yttr · GF05AU5 · 1991-12-31 00:00:00 — Utskottetkonstaterar alt den nämnda propositionen 139 är under beredning i riksdagen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att en rörlig kredit om högst . får disponeras i under /93 förutbetalningar enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs. l detta avsnitt föreslås i propositionen (bilaga 1:8 s.1718) att godkänner att den avgiftsbelagda programförmedlingenupphör. Motivet är att del är svårt att bedriva en verksamhet som finansierasbåde genom anslag och avgifter. Avgifterna har inte täckt kostnaderna. Utskottettillstyrker förslaget för sin del. Under anslaget B 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader har anvisat 2 . (bet.1991/92:AU11, rskr. För att särskilja de arbetsmarknadspolitiska ochkulturpolitiska målen föreslås i propositionen alt kostnaderna förförmedlingsverksamhet vid centrumbildningarna lyfts bort från anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader och i stället får belasta elfte huvudtitelns anslagBidrag till utvecklingsverksamheter inom kulturområdet m.m. Detta innebär attanslaget för arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader bör minskas med . I Socialdemokraternas motion Fi41 (yrkande 38) föreslåsatt anslaget för förvaltningskostnader bör tillföras 40 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit. Avsikten är atl arbetsmarknadsmyndigheterna skall kunnabedriva uppsökande verksamhet bland långtidsarbetslösa i samarbete med t.ex. defackliga organisationerna. Utskottet kan inte biträda förslaget i motion Fi41.Regeringens anslag bör godtas liksom vad i övrigt anförts i anslutning lilldetta. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen såvitt nu är i frågaoch avstyrker motion Fi41 (yrkande 38). Beträffande starta-eget-bidraget föreslår regeringen följande ändringar (avsnitt2.5.2 i propositionen): -under /93 börbidrag få lämnas även till dem som riskerar arbetslöshet - inom det regionalpolitiskastödområdet bör även den som inte är eller riskerar att bli arbetslös kunnabeviljas starta-eget-bidrag. Vakansen kan erbjudas en arbetslös -bidragsperioden bör kunnaförlängas med högst om det finns särskilda skäl -ävenpersoner som inte har rätt till a-kassa eller kontant arbetsmark- 1991/92:AU5y nadsstöd skall ha möjlighet att beviljasstarta-eget-bidrag. Bidraget föreslås från den motsvara detutbildningsbidrag som skulle ha beviljats en nyföretagare om denne deltagit iarbetsmarknadsutbildning, dvs. Regeländringarna bör enligt propositionen inte föranledanågot medelstillskott. En ökad efterfrågan får finansieras inom ramen föranslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. AMS bör enligt propositionenverka för att starta-eget-bidraget används som ett medel för att breddakvinnornas möjligheter på arbetsmarknaden. Med hänsyn till det nuvarande läget på arbetsmarknaden serutskottet positivt på vidgningen av möjligheterna att användastarta-eget-bidraget. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag. När det gäller frågan om beskattning avstarta-eget-bidraget vill utskottet göra följande tillägg. Det ovantillstyrkta starta-eget-bidraget, motsvarande utbildningsbidrag, bör liksom detnuvarande starta-eget-, bidraget, vilket motsvarar dagpenning frånarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd, räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Utskottet föreslår att en bestämmelse härom förs in i punkt12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (KL). bör en annanjustering göras i den nämnda punkten 12 av anvisningarna. Med hänsyn till attförsöksverksamheten med stimulansbidrag till arbetssökande som utbildar sig föroch tar anställning i verkstadsindustrin upphör vid utgången av innevarandebudgetår (prop. 1991/92:100 bil. 11 s. 7071) bör anvisningarna ändras så attstimulansbidrag förs bort från uppräkningen av vad som skall räknas somskattepliktig intäkt av tjänst. Utskottets förslag till lag om ändring i lagen(1992:328) om ändring i lagen (1991:1153) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) redovisas