synpunkter som utskottet anlagt utan något initiativ från riksdagenssida. 1 1991/92. Den 15augusti innevarande år beslutade den tidigare socialdemo- 1991/92:AU2y kratiskaregeringen att en kommitté skulle tillkallas för att göra en översyn avmedbestämmandelagen och den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen i övrigt(dir. 1991:76). Förutom mera övergripande frågeställningar lar direktiven uppvissa frågor på medbestämmandelagens, anställningsskyddets ochförtroendemannalagens område som bör belysas eller undersökas särskilt avutredningen. Enligt direktiven bör uppdraget slutföras före utgången av 1993. har behandlat ett stortantal motioner från den allmänna motionstiden vid föregående . 1 dessamotioner redovisade moderata samlingspartiet, liberalerna ochcentern sin syn på behovet av förändringar i den arbetsrältsligalagstiftningen. Förslag fanns också och degröna liksom från enskilda motionärer. I sitt av godkända betänkande(1991/92:AU1 Medbestämmande och anställningsskydd m.m.) ser utskottet med stortillfredsställelse på alt en bred översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningennu kommer till stånd. Utskottet utgår i betänkandet från alt regeringen ger delfortsatta arbetet en inriktning som ligger i linje med de synpunkter, uppslagoch konkreta förslag som kommit lill uttryck i de borgerliga parti- resp.kommittémotionerna. Eftersom någon åtgärd från sida därför inlekunde anses behövlig avstyrktes dessa motioner. Socialdemokraterna reserverade sig i fråga om motiveringenoch konstaterade alt de borgerliga motionernas allmänna krav om översyn blivittillgodosedda genom . Med hänvisning lillskiljaktighelerna i synen på inriktningen av översynsarbetet borde motionerna iövrigt inle föranleda någon åtgärd enligt reservanterna. Arbetsför med Ii ngsinonopolet Den gällande lagen med vissa bestämmelser omarbetsförmedling antogs 1935. Lagen grundar sig på en som iprincip förbjuder privat arbetsförmedling som drivs i förvärvssyfte. Så längesom är bundet av denna konvention kan inle privat vinstsyftandearbetsförmedling tillålas utom i vissa undantagfall. En medlemsstat somratificerat konventionen är bunden för tioårsperioder. Efter varje sådan periodkan staten säga upp konventionen. Om så ej sker uppstår bundenhetför en ny tioårsperiod. En uppsägning träder i kraft efter det att denregistrerats hos . En fråga med anknytning lill arbetsförmedlingslagen är ivad mån s.k. uthyrning av arbetskraft, t.ex. genom skrivbyråer, skall anses somarbetsförmedling och därmed vara straffbar i den mån verksamheten sker iförvärvssyfte. 1 rättspraxis har i flera fall sådan verksamhet ansetts somolaga arbetsförmedling och lett till straffrättslig påföljd. antog (prop. 1990/91:124, AU20, rskr.304) en ny lag (SFS 1991:746) om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft. Lagen innebär att uthyrning av arbetskraft bryts ut ur arbetsförmedlingsbegreppetoch legaliseras. Vissa regler uppställs dock för den som hyr ut eller hyr inarbetskraft. mot privatarbetsförmedling i förvärvssyfte bibehålls, men undantag 1991/92:AU2y görs ilagen för viss artistverksamhet och för s.k. head-hunting avseende personersom skall ha företagsledande ställning, vilket kan tillåtas efter beslut avAMS. Därutöver utvidgas möjligheterna att bedriva sådan icke förvärvssyftandearbetsförmedling som parterna inom ett avtalsområde är överens om. Den nyalagen skall träda i kraft . Den svenska arbetslöshetsförsäkringen är frivillig.Försäkringen handhas av de erkända arbetslöshetskassorna, som står undertillsyn av AMS. Det stora flertalet medlemmar är kollektivt anslutna tillkassan genom närstående intresseorganisationer (fackförbund eller företagarorganisationer).Ungefår av de förvärvsverksamma omfattas av försäkringen. Förslag om en obligatorisk försäkring har lagts fram fleragånger , senast av i slutet av 1970-talet.Förslagen har inte genomförts. har det gjorts framställningar iämnet genom motioner i från de borgerliga partierna. Enligt proposition 51 skall den nya småföretagspolitikenha som huvudsakligt innehåll bl.a. att lagar och andra regler på olika områdenförenklas och om möjligt tas bort. Som exempel nämns (avsnitt 3.5) attsmåföretagaren och de anställda ofta på ett enkelt och informellt sätt kan lösaolika problem, vilket enligt propositionen bör beaktas vid utformningen av denarbetsrättsliga lagstiftningen. I avsnitt 9 redovisar regeringen mer konkret sin bedömningatt det