yttr · GF05JoU7 · 1991-12-31 00:00:00 — har beslutatbereda jordbruksutskottet tillfålle att yttra sig över motionernal991/92:Ub707 (m) och 1991/92:Ub708 (v), avseende riksskogstaxeringen. Medanledning härav får jordbruksutskottet anföra följande. I båda motionerna yrkas att hos regeringen begärförslag om riksskogstaxeringens framtida verksamhet och finansiering för perioden19932002. Motionärerna erinrar om att vi i kunnat följa skogarnasutveckling genom riksskogstaxeringarna sedan 1920-ta-let, ochriksskogstaxeringen utgör en nödvändig grund för utformning, uppföljning ochutvärdering av skogspolitiken. Med hänsyn till att nästa tioåriga omdrev börpåbörjas är det enligt motionerna angeläget att regeringen lämnarsitt förslag redan innan den skogspolitiska kommittén avger sitt betänkande,vari även riksskogstaxeringen kommer att behandlas. Enligt motion Ub707 kandet finnas skäl att överväga om ej riksskogstaxeringen borde finansieras genomett säran-slag och icke som från budget. Riksskogstaxeringen administreras av institutionen förriksskogstaxer-ing vid . Taxeringen arbetar medtioåriga perioder, s.k. omdrev, vid inventering i fålt. Taxeringens omfattningoch ambitionsnivå under omdrevet 198292 fastlades av statsmakterna vidbudgetbehandlingen (prop. 1981/82:100 bil. 13, JoU21, rskr. 195).Därvid framhöll departementschefen bl.a. att den kontinuerliga registrering avskogarnas tillstånd och utveckling som sker genom riksskogstaxeringen är ettviktigt led i den prognosverksamhet som bedriver.Riksskogstaxeringens data används också inom den skogliga forskningen. Hanbedömde att den framtida hushållningen med skogsresurser skulle komma attkännetecknas av svåra avvägningar. Skogsbrukets råvaruproduktion måste ligga påen sådan nivå att skogsmarkens produktionsförmåga utnyttjas väl. Effekterna avolika handlingsprogram borde fortlöpande följas för att därmed få underlag förförbättringar av dem. I denna situation är det av stor vikt att skogarnastillstånd och utveckling följs med uppmärksamhet genom en väl fungeranderiksskogstaxering, framhöll departementschefen. Ambitionsnivån förriksskogstaxeringen under den följande tioårspe- 1 1991/92. 1991/92 JoU7y rioden borde ligga fast nivå. I sammanhanget /92:JoU7y betonadesvikten av långsiktighet och kontinuitet i riksskogstaxeringen. har i sambandmed riksskogstaxeringen utförts en ståndortskartering med statliga medel, dockinte över SLU:s budgetanslag. Vidare har en skogsskadeinventering genomförtssedan år 1984. Inför det nya omdrev som avses omfatta perioden 19932002har föreslagit att riksskogstaxeringens ambitionsnivåökar och att anslaget förstärks. I budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 10) sägersig jordbruksministern inte vara beredd att föreslå medel till förstärkning avriksskogstaxeringen. Eventuella förändringar av riksskogstaxeringen ochfinansieringen härav får enligt propositionen behandlas av den kommitté somutvärderar och ser över skogspolitiken. och begärde i juni1991 att skogspolitiska kommitté (Jo 1990:03) skulle ta ställning tillriksskogstaxeringens framtida betydelse och omfattning inför budgetarbetet. Iskrivelse till regeringen framhöll kommittén att den var enig omriksskogstcixeringens stora betydelse för den nuvarande svenska skogspolitikenoch nödvändigheten av att verksamheten bibehålls även framgent. De förslag somframkommit skulle beaktas i kommitténs fortsatta arbete. har underkastats engenomgripande översyn. Utredningen angående översyn av SLU bedömer, enligtbetänkandet (SOU 1991:101) Landskap Näring Kunskap, att bl.a. riksskogstaxeringeninte kan bedrivas på ett ändamålsenligt sätt utan att det finns garanterademedel för verksamheten. Sådana medel bör inte ligga inom SLU:s normala budgetoch där vägas mot andra kostnader i årliga medelsdiskussioner. En noggranngenomgång och prövning av omfattning och kostnader bör göras. Avvägningen motandra ändamål bör sedan ske på en högre nivå än universitetsnivån och medelanvisas under en särskild anslagspost, anför utredningen (s. 118). Finansieringen av riksskogstaxeringen sker enligt uppgifttill ca en fjärdedel med medel från skogsvårdsavgiften. Regeringen har lämnat lantbruksuniversitetetdirektiv för fördjupade anslagsframställan gällandetreårsperioden /941995/96. Direktiven innefattar riksskogstaxeringensverksamhet och finansiering. För egen del får utskottet anföra följande. Utskottet har ingen annan mening än den som framförs såväli motionerna som i lantbruksuniversitetels och samt iskogspolitiska kommitténs yttranden om nyttan och angelägenheten av denlångsiktigt bedrivna riksskogstaxeringens verksamhet. De bedömningar somgjordes torde i stort sett ha fortsatt giltighet. Särskildakrav ställs på förbättrade kunskaper om hur skogens tillstånd påverkas av detmoderna skogsbruket och av den pågående försurningen av skogsmarken. Utskottetser med oro på de svårighe- ter somuppkommer genom att villkoren för nästa omdrev inte kan 1991/92:JoU7y läggasfast förrän klarhet vunnits om skogspolitiska kommitténs bedömningar samt debeslut som fattas om skogspolitiken med anledning därav. Bl.a. kommerfinansieringsfrågan i ett delvis nytt läge sedan skogsvårdsavgiften avskaffats.Ytterligare överväganden krävs vidare om verksamhetunder nästa treårsperiod i ljuset av den genomförda översyn somrefererats inledningsvis. Utskottet utgår dock från att regeringen och berördainstanser medverkar till att beslut om riksskogstaxeringens fortsattaverksamhet kan fattas utan tidsspillan. Enligt utskottets bedömning börmotionerna inte föranleda någon särskild åtgärd från riksdagenssida. I beslutet här deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), i (kds),(nyd), (), (), ()och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. gotab 41018, 1992