i bilaga I till detta yttrande. Vidare föreslås i propositionen att försöksverksamhetenmed bidrag till lönekostnader vid utbildning i företag (avsnitt 2.6.3 ipropositionen) förlängs. Arbetsmarknadsutvecklingen talar för att bidraget börfinnas kvar även under nästa budgetår inom ramen för de medel som redan beräknatsför bidrag till utbildning i företag. Bidraget vilket endast utgår inomtillverkningsindustrin bör i första hand komma små och medelstora företagtill del. har intet att erinra mot dettaförslag och tillstyrker således propositionen i denna del. Vidare bereds ta del av vad som i propositionenanförs om bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbiträde åt handikappadeungdomar i ungdomspraktik (avsnitt 2.6.2 i propositionen). Handikappade ungdomari ungdomspraktik bör enligt arbetsmarknadsministerns mening inte behandlas påannat sätt än de ungdomar som fullgör praktisk arbetslivsorientering. Dehandikappade ungdomarna bör således kunna omfattas av bidrag tillarbetshjälpmedel och arbetsbiträde, om de behöver sådant stöd för att klara sinpraktik. Utskottet har i sitt betänkande 199I/92:AUI I, vilket godkänts av l99l/92:AU5y riksdagenden , beskrivit en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd för ungdomar,benämnd ungdomspraktik. Utskottet hänvisar till detta, belänkande och föreslårall denna punkt läggs till handlingarna. Enligt propositionen bör AMS tillföras medel förytterligare beredskapsarbeten m.m. En förstärkning på 450 milj.kr. bör iförsta hand användas till upprustning av skolans fysiska arbetsmiljö, s.k.skogliga beredskapsarbeten samt beredskapsarbeten inom naturvårdsområdet.Vidare bör AMS tillföras 50 milj.kr. för om-, lill- och nybyggnad av småsamlingslokaler, varvid sysselsättningssvaga områden skall prioriteras. Ipropositionen förordas också att ramen för otradilionella insatser höjs till200 milj.kr. inom ramen för anslaget B 2. I Socialdemokraternas motion Fi41 (yrkande 36) liksom imotion Fi83 (yrkande 6) av m.fl. begärs att den av regeringenföreslagna anslagsökningen i första hand används för att skapa jobb, utbildningeller beredskapsarbete åt kvinnor eftersom andra satsningar på t.ex.investeringar främst kommer mansdominerade yrkesgrupper till del. Därutöver begärs i den socialdemokratiska partimotionenandra arbetsmarknadspolitiska åtgärder motsvarande ytterligare 2 000 milj.kr.utöver tidigare anvisade medel till B 2-anslaget. Enligt motionen börkommunerna få möjlighet att genomföra beredskapsarbeten av ROT-karaktär(motsvarande 1 650 milj.kr). Detta bör ge investeringar av en volym på 6 000milj.kr. Därutöver anför motionärerna att AMS stöd lill företagsutbildning inomtillverkningsindustrin bör medföra atl anslaget till arbetsmarknadspoiitiskaåtgärder bör öka med 100 milj.kr. Otraditionella insatser bland arbetslösaungdomar bör få motsvara 250 milj.kr. Utskottet vill i likhet med propositionen betona alt detär angeläget atl arbetsmarknadsverket i sin fördelning av insatser gör storaansträngningar att ta fram platser ål sådana kategorier av arbetslösa, inteminst kvinnor, som inle primärt berörs av de föreslagna infrastrukturinvesteringarna.Motionärernas önskemål i denna del ligger således i linje med utskottets ochpropositionens uppfattning. uppgick antalet personer i beredskapsarbetetill 18 100 enligt AMS verksamhetsstatistik. var motsvarandeantal 11 300 personer. Svårigheten är nu att finna lämpliga beredskapsarbetsplatserför bl.a. alla de arbetslösa som har fått arbetslöshetsersättning alt ersättningsperioden riskerar alt gå lill ända. De omfattandesatsningarna på infrastrukturinvesteringar innebär fördelar även ur dennasynvinkel. Utskottet förutsätter att beslut om medel till beredskapsarbete skeri ordinarie ordning. Vad gäller behovet av satsning på företagsanknutenutbildning samt på otraditionella insatser anser utskottet att motionärernasbedömning inte är väsentligt skild från propositionens tillika med utskottetsbedömning. Däremol anser utskottet alt de nämnda satsningarna bör