finns anledning att se över vissa frågor inom den arbetsrättsligalagstiftningen. Det framhålls att vissa delar av arbetsrätten är av särskildvikt för småföretagen. I utredningsarbetet avseende den arbetsrättsliga lagstiftningenskall ges direktiv om att vissa frågor skall behandlas med förtur och avslutashösten . Det gäller vidgad möjlighet till provanställning, förbud motblockad av företag utan anställda och avskaffande av den fackliga vetorättenvid entreprenader. I det kommande utredningsarbetet skall enligt propositionenäven frågor om turordning vid uppsägning och arbetsrättsliga skadestånd ingå.Regeringen tar i detta avsnitt även upp arbetsförmedlingsmonopolet ocharbetslöshetsförsäkringen. Socialdemokraterna motsätter sig enligt sin kommittémotionN9 av m.fl. den aviserade regeringspolitiken som de menar innebär att de fackliga organisationerna skall försvagas och arbetsgivar nas ställning stärkas. Förslagen medför enligt motionärerna minskal anställningsskydd och minskade möjligheter till inflytande på arbets- 3 platsen.Det är dessutom fel att införa särskilda regler för småföreta- 1* 1991/92. Deanställda där har ett särskilt behov av skyddsregler, anser 1991/92:AU2y motionärerna.Regeringens förslag kan i själva verket'bli negativa för utvecklingen ismåföretagen, som far svårare att rekrytera personal om en anställning därinnebär sämre anställningsskydd och medinflytande. Socialdemokraternasuppfattning är att de förutnämnda direktiven för den arbetsrättsliga översynensom beslutade om innevarande år bör gälla ävenfortsättningsvis, och de begär ett tillkännagivande om detta. Utskottet övergår härefter till de enskilda förslagen medanslutande motionsyrkanden. Vidgad möjlighet till provanställning Enligt 6 § anställningsskyddslagen far avtal träffas omtidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst . Ett syftemed regeln är att underlätta för arbetssökande att få anställning. Den gör detockså möjligt för båda parterna i ett anställningsförhållande att avgöra omarbetstagaren är lämplig för arbetet. Reglerna är dispositiva. Kollektivavtalenpå arbetsmarknaden innebär ofta ett mer begränsat utrymme för provanställningän vad lagen anger. En förutsättning för att en provanställning verkligenskall kunna fylla en funktion är att den kan pågå attarbetstagaren verkligen får möjlighet att visa sin duglighet, sägs det ipropositionen. Den arbetsrättsliga utredningen skall med förtur utreda lagändringarsom på olika sätt vidgar möjligheten till provanställningar. Socialdemokraterna anför i den förutnämnda motionen N9 attregeringens resonemang kring provanställningsreglerna tyder på attdispo-sitiviteten i lagstiftningen ifrågasätts. Reglerna om tidsbegränsad anställningbör alltjämt vara dispositiva, anser motionärerna, varför de inle finner någotskäl att ändra provanställningsreglerna. Ny Demokrati uttrycker i sin motion N16 av lanWachtmeister och sympati med propositionens anda, men harförslag som man anser skulle göra det möjligt att nå de uppsatta målensnabbare. Partiet anser att skall förlänga tiden förprovanställning , lill nytta för både företag och arbetssökande,inte minst ungdomar. I andra hand bör begära förslag hos regeringentill lagändring av motsvarande innehåll. motsätter sig enligt kommittémotion N14 avKarl-Erik m.fl. vidgade möjligheter till provanställning. Den som ärprovanställd är nästan helt rättslös och kan bli offer för godtycke, sägs det.Partiets inställning är att svaga grupper på arbetsmarknaden bör hjälpas medandra metoder. Vetorättmot entreprenader 1991/92:AU2y I 3840 §§ medbestämmandelagen (MBL) finns regler omfacklig vetorätt. Bestämmelserna innebär att en arbetstagarorganisation harmöjlighet att hindra arbetsgivaren att anlita entreprenör om åtgärden kan antasmedföra åsidosättande av lag eller av kollektivavtal för arbetet eller på annatsätt strida mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde. I propositionen påpekas att prövningen av om entreprenörenkan antas bryta mol lag eller avtal enligt praxis enbart får avse sådana brottsom kan påverka entreprenörens egna anställda, t.ex. brott mot MBL,kollektivavtal och reglerna om arbetsgivaravgifter. Nuvarande regler och dentillämpning som dessa ger möjlighet till är enligt regeringens uppfattning interimliga. Entreprenörens eventuella överträdelser mot den egna personalen skallbevakas av dess egna fackliga organisationer och eventuella brott motskatteregler m.m. genom normalt