yttr · GF05KrU5 · 1991-12-31 00:00:00 — Riktlinjer för överföringen av verksamheten viddomänverket till aktiebolagsform 1991/92 KrU5y har beslutat beredakulturutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition 1991/92:134 omriktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverket tillaktiebolagsform jämte motioner såvitt gäller frågor inom kulturutskottetsberedningsområde. yttrar sig i det följande överpropositionen samt motionerna 1991/92:N43, 1991/92:N45 yrkande 2, 1991/92;N46,1991/92;N47 yrkande 2, 1991/92;N52 och 1991/92:N53. I frågan har en skrivelse (KrU Dnr 91/92:167) inkommitfrån Föreningen med synpunkter på förslaget i propositionenbeträffande det framtida ansvaret för AB kanalbolag. beslutade vid föregående altverksamheten vid domänverket skall överföras till ett av staten helägtaktiebolag /92 (prop. 1990/91:87, NU38, rskr. Under innevarande har bemyndigatregeringen att helt eller delvis försälja statens aktier i statligt ägdaföretag eller att sälja delar av företag i vilka staten äger samtliga aktier(prop. 1991/92:69, NU 10, rskr. Bemyndigandet omfattar också att helt ellerdelvis sälja domänverket efter genomförd bolagisering. I den nu aktuella propositionen 1991/92:134 lämnaä förslagbl.a. om hur de särskilda intressen som är kopplade till domänverkets mark-ochfastighetsinnehav skall behandlas i ett bolagiserat domänverk. Vidare behandlasfi"ågan om finansieringen av upprustningen av . anser (s. 9) att regeringen genom alt lägga fram proposition i bl.a.dessa frågor har "uppfyllt kraven för ett slutligt genomförande av en överföringav verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform". I 1991/92. Ipropositionen (s, 1617) anförs att regeringen som ett led i 1991/92:KrU5y arbetet påatt privatisera statligt ägda företag nu inleder arbetet på att särskiljasådana skogs- och marktillgångar som är kommersiellt betingade från skog ochmark som av olika orsaker bör förbli i statlig ägo. Privatiseringen avskogsmarken skall genomföras under två skeden, där enskilda skogs- ochjordbrukare får möjligheter att förvärva statlig mark i det första skedet ochdär aktier i bolaget försäljs i det andra. Privatiseringen av de statligaskogstillgångarna är en komplicerad process som kommer att ta attgenomföra. Beträffande jordbruk och jordbruksmark bör inriktningen enligtpropositionen (s. 21) vara att den helt övervägande delen av jordbruksmarken avvecklas. Då det nya bolaget bildas kommer inte hela det berördafastighetsinnehavet att kunna överlåtas. Ett omfattande arbete återstårbeträffande vissa delar av fastighetsinnehavet, innan det är klarlagt omfastigheterna skall överlåtas till bolaget eller stanna i statlig ägo.Byggnadsstyrelsen, och senare den nya fastighetsförvaltande myndigheten, ellernaturvårdsfonden får överta ägarrollen, medan bolaget lämpligen kan fåuppdraget att förvalta fastigheterna till dess osäkerheten undanröjts.Övergångsperioden anges i propositionen (s. 19) böra uppgå till högst . I samband med behandlingen av proposition 1991/92:44 omriktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av byggnadsstyrelsenm.m. beslöt om kompletterande riktlinjer beträffande egendom avbetydelse för det nationella kulturarvet (ytlr. KrU2y, bet. FiU8, rskr. 1proposition 1991/92:134 (s. 18) sägs nu att bl.a. dessa riktlinjer kommer attbli vägledande då domänverkets verksamhet överförs till det nya bolaget. Närett marknadsmässigt avkastningskrav inte kan vara enda kriteriet vidförvaltningen såsom beträffande vissa kulturminnesskyddade områden ochbyggnader av särskilt värde och riksintresse bör marken undantas frånöverlåtelsen och bli kvar i statlig ägo. I de fall endast en viss del av enfastighet berörs av ett sådant intresse bör fastigheten överlåtas till bolagetmed undanlag av det berörda kulturhistoriskt värdefulla området och byggnaderna.Området får brytas ut genom avslyckning eller fastighetsreglering. I de fallen fastighet överlåts till bolaget trots att den berörs av ett särskiltintresse bör bolaget i överlåtelseavtalet åta sig att skydda detta intresse.Det kan också bli aktuellt att skydda intresset genom lagändringar. Bolagiseringen bör enligt propositionen (s. 30) skeutifrån följande av (bet. 1991/92:FiU8, rskr. 107) fastlagdariktlinjer, då det gäller mark av nationellt symbolvärde samt den stora mängdmiljöer och enskilda byggnader som representerar myckel stora kulturhistoriskavärden. -Egendomarsom representerar viktiga delar av det nationella kulturarvet skall hållassamman och kvarstå i statens ägo. -Egendomar som kan betecknas somkulturreservat och som därför ärolämpliga för förvaltning i bolagsform kvarstår i statens ägo. -Beslut ombyggnadsminnesskydd fattas beträffande de byggnader i 1991/92:KrU5y domänverketsförvaltning som är kvalificerade för detta. - Ett åtagande om allmän hänsyntill kulturvärdena i bolagets ägoinnehav skrivs in i avtalet mellan staten ochbolaget. -De kostnader för vård ochunderhåll av kulturegendom som staten bedrivit via domänverket men somnu skiljs från bolaget beräknas och finansieras i särskild ordning. I propositionen räknas ett antal fastigheter upp somberörs av riktlinjerna, bl.a. kungsgårdar, kronoparker, fasligheter därkulturmiljövårdens intressen varit huvudmotivet för statens ägande ellerförvärv, donationsfasligheter med särskilda villkor, kronoholmarna m.fl. Del bör enligt propositionen (s. 31) ankomma påriksantikvarieämbetet () och domänverket att utreda frågorna om ägande ochförvaltning av de kulturmiljöer som redovisats i propositionen. De bådamyndigheterna kommer också att få i uppdrag att utifrån de angivna riktlinjernaundersöka om det finns ytterligare fastigheter som av kulturhistoriska skäl börbehållas av staten. Utskottet har från .erfarit alt det medhänsyn till att domänbolaget i princip inte skall äga jordbruk också äravsikten all en noggrann genomgång skall göras av de gårdar som representerarstora kulturvärden i tradition av långvarigt statligt ägande. I propositionen (s. 31) sägs vidare att ochdomänverket skall få i uppdrag alt utifrån de angivna riktlinjerna undersöka omdet finns ytterligare fastigheter under domänverkets förvaltning som avkulturhistoriska skäl bör behållas av staten. Om ett statligt byggnadsminne överlåts till annan ägareblir det automatiskt byggnadsminne enligt bestämmelserna i lageri (1988:950) omkulturniinnen m.m. (kulturminneslagen). Före det slutliga beslutet ombolagiseringen avser regeringen att fatta beslut om i princip samtligabyggn&dsminnesfrågor som berör