ske inom ramen för propositionens förslag angående det här aktuella 12 MotionernaFi4l (yrkande 36 i motsvarande del) och Fi83 (yrkande 1991/92:AU5y 6 imotsvarande del) avstyrks med det anförda. Som en konsekvens av de olika förslagen beträffandearbetsmarknadspolitiska åtgärder föreslår regeringen att /93 till anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitbka åtgärder anvisar500 milj.kr. utöver vad som föreslagits i proposition 1991/92:100 bilaga II. Såväl i den socialdemokratiska partimotionen Fi41 som imotion Fi83 av m.fl. yrkas att det till anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder anvisas ett belopp som är 2 000 milj.kr. utöver regeringens förslag ikompletteringspropositionen. Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringensbedömning av de olika arbetsmarknadspoiitiska åtgärderna. Som en konsekvenshärav kan utskottet inte biträda anslagsyrkandena i motionerna Fi41 och Fi83,som utgår från en högre verksamhetsnivå. Utskottet tillstyrker därmedpropositionens förslag i denna del och avstyrker motion Fi4l (yrkande 36 imotsvarande del) och Fi83 (yrkande 6 i motsvarande del). 1 fyra motioner från den allmänna motionstiden i årförordas en omfördelning eller överföring av medel från anslaget B 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till olika utbildningsändamål inom komvux ochfolkbildningen med betydelse ur sysselsättningssynpunkt. De fyra motionerna ärA216 av och (), A256 av (), A276 av och () och A279 av och (). Utskottet vill i detta sammanhang redovisa vissaställningstaganden inom utbildningsutskottet och kulturutskottet . I anslutning till behandlingen av budgetpropositionen i århar utbildningsutskottet tagit upp ett antal motioner vari regeringens förslagtill besparingar inom komvux avvisas. anför i sitt avriksdagen godkända betänkande (prop. 1991/92:100 bil. 9, bet. UbUlO, rskr. 190)att mot bakgrund av det arbetsmarknadspolitiska läget bör för budgetåret1992/93 anslaget Bidrag till driften av det offentliga skolväsendet tillföras200 milj.kr. utöver regeringens förslag genom en omfördelning av medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. anför vidare att detfår ankomma på arbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån dennamedelsökning bör påverka storleken av medelsanvisningen tillarbetsmarknadspoiitiska åtgärder. anser att det är viktigtatt utnyttja komvux för utbildning med arbetsmarknadspolitisk inriktning ochunderstryker särskilt komvux möjligheter och förmåga att snabbt och flexibeltanordna utbildning av skiftande utformning och innehåll.' har med anledning av ett stort antalmotioner i vilka regeringens besparingsförslag för bidraget lill folkbildningen avvisas föreslagit att tillföra anslaget till folkbildningen 100 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. Även kulturutskottet anser att det får ankomma på arbetsmarknadsutskottet att överväga i vad mån delta ställningstagande bör påverka medelsanvisningen till arbetsmarknads- 13 har besliitat att i enlighet 1991/92:AU5y medkulturutskottets förslag höja bidraget till folkbildningen med 100 milj.kr.(prop. 1991/92:100, bet. KrU12, rskr. Utskottet vill betona att det allvarligasysselsättningsläget medför en väsentligt utökad budget i fråga om anslagettill arbetsmarknadspolitiska åtgärder; sammanlagt innebär regeringens förslagett anslag på . Av detta belopp har den 13 majbeslutat om (bet. 1991/92:AU11, rskr. Som framgårovan har tidigare beslutat om 300 milj.kr. för utbildningsom även tillgodoser arbetsmarknadspolitiska syften. De ovannämnda motionernahar således i det väsentliga tillgodosetts och bör enligtarbetsmarknadsutskottets uppfattning inte påkalla någon åtgärd. Med hänsyn till att redan har beslutat om ianspråktagandeav 300 milj.kr. för arbetsmarknadspolitiska syften inom utbildningssektorn börenligt utskottets uppfattning motsvarande belopp under anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder innehållas av regeringen. Vad arbetsmarknadsutskottet med avstyrkande avmotionerna A216, A256, A276 