rättsligt förfarande. Regeringen anser attlagstiftningens tillämpning fått orimliga konsekvenser för många mindreföretag och även kommit att utgöra en begränsning av etableringsfriheten.Enligt propositionen kommer den arbetsrättsliga utredningen att få i uppdragatt utreda förutsättningarna för ett avskaffande av vetorättsreglerna. Socialdemokraterna påpekar i sin motion N9 av . att vetoreglerna spelar en viktig roll när det gäller att skydda inteminst de mindre företagen från konkurrens med oseriös verksamhet. Även , som motsätter sig förslaget,framhåller reglernas syfte att förhindra oseriös entreprenadverksamhet. Partietanser det enligt sin motion N14 vara orimligt att avskaffa vetorätten utan attdet kan visas att den missbrukats och påpekar att en facklig organisation somutövar veto utan saklig grund kan ådömas skadestånd. Enligt 22 § lagen om anställningsskydd (LAS) skallarbetsgivaren iaktta vissa turordningsregler vid uppsägning på grund avarbetsbrist. Huvudregeln är att längre anställningstid ger företräde,"sist-in-först-ut"-principen. Om arbetstagaren endast efteromplacering kan beredas fortsatt arbete gäller som villkor för företrädesrättenatt arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet.Avsteg kan göras från reglerna genom kollektivavtal som har slutits ellergodkänts av en central arbetstagarorganisation. Turordningsreglerna kan vålla problem, särskilt i små ochmedelsto ra företag, sägs det i propositionen. Vid driftsinskränkningar är det angeläget för både företaget och de anställda att den arbetsstyrka som blir kvar får en sammansättning som gör fortsatt effektiv verksamhet möjlig. Regeringen anser att en kartläggning bör ske av praxis vid avsteg från turordningsreglerna inom ramen för den arbetsrättsliga utredningen. Därefter kan utredningen lägga fram förslag om even tuellt erforderliga förändringar. Det allmänna syftet skall enligt propo sitionen vara att främja väl fungerande företag som kan ge anställnings- 5 trygghet. Vänsterpartietanser enligt motion N14 att det vore djupt olyckligt 1991/92:AU2y att låtaarbetsbristuppsägningar styras av arbetsgivarens urval i fråga om vilkenarbetskraft han bedömer som viktigast att behålla. Sådana regler skulle ocksåinnebära att de anställda blev mer tveksamma att framföra berättigad kritikt.ex. mot brister i miljöskyddsarbetet. Det är svårt att överblicka och efterleva ett såomfattande regelsystem som det arbetsrättsliga, anförs det i propositionen.Inte minst gäller det de små företagen som inte kan ha tillgång till egenarbetsrättslig expertis. Skadestånd till fackliga organisationer vid vissabagatellartade brott mot vissa varsel- och underrättelseskyldigheter, som irealiteten saknar betydelse för en enskild person, kan enligt propositionensältas i fråga. Skadestånden för mindre företag kan vara mycket stora iförhållande till omsättningen, sägs det vidare. Reglerna kommer enligtpropositionen att bli föremål för översyn. När det gäller den s.k. ivåhundrakronorsregeln vid olovligstridsåtgärd anges att regeringen återkommer med förslag i särskild ordning.En väsentlig höjning av skadeståndet aviseras. anser att regeringen inte berör denrelevanta frågan om skadestånd för bagatellartade brott verkligen utdöms ochinte heller om det i själva verket är så att skadestånden för de storaföretagen är så små att de inte får någon preventiv verkan. Partiet begär etttillkännagivande om detta i den förutnämnda motionen NI4. Enligt propositionen förbereds ett förslag som syftar tillatt avskaffa det s.k. arbetsförmedlingsmonopolet senast fr.o.m. . kommer initiativ att tas till att säger upp den förut berörda . Privata eller fristående arbetsförmedlingar som komplement till den offentliga arbetsförmedlingen innebär förde lar i form av ökad flexibilitet och anpassningsförmåga, vilket är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad, sägs det i proposi tionen. En utredning skall få i uppdrag att lämna förslag till en avreglering och också att behandla frågan om uthyrning av arbetskraft. I socialdemokraternas motion N9 framhålls den offentliga arbetsför medlingens viktiga roll för möjligheten att driva en framgångsrik arbetsmarknadspolitik. Partiet motsätter sig en uppsägning av konven tionen. Synnerligen starka skäl krävs för uppsägning varför det är bättre att verka för en förändring av konventionen om man har synpunkter på innehållet, anför motionärerna. Partiet är också emot ytterligare vinstsyftande