yttr · GF05FiU5 · 1991-12-31 00:00:00 — De baltiska staternas gulddepositioner i har berett finansutskottet tillfålle attyttra sig över motion l991/92:Fi711 av och ().Motionärerna tar upp frågan om det guld som den estniska centralbankendeponerade i och som året därpå utlämnades till densovjetiska statsbanken. och dess invånare har fått lida underkommunismens förtryck, skriver motionärerna som anser att landet behöver alltstöd det kan få i återuppbyggnadsarbetet. För att bistå landet och återställadet goda samförståndet och grannskapsförhållandet borde, enligt motionärernasmening, deklarera att man inom ramen för det fortsattautvecklingsarbetet i avser att ersätta för dess guldförlust.Motionen utmynnar i en hemställan om att som sin mening skall geregeringen till känna vad som anförts i motionen om att bör kompenseraEstland för den guldreserv som överlämnades till . får med anledning härav anföra följande.Under 1939 deponerade och delar av sitt centralbanksguld hosSveriges riksbank. Den estniska gulddepositionen uppgick till och denlitauiska till . Tillsammans representerade de ett värde på närmare 20milj.kr. vilket motsvarar 275 milj.kr. Någon månad efter det att de sovjetiska trupperna i juni1940 ryckt in i de baltiska staterna anmodades riksbank av först denlitauiska och därefter den estniska att ställa depositionernatill förfogande för den sovjetiska statsbanken, Gosbank. Så skedde också efterdet att dåvarande riksbankschefen först rådgjort med regeringen ifrågan. En av motionärerna, (), har i riksdagenockså tagit upp de baltiska staternas gulddepositioner i form av en enkelfråga, som besvarades av utrikesminister den 18 februari1992. Av svaret framgår att det är regeringens uppfattning att balterna börersättas för de guldreserver som hade deponerats i , och attöverläggningar om formerna härför pågick inom . Medutrikesministerns deklaration är, som utskottet ser det, motionärernas önskemåltillgodosett. 1 1991/92. 1991/92 FiU5y Det ankommer i i första hand på utrikesutskottet att 1991/92:FiU5y bedöma omoch på vilket sätt och skall kompenseras för de guldreserversom överlämnades till efter den sovjetiska ockupationen. begränsar sig i det följande därför tillfrågan om hur överföringen lämpligen bör finansieras. Några medel finnsnämligen inte avsatta för detta ändamål i regeringens budgetförslag. Finansieringen kan i princip ske på tre sätt, nämligengenom omdisponeringar inom befintliga budgetramar, genom ökning av budgetunderskotteteller genom utnyttjande av externa tillgångar i form av extra inleveranser frånt.ex. levererar in betydande belopp tillstatsverket. har dessa inleveranser uppgått till mellan 6 och 7miljarder kronor. Inleveransernas storlek fastställs enligt principersom riksbanksfullmäktige fastställde och som anslöt sig till(1988/89:FiU27, rskr. Eftersom tillgångar och skulder värderas tillmarknadsvärde, kan det inträffa att resultatet ett visst år påverkas mycketkraftigt av stora ränte- eller valutakursförändringar. För att uppnå stabiliteti inleveranserna fastställs dessa på grundval av de fem senaste årensgenomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Av detta belopp skall 80 %avrundat till närmaste lOO-tal milj.kr. levereras in till staten och 10 %sättas av till dispositionsfonden. Återstoden av årets resultat förebokslutsdispositioner skall sättas av till ett resultatutjämningskonto. Enligt utskottets mening bör dessa principer ligga fast.Det bör således inte komma i fråga att utgifter på statsbudgeten finansierasgenom att från tillfålle till tillfålle ändrar principerna förinleveranser till statsverket. inleveranser redovisas under en särskildinkomsttitel på statsbudgeten och innefattas i regeringens budgetförslag.Skulle en del av ordinarie inleverans utnyttjas för att direktfinansiera kompensationen får detta således till följd att statsbudgetensinkomster minskar, vilket automatiskt leder till att budgetunderskottet ökar imotsvarande mån. Åtgärden får med andra ord samma effekt som om ett nyttofinansierat anslag förs upp på statsbudgeten. har vidupprepade tillfällen tidigare slagit fast att inga nya utgiftsåtaganden fårföras upp på statsbudgeten utan att vara finansierade. Något skäl att frångådenna princip föreligger enligt utskottets mening inte i detta fall. Därmed återstår endast det alternativ som innebär attkompensationen för gulddepositionerna finansieras på annat sätt, i första handgenom omdisponeringar inom befintliga budgetramar. Det ankommer därvid närmastpå utrikesutskottet att göra de avvägningar som erfordras. Avutrikesministerns tidigare nämnda svar framgår att denna fråga också prövas avregeringen. Ibeslutet har deltagit: (), Hans Gustafeson (s), (), (), Per (), Tom (), (), (), Bo G Jenevall (nyd), (), SoniaKarlsson (s), (), (), () ochCarl B ().