och A279 ovan anfört bör finansutskottet föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna. Förslag om nya anslag och program I den socialdemokratiska motionen Fi41 (yrkande 37) begärsett nytt anslag till räntebidrag för ny- och ombyggnader av vissa statliga ochkommunala investeringar på 1 050 milj.kr. Enligt motionen är det möjligt ochnödvändigt att tidigarelägga satsningar på infrastruktur och liknande statligainvesteringar. Dessa finansieras genom att berörda verk får låna upp pengartill tidigareläggning och sedan betala tillbaka lånet med ordinarie medel ellerintäkter . Verken kompenseras för räntan på upplånat kapitalgenom ett räntebidrag, som bör administreras av AMS. För nästa budgetårberäknas räntebidraget för de statliga investeringarna exkl. dentidigareläggning av för byggnadsinvesteringar som regeringenföreslagit uppgå till 660 milj.kr. På motsvarande sätt bör räntebidrag gestill kommunerna vid tidigareläggning av investeringar i t.ex. skolor ochsjukhus eller vid tidigareläggning av underhåll av kommunala gator och vägar. Utskottet konstaterar att kompletteringspropositioneninnehåller förslag om till infrastrukturåtgärder ochtill statligt byggande. Enligt utskottets uppfattning är det positivt attytterligare resurser satsas på åtgärder som syftar till att motverkaarbetslösheten och inte minst byggarbetslösheten. Förslag om räntebidrag tillkommunala bygginvesteringar m.m. enligt den modell som föreslås i motionen harbehandlats av utskottet så sent som och därvid avstyrkts(bet. 1991/92:AU11). beslut överensstämde med utskottetsmening. Inte heller nu anser utskottet att det finns behov av räntebidragenligt den modell som skisserats. Utskottet avstyrker således motion 41 vadavser yrkande 37. IVänsterpartiets motion Fi44 (yrkandena 3, 4 och 5) yrkas på ett l991/92:AU5y Den strategi som föreslås innebär att 10 miljarder kronorsatsas på följande sätt: utbildning 2,5 miljarder, ROT-program i kommunerna 4,0miljarder, beredskapsarbeten 1,6 miljarder och trafiksatsningar 1,4 miljarderkronor. Utgångspunkten är att det krävs snabba åtgärder mot den växandebyggarbetslösheten. förutser motionärerna en kraftig nedgång ibostadsbyggandet. Det är därför angeläget att den s.k. ROT-sektorn kan liggakvar på en förhållandevis hög nivå, anför motionärerna. Ett kommunalt stödpaketpå bör gå, inte bara till reparation och underhåll avbostäder, utan också till upprustning av skolor, daghem, sjukhus och VA-nät.Åtgärden bör finansieras genom en förtida utbetalning av nästa års statsbidrag.Vidare begär motionärerna alt ger regeringen i uppdrag att medutgångspunkt i de omfattande investeringsplaner som finns hos myndigheter ochverk i första hand genomföra sådana infrastrukturprojekt, som skapar arbete. Utskottet har i det föregående beskrivit de omfattandesatsningar mot arbetslösheten som planeras för nästa budgetår. Dels kommerdessa satsningar till stånd genom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, delsgenom åtgärder på trafikområdet, byggsektorn och utbildningsområdet m.m.Beträffande kravet att myndigheterna i första hand skall genomföra sådanainfrastrukturprojekt som skapar arbete, vill arbetsmarknadsutskottet framhållaatt det ligger i linje med utskottets uppfattning. Vad gäller t.ex. de statligabygginvesteringarna är avsikten enligt propositionen att sådana byggnadsprojektskall tidigareläggas som både kan påbörjas tidigt och ge högsysselsättningseffekt. Som tidigare redovisats gäller motsvarande för anslagetL 3. Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt (bilaga 1:4 ikompletteringspropositionen); åtgärderna skall enligt regeringen kunna sättasi gång snabbt och vara sysselsättningsintensiva. Möjligheten att anlita avarbetsmarknadsmyndigheterna anvisad personal bör las till vara. Utskottet serliksom motionärerna positivt på att sysselsättningsaspekterna tas till vara viddenna typ av satsningar. Vad gäller motionsförslaget om 10 extra miljarderkronor för det förordade sysselsättningsprogrammet liksom förslaget om förtidautbetalning till kommunerna utgör här aktuella motionsyrkanden enligtutskottets uppfattning inte underlag för sådana ställningstaganden.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker därmed motion Fi44 (yrkandena 3, 4 och 5). Behov av åtgärder för syssebättningen regionalt tas upp i24 motioner. I sammanställningen nedan ges en översikt över de aktuellamotionerna och de typer av åtgärder som motionärerna nämner. I många av dessamotioner finns förteckningar över statliga och kommunala projekt som kanstartas omgående eller tidigareläggas. Utskottet hänvisar till dessa underlag.Vad gäller de socialdemokratiska motionerna finns formuleringar att projektenligger inom ramen för vad som föreslagits i densocialdemokratiska parti motionen, Fi41. Som utskottet redovisat hartill motion Fi41 fogats flera bilagor med förslag till investeringar,tidigareläggningar, projekt m.m. I detföljande lämnas en sammanställning över förslagen. Fi4S m.fl. (s) FiSO m.fl. (s) FiSl m.fl. (s) Fi52 m.fl. (s) FiSS KjelI m.fl. (s) FiSS m.fl. (s) KulturmiIjöåtgärder, infrastruktur, näringspolitiska insatser,byggprojekt Infrastruktur, kommunala investeringar, s t ödomr åde s i ndeIn i ngen F160 Axel m.fl. (s) Fi61 m.fl. (s) Fi63 m.fl. (s) Fi64 m.fl. (s) Ökad medelstilldelning inom de berörda anslagens ram Infrastruktur, AMS-medel för räntekostnader vid t idigareläggning Infrastruktur, utbildning, utlokalisering, r iskvi11igtkapi tal, räntebidrag, stöd till Ange Fi69 m.fl. (s) Fi70 m.fl. (s) kontmin Byggprojekt, infrastruktur,kommunala investeringar fån Utbildning, byggprojekt, Fi71 m.fl. (s) Infrastruktur,komminala investeringar Fi79 m.fl. (s) FI82 m.fl. (s) FiSS m.fl. (s) FiS7 m.fl. (s) FiSS m.fl. (s) Fi96 Hikan m.fl. (s) Fi97 m.fl. (s) m.fl.(s) yrk. Fi 103 Bo Finnkvist m.fl. (s) Fil04 m.fl. (s) Komminala investeringar, stöd till tekoindustrin Konnninala investeringar, infrastruktur Infrastruktur, kommunala investeringar, byggprojekt Investeringar och projekt enl. bi I. till mot ion Fi41 Infrastruktur, kommunala projekt, byggprojekt UtbiIdning, infrastruktur, regional po I i t ik S t ödområde s i ndeIn i ngen, infrastruktur, stat Arbetsmarknadsutskottetser liksom motionärerna allvarligt på läget med den stigande arbetslösheten.Enligt AKU-undersökningarna från var arbetslösheten förhela riket , för skogslänen , för , för Malmöhuslän , för samt för övriga Syd- och Mellansverige3,. Enligt utskottets mening möter de av regeringen föreslagnainsatserna inom kompletteringspropositionens ram en stor del av de krav sommotionärerna har fört fram. Det gäller satsningar inom infrastrukturområdet,statliga byggprojekt samt insatser på utbildnings- och kulturområdet. Dessainsatser har beskrivits i det föregående. Flera av de frågor som berörs imotionerna som t.ex. tillgången på riskvilligt kapital och statens stöd tillkommunerna behandlas inom ramen för finansutskottets överväganden i samband medkompletteringspropositionen. Utskottetvill därutöver återigen framhålla vikten av att beslut fattas 1991/92:AU5y iordinarie ordning, dvs. av berörda länsstyrelser, kommuner osv. Utskottet har iolika sammanhang pekat på att det är berörda myndigheters uppgift att fatta dedetaljerade besluten om anslagsdisposition. Beträffande fördelningen av deregionalpolitiska medlen inom ramen för det s.k. länsanslaget liksom dearbetsmarknadspolitiska medlen vill utskottet upprepa sitt uttalande från detregionalpolitiska betänkandet (1991/92:AU13, rskr. 175), nämligen att medlen fördelasmellan länen i enlighet med problemens svårighetsgrad. I det nämnda betänkandetanförde utskottet att det inle var berett att förorda någon förändring avstödområdesindelningen; dock ville utskottet peka på möjligheten för regeringenatt placera en kommun i s.k. tillfaliigt stödområde samt möjligheten att delslämna högre lokaliseringsbidrag i stödområde 2, dels lämna lokaliseringsbidragoch utvecklingsbidrag även i orter utanför stödområdet om avsevärdasysselsättningssvårigheter skulle uppstå. Utskottet har inhämtat att frågor isamband med stödområdesindelningen är under beredning inom regeringskanslietinför . 