yttr · GF05FiU1 · 1991-12-31 00:00:00 — Avveckling av skatten på omsättning av vissa värdepapper(prop. 1991/92:34) 1991/92 FiUly har berettfinansutskottet tillfälle att yttra sig över dels proposition 1991/92:34 omupphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1991/92:Sk2 (s) och1991/92:Sk3 (v). Utskottet har under beredningen av detta ärende haft enutfrågning med statssekreteraren i . Av propositionen framgår att förslaget att avskaffeomsättningsskatten på aktier och andra värdepapper utgör ett led i regeringenssträvanden att bryta den ekonomiska stagnationen och att återupprätta Sverigesom en tillväxt- och företagarnation. Åtgärden bör enligt regeringen genomförasså snart som möjligt, och lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissavärdepapper föreslås därför upphöra med utgången av . Omsättningsskatten på aktiehandel m.m. infördes den 1januari 1984 och utgick då av vederlaget. Under de därpå följande årenhar skatten justerats i olika avseenden. Sålunda fördubblades skatteuttaget den1 . utvidgades skatten till att omfatta ävenomsättning av värdepapper på penning- och obligationsmarknaden. Merparten avdenna handel befriades emellertid från skatt . Den 1 januari1991 halverades skattesatsen på de värdepapper som fortfarande varskattepliktiga, och utgår således omsättningsskatten påköpledet och på säljledet. I den proposition som låg till grund för beslutet attinföra skatten (prop. 1983/84:48) angavs att aktieomsättningen under1980-talets första år ökat mycket kraftigt och att kursuppgången också varitstark. Av fördelningspolitiska skäl ansågs det därför rimligt att aktiehandelnskulle lämna ett större bidrag till det allmännas inkomster. 1 1991/92. Underåterstoden av fortsatte aktiekurserna att stiga vid 1991/92:FiUly Stockholmsfondbörs med undantag och månaderna närmast efter det stora börsraseti . Ett kraftigt kursfall inträffade . Av betydelse i sammanhanget är emellertid också huraktieomsättningen förändrats , dvs, hur likviditeten påaktiemarknaden påverkats. Ar 1980 var omsättningshastigheten internationelltsett mycket låg vid . Börsomsättningen motsvarade detta årendast av det genomsnittliga börsvärdet. Därefter ökade omsättningen, ochden kom att uppgå till vilket är den högsta noteringen.Efter det att skattesatsen fördubblats sjönkomsättningshastigheten då den uppgick till , dvs.nästan samma låga nivå som . En vändning har dock sedermerainträffat och av 1991 har omsättningshastighetenökat till , Till detta har bidragit såväl den genomfördahalveringen av omsättningsskatten som vissa gjorda förändringar irealisationsvinstbeskattningen. har handeln med svenska aktieri allt större utsträckning flyttats till utlandet. Ett tjugotal svenska företagfinns noterade på en eller flera av ca 20 börser och marknader i utlandet.Under de nio första månaderna av omsattes i utlandet framför allt iLondon och i svenska aktier till ett värde av ca 85 miljarder kronor.Under samma period uppgick omsättningen av svenska aktier vid Stockholmsfondbörs till ca . För vissa större svenska börsnoteradeföretag är handeln i fria aktier numera två å större i utlandet än iSverige. Huvudorsaken till denna utflyttning är enligt utskottetsmening omsättningsskatten som drabbar alla affärer i svenska aktier förmedladeav svenska mäklare. Även efter den tidigare genomförda halveringen avomsättningsskatten är nämligen vid sådan handel transaktionskostnaderna förinstitutionella placerare ungeSr så höga i som i t.ex.London. Aktiemarknaden fyller två viktiga funktioner. För detförsta förser den företagen med riskkapital. Det sker på den s.k.primärmarknaden där företagen kan gå ut med emissioner ellermarknadsintroduktioner. För det andra fungerar den som ett mätinstrument somlöpande värderar