arbetsförmedlingar. Ett avskaffande av nuva rande system skulle få långtgående konsekvenser i skilda hänseenden, sägs det. varför motionärerna förutsätter att regeringen låter en parla mentarisk utredning analysera situationen. Deras uppfattning är också att regeringen bör avvakta hur den nya arbetsförmedlingslagen funge rar innan man överväger avgörande förändringar i lagstiftningen. Ettavskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet innebär risk för atl I991/92:AU2y denoffentliga förmedlingen inskränks lill att betjäna svårplacerad arbetskraft,anför i motion NI4. I alla händelser saknas underlag för slutsatsenatt effekterna ur samhällets och den enskildes synpunkt skulle vara övervägandepositiva, menar motionärerna. Utskottet har som förut nämnts i betänkandet1991/92:AU1 Medbestämmande och anställningsskydd m.m. uttryckt sin stora tillfredsställelsemed att en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen skall komma tillstånd. När nu regeringen i proposition 51 aviserar att lagar och andra reglerskall förenklas överensstämmer detta med utskottets grundläggande syn på fråganom behovet av en reformering av det arbetsrättsliga systemet. Det är vidareytterst angeläget atl snabbi se över vissa frågor där dagens regler i onödankan få negativa effekter på arbetsmarknaden. De områden som pekas ut som sådanasom bör behandlas med förtur, alltså vidgade möjligheter till provanställning,blockader mot förelag utan anställda och den fackliga vetorätten, utmärks avalt de är av vital betydelse för många mindre förelag. På något ärdet också angeläget inle minst med hänsyn till småförelagen att se över ocheventuellt komma med förslag lill förändringar på de övriga områdena, dvs.turordningen vid uppsägning, skadestånden, arbetsförmedlingen ocharbetslöshetsförsäkringen. Utskottet ställer sig alltså positivt tillregeringens propåer i avsnitt 9.1-9.7. I socialdemokraternas krav atl lillden arbeis-rättsliga översynen skall gälla också fortsättningsvis ligger attpartiet har en annan syn än regeringen på behovet av förändringar i lagstiftningenbl.a. i de hänseenden som redovisas. har i det nyssnämnda betänkandetutgått från att det fortsatta arbetet med den arbetsrättsliga översynen ges eninriktning i linje med synpunkter, uppslag och konkreta förslag som framförts iparti- och kommittémotioner av moderata samlingspartiet, folkpartietliberalerna och . Den översyn av arbetsrätten som redovisas iproposition 51 avser just sådana frågor som tagits upp i dessa motioner.S-regeringens direktiv har i väsentliga hänseenden andra utgångspunkter ochannan inriktning. Det är enligt utskottets mening därför närmast ensjälvklarhet att dessa direktiv måste revideras på flera vikliga punkter.Motion N9 avstyrks således i denna del. Utskottet övergår nu till de enskilda frågor somaktualiserats i motionsyrkanden. Vad först gäller Ny Demokratis krav i motion N16 attriksdagen skall besluta om tolv månaders provanställning anser utskottet att frågan om vidgade möjligheter till sådan anställning bör beredas på det sätt som regeringen föreslagit. Om den lämpligaste lösningen ligger i alt utvidga lagens tidsgräns eller i någon annan förändring, liksom konsekvenserna av olika lösningar, bör utredas på sedvanligt sätt. Utskottetavstyrker således motionens begäran enligt yrkande 4 om att 1991/92:AU2y riksdagenomedelbart skall ändra lagen. I det anförda ligger även ett avstyrkande avmotionens andrahandskrav enligt yrkande 5. Utskottet kan inte instämma med i dessallmänt negativa syn på provanställningar enligt motion N14. Partiet bortserfrån att möjligheten till provanställning kan vara till gagn för dearbetssökande, inte minst för personer som har svårt att få en fast fot påarbetsmarknaden. Inte heller kan utskottet ansluta sig till vänsterpartietsavvisande av propositionens propåer om vetorättsreglerna i medbestämmandelagen.Reglerna bygger enligt utskottets mening på en principiellt felaktig tankegångom vem som skall bevaka entreprenörens eventuella lag-och avtalsbrott. Omreglerna i praktiken faktiskt kommit att försvåra för många mindre företagtalar detta än tydligare för att man med förtur utreder förutsättningarna förett avskaffande av vetorättsreglerna. 