1 detta sammanhang vill utskottet peka på att regeringenden fattade beslut om kommittédirektiv till kommittéer ochsärskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir.1992:50). Enligt direktiven bör man i utredningarna belysa de regionalpolitiskakonsekvenserna av sina förslag. Särskilt skall beaktas hur förslagen påverkarsysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet samt hurplanerade förändringar av taxor, avgifter, skatter och bidrag påverkar deekonomiska förutsättningarna för kommuner, näringsliv och privatpersoner iolika delar av landet. Vid förslag till större omorganisationer e.d. skallöverväganden om decentralisering och lokalisering utanför Stockholmsregionenredovisas. I de nämnda motionerna finns intressanta uppslag sombygger på länens egna bedömningar. Enligt utskottets uppfattning bör förslagengrundligt prövas. På grund av arbetsmarknadssituationen i de svårast drabbadelänen, t.ex. i och , får dessa förslag en särskildtyngd. Därutöver finns ej enligt utskottets uppfattning behov av någotsärskilt uttalande. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringensbedömning av behov av åtgärder för sysselsättningen såväl övergripande somregionalt. Därmed avstyrker arbetsmarknadsutskottet motionerna Fi45, FiSO,FiSl, Fi52, Fi55, Fi58, Fi60, Fi61, Fi63, Fi64, Fi69, Fi70, Fi71, Fi79, Fi82,Fi85, Fi87, Fi88, Fi91, Fi96, Fi97, FiI02, Fil03 och Fil04. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Under anslagspunkten C 6. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade har för nästa budgetår anvisat 6 208,3 milj.kr.Därav har till anställning med lönebidrag och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivareberäknats 6 091,7 milj.kr. 1991/92:100, bil. 11, bet. AU 12,rskr. För att öka möjligheten till arbetsplaceringar /92:AU5y arbetshandikappadeföreslås i kompletteringspropositionen ett medelstillskott på 200 milj.kr. har inget att erinra motregeringens förslag. I den socialdemokratiska partimotionen Fi41 (yrkande 44)begärs att anslaget Regionala utvecklingsinsatser för nästa budgetår tillförs170 milj.kr. utöver tidigare beslut. har i samband med behandlingen avde regionalpolitiska frågorna (bet. 1991/92:AU13, rskr. 175) tagitställning till ett likartat motionskrav. I sitt av godkändabetänkande har utskottet anfört att höjningen av anslaget från 275 milj.kr.till nuvarande nivå på 1 000 milj.kr. är en betydandeanslagshöjning och att mot denna bakgrund det av regeringen förordademedelspåslaget 24,5 milj.kr. är till fyllest. Liksom föregående årförutsatte utskottet att regeringen återkommer till med förslag omanslagsförstärkning om det visar sig att tillgängliga medel inte förslår tillangelägna utvecklingsinsatser i länen. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga ochavstyrker därmed motion Fi41 (yrkande 44). Vidare begärs i motion Fi41 (yrkandena 45 och 46) attriksdagen till anslaget Särskilda regionalpolitbka infrastrukturåtgärder m.m.anvisar 20 milj.kr. utöver tidigare beslut. En del av dessa medel bör användasför att bygga upp en kontaktlänk i ett av länen. Motionärerna avser enförsöksverksamhet som innebär att småföretagare får en instans att vända sigtill för hjälp i finansiella frågor samt för kontakter med patentverk ochstödgivande myndigheter. delar inte motionärernasuppfattning om behovet av ett stödorgan av det slag som föreslås i motionen. Utskottetansluter sig till regeringens bedömning av medelsbehovet. Motion Fi41(yrkandena 45 och 46) avstyrks därmed. I beslutet har deltagit: (), (), (), (m), (), son (s), (), (), schiöld (m), (), (), (), (), () och (nyd). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i 1991/92:AU5y utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. , , , , , och (alla s) anser att dendel av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "Fi41 (yrkande1)" bort ha följande lydelse: Som anförs i den socialdemokratiska motionen Fi41 är denviktigaste politiska frågan nu att bekämpa den ökande arbetslösheten.