företagens skötsel och utsikter. Det sker på den s.k.sekundärmarknaden, och den handel som förekommer där bidrar till attriskkapitalet sprids så effektivt som möjligt. En väl fungerandesekundärmarknad gör det lättare för företagen att nå ut med emissioner påprimärmarknaden. En placerare som överväger att teckna aktier vid en emissionhar nämligen då möjlighet att ångra sig och gå ur sin placering genom att säljasina aktier på sekundärmarknaden. Detta ger honom ökad handlingsfrihet och ökadsäkerhet, vilket främjar intresset för att ställa kapital till förfogande påprimärmarknaden. Av betydelse är därvid att placerarenvid behov snabbt kan sälja sina aktier utan onödigt dröjs- 1991/92:FiUly mål och därmedrisk. Detta förutsätter en sekundärmarknad med stor omsättning av aktier. När omsättningshastigheten på Stockholmsbörsen avtog underandra fick detta återverkningar för framför allt de småoch medelstora företagens riskkapitalförsörjning. De stora exportföretagen ärtillräckligt välkända utomlands för att kunna hämta sitt kapital påvärldsmarknaden. Denna möjlighet saknar emellertid oftast de mindre företagen. En minskad aktieomsättning bidrar också till att handeln ismå aktieposter försvåras, vilket är till förlang för små aktieägare och då ihuvudsak privatpersoner. Dessa trängs därigenom ut från marknaden eller gåröver till att investera i olika aktiefonder, vilket motverkar strävandena attsprida aktierna på fler placerare. Utredningen om beskattning av den finansiella sektornkonstaterade i sitt betänkande (SOU 1990:46) att flera faktorer sannoliktbidragit till att likviditeten på den svenska aktiemarknaden avtagit. uppfattning kan det emellertid inte ifrågasättas att likviditeteni hög grad påverkats av transaktionskostnadernas storlek. Eftersomomsättningsskatten utgör en betydande del av transaktionskostnaderna måste denses som en viktig orsak till den minskade likviditeten, konstaterar utredningen.Som stöd för sin uppfattning hänvisar utredningen till de senaste årensutveckling på den svenska värdepappersmarknaden liksom till erfarenheter iutlandet som entydigt pekar i samma riktning. Utredningen åberopar ocksåteoretiska studier på detta område utförda bl.a. av och vidHandelshögskolan i . I den senare studien som publicerades i november1988 visas att en skattesänkning från skulle leda till enomsättningsökning , och att man vid en skattesänkning från 2 till O% skulle få en ökning av omsättningen . gör mot bakgrund av den här lämnaderedovisningen följande bedömning av regeringens förslag till avveckling avomsättningsskatten på aktiehandel. Förslaget bör enligt utskottets mening ses i ett störreekonomisk-politiskt sammanhang. har hamnat i en allvarlig ekonomiskkris som kommit till uttryck i en drastiskt ökad arbetslöshet och en minskadindustrisysselsättning. Antalet sysselsatta inom industrin har sedan slutet av1989 minskat med ca 100 000, och den öppna arbetslösheten väntas fortsätta attstiga till helt nya nivåer. Lönsamheten inom näringslivet är låg, och förraåret gjck vart tredje industriföretag med förlust. Den dåliga lönsamhetenåterspeglar sig också i antalet konkurser som stiger snabbt.Produktiviteten inom industrin har utvecklats svagare än i vår omvärld ochexportföretagen har successivt förlorat allt större andelar av sina marknader.För andra året i rad faller nu industriinvesteringarna kraftigt somindustrin ökar sina investeringar i utlandet. Den samlade tillväxten i ekonominsom längevarit sämre än i våra konkurrentländer har övergått i en 1991/92:FiUly tillbakagång.För 1991 förutses bruttonationalprodukten minska eller mer. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets meningutomordentligt angeläget att åtgärder nu vidtas för att bryta stagnationen iekonomin och bana väg för en period av tillväxt. Det är endast genom ökadtillväxt som vi kan ta oss ur den nuvarande situationen och skapa lönsammaföretag, full sysselsättning, stabila priser och sunda statsfinanser. En ökadtillväxt är också av grundläggande betydelse för fördelningspolitiken eftersomdet är tillväxten som ger oss ett ökat välstånd och ytterligare resurser attfördela. Regeringen har i annat sammanhang (prop. 1991/92:38) redovisat ensamlad ekonomisk-politisk strategi för företagande och utveckling och för enframtida stabil tillväxt. Dessa förslag kommer utskottet senare att behandla ibetänkande 199l/92:FiU10. Enligt utskottets mening kan det nu aktuella förslaget sessom ett led i en sådan strategi vars syfte är att skapa ett gynnsammareföretagsklimat och vidgade möjligheter till ökad lönsamhet och nyaarbetstillfällen inom den privata sektorn. Det är därvid nödvändigt attundanröja hinder för företagens riskkapitalförsörjning och att ge svenskaktiehandel möjlighet att på marknadsmässiga villkor konkurrera med börser iandra länder. Omsättningsskatten har negativa effekter, och enligt utskottetsmening finns det ett klart samband mellan denna skatt och de senaste årensnedgång i likviditeten på den svenska aktiemarknaden. Det är därför somutskottet ser det nödvändigt att denna skatt skyndsamt avvecklas. Med hänsynhärtill biträder utskottet det i propositionen framlagda lagförslaget ochavstyrker de avslagsyrkanden som förs fram i motionerna Sk2 (s) och Sk3 (v)yrkande 1. Det ankommer inte på finansutskottet att pröva frågan ominförandet av en eventuell ny beskattning av den finansiella sektorn utformadpå det sätt som beskrivs i motion Sk3 (v). Från de utgångspunkterfinansutskottet har att bevaka kan utskottet emellertid inte finna detmotiverat att låta en illa övervägd pålaga ersättas av en annan. mening bör därför skatteutskottet avstyrka motion Sk3 (v)yrkande 2. Med anledning av att det i de båda motionerna ägnas stortutrymme år budgeteffekterna av den föreslagna skatteavvecklingen vill utskottetframföra följande. () har i sin första budgetprognosför /92 beaktat effekterna av att omsättningsskatten påaktiehandel föreslås bli avvecklad per . Enligt RRVsbedömning väntas detta leda till ett inkomstbortfall för staten på närmare enmiljard kronor under innevarande budgetår. Av propositionen framgår attinkomstbortfallet under en tolvmånaderspe-riod kan uppskattas till brutto 3,3miljarder kronor. Nettobortfellet är emellertid väsentligt mindre om man ocksåbeaktar de negativa effekter som omsättningsskatten har pårealisationsvinstbeskattning och bolagsbeskattning. Avskaffasomsättningsskatten kan detta väntas leda till att inkomsterna från bolags-och realisationsvinstbeskattningen ökar redanunder nästa budgetår och att denna ökning tilltar under de 1991/92:FiUly Hur stort detta indirekta tillskott kan väntas bli avgörsi första hand av vilken effekt skatteavvecklingen kommer att ha på de närmasteårens aktieomsättning. Eftersom detta är svårt att uppskatta med någon rimliggrad av säkerhet måste resultatet av alla beräkningar betraktas med vissförsiktighet. Beräknat enligt samma principer som finns redovisade ibetänkandet av utredningen om beskattning av den finansiella sektorn kan docknettobortfallet av en avskaffad omsättningsskatt uppskattas till i runt tal1,räknat på helår. Den föreslagna avvecklingen av omsättningsskatten påaktiehandel m.m. utgör en del av ett större ekonomisk-politiskt program.Finansieringen av förslaget bör därför enligt utskottets mening ses ianslutning till de besparingsförslag som regeringen redovisar i dettasammanhang. Utskottet avser att ta upp frågor av detta slag när utskottetsenare gör en samlad bedömning av de åtgärder som förordas i dels proposition1991/92:38, dels budgetproposition. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), Tom (), (), (), Bo G Jenevall(nyd), (), (), (), AlfEgnerfors (s) och (). , , , , , och (alla s) anser attutskottets yttrande bort ha följande lydelse: Regeringen föreslår att omsättningsskatten på aktier ochandra värdepapper avskaffas fr.o.m. . Av propositionen framgår att den föreslagna åtgärdenväntas medföra ett inkomstbortfall brutto för staten på ca 3,3 miljarderkronor . hävdas att nettobortfallet är väsentligt mindre. Någonnärmare analys eller kalkyl som bygger under detta påstående redovisas dockinte. Problemet att uppskatta budgeteffekten avfårdas medatt de slutliga effekterna är svåra att uppskatta. får för egen del anföra följande.Riksdagen har under en följd av år slagit fast att finanspolitiken måste varastram och att eventuella förslag som leder till en budgetförsvagning skallvara finansieradegenom besparingar inom andra områden. Såsom också 1991/92:FiUly framhållsi motion Sk2 (s) måste en självklar utgångspunkt därvid vara att riksdageninför beslut av ekonomisk natur ges möjlighet att bedöma vilka effekter ettvisst förslag har för statens inkomster resp. utgifter. Det är viktigt inteminst i rådande statsfinansiella läge som utmärks av ett snabbt växandebudgetunderskott. Mot bakgrund härav är det ytterligt anmärkningsvärt attregeringen i den nu aktuella propositionen inte ens har försökt att redovisanågra beräkningar av detta slag, än mindre ange hur den föreslagnaskattesänkningen skall finansieras. Även om det kan hävdas att nettoinkomsten för statskassanfrån omsättningsskatten på aktier m.m. är mindre än de direkta inkomsternafrån skatten torde inkomstbortfallet vara betydande. Det gäller såväl denomedelbara effekten som effekten . På kan ökade inkomster av reavinstskatt ochbolagsskatt i någon mån kompensera bortfallet från aktieomsen. Det bör dock noterasatt varken ökad reavinstskatt eller större bolagsskatteintäkter får något somhelst genomslag . Den omedelbara följden av att omsättningsskattenslopas blir därför att statskassan dräneras på inkomster på 34 miljarderkronor . Dessutom bör noteras att framtida reavinstskatteinkomsterkommer att begränsas av att regeringen i annat sammanhang föreslagit lindringari reavinstbeskattningen. Detta medför att nettobortfallet på statsbudgetenblir större än vad som annars varit fallet. Vid en avveckling avomsättningsskatten kommer det långsiktiga inkomstbortfallet för staten därmedsannolikt att uppgå till . Enligt utskottets uppfattning bör inte fatta någrabeslut om statliga utgifter eller inkomster utan att de statsfinansiella konsekvensernahar analyserats och lämpliga finansieringsalternativ prövats. I det nu aktuellafallet uppkommer ett mycket betydande årligt inkomstbortfall för staten. Hurdetta bortfall skall kompenseras anges inte. Redan på denna grund bör enligtfinansutskottets mening förslaget förkastas. Förslaget är dessutom oacceptabelt frånfördelningspolitiska utgångspunkter. Det är enligt utskottets mening bådenödvändigt och önskvärt att den finansiella sektorn ger sitt bidrag till degemensamma samhällskostnaderna. Möjligheterna att föra en framgångsrik ekonomisk politikför tillväxt, arbete, rättvisa och välfård är i hög grad beroende av att detförs en stram och ansvarsfull finanspolitik. I regeringsförklaringen sägs bl.a.att de offentliga finanserna skall bringas i balans. Där redovisas också ettantal förslag om kostnadskrävande reformer. Utskottet finner det därförsynnerligen anmärkningsvärt att regeringen utan vidare kan föreslå ett slopandeav aktieomsen, utan att denna åtgärd finansieras. Enligt finansutskottets mening bör skatteutskottet medhänsyn härtill avstyrka propositionen på de grunder som redovisas i motion Sk2(s).