1 fråga om turordningsreglerna ser utskottet det somangeläget alt en kartläggning sker såsom aviserats i propositionen. Det är förtidigt att nu ha någon bestämd uppfattning om och i så fall hur reglerna börförändras. Något tillkännagivande av det slag som begär kandärför inte anses påkallat. Vad slutligen gäller de arbetsrättsliga skadestånden anserutskottet liksom för övrigt också att en översyn ärönskvärd. har dock andra utgångspunkter för sin uppfattning ombehovet av en översyn, varför utskottet inte heller i denna del är berett attgöra något uttalande med anledning av partiets motion. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetvänsterpartiets begäran om tillkännagivanden enligt motion N14 yrkandena 14.Utskottet vill erinra om att del självfallet är en regering obetagetatt ta de ulredningsinitiativ som den anser behövliga. Det är en annan sak attdet i sista hand kan bli en uppgift för att ta ställning tillutredningsresultatet. Utskottet övergår nu till avsnittet omarbetsförmedlingsmonopolets avskaffande och därtill anknytande frågor. Tanken på att tillåta privata eller andra friståendearbetsförmedlingar som komplement till den offentliga förmedlingen har enligtutskottets uppfattning goda skäl för sig. Det väsentliga är att ökaflexibiliteten och att åstadkomma lösningar som tillgodoser de krav som ställsi dag och kommer att ställas i ökad utsträckning på specifikkunskap om olika delar av arbetsmarknaden och på särskild service till arbetsgivareoch arbetssökande. Utskottet uppskattar alltså de avregleringsinitiativ somredovisas i propositionen och som förutsätter en uppsägning avILO-konventionen. 1 sammanhanget måste det dock understrykas att ett ökatutrymme för fristående förmedlingar inte innebär en nedvärdering av denoffentliga förmedlingens roll på arbetsmarknaden. Av det anförda följer att utskottet inte kan ställasig bakom del socialdemokratiska kravet om tillkännagivanden att ytterligare vinstsyf tande förmedlingar inte skall tillåtas och att inte 8 skall sägas upp. Motion N9 yrkandena 3 och 4 avstyrks således. Utskottet kan inte heller ansluta sig lill den negativa syn på en 1991/92:AU2y avregleringsom ger uttryck för. Även motion N14 avstyrks således i dennadel. Med anledning av regeringens bedömning i avsnitt 4 i frågaom den s.k. negativa föreningsrätten begär socialdemokraterna i den förutnämndamotionen N9 yrkande 1 av m.fl. ett tillkännagivande om att någotförstärkt grundlagsskydd inte bör genomföras i detta hänseende. I motionen förs ett tämligen ingående resonemang mot ettgrundlagsskydd för den negativa föreningsrätten. Motionärerna utgår från attvad regeringen åsyftar är ett sanktionerat civilrättsligt skydd som blirgrundlagsfast, enligt dem förmodligen i avsikt att ge arbetsgivare bättre skyddmot fackliga organisationer. Resonemanget går i korthet ut på att en sådanordning skulle innebära att den negativa föreningsrätten får ett starkare skyddi grundlag än vad den positiva föreningsrätten har i vanlig lag. Ärenden som rör grundlagarna hör tillkonstitutionsutskottets beredningsområde. vill ändåmed anledning av motionen framhålla att regeringen i den nu behandladepropositionen inte redovisar någon slutlig ståndpunkt om en grundlagsändringutan enbart sin avsikt att låta utreda frågan genom en parlamentarisk kommitté.Redan av hänsyn härtill saknas enligt utskottets uppfattning skäl för riksdagenatt göra något uttalande av det slag som begärs i motionen, vilken såledesavstyrks i motsvarande del. l beslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), (), (), (), (), HaraldBergström (kds), (nyd), (), (), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , , , ,, och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande under Utskottets överväganden som börjar med"Utskottet har" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Utskottet anser att de direktiv för översyn av denarbetsrältsliga lagstiftningen som den socialdemokratiska regeringen beslutadeom bör ligga fast. Målsättningen skall vara ett fortsatt demokratisktarbetsliv med ett verkligt inflytande för löntagarna och deras fackligaorganisationer. Den övergripande ambitionen bör, såsom anges i direktiven,vara att finna regler som stimulerar till att kollektivavtal träffas om ettkonkret och decentraliserat inflytande för löntagarna. 1 fråga omanställningsskyddet bör enligt utskottets mening utredningsarbetet ta sikte pååtgärder för att befasta grundläggande principer om trygghet i anställningen. De förslag som aviseras i proposition 51 ligger i linjemed den nya regeringens politik som innebär ett minskat anställningsskydd ochminskade möjligheter till inflytande på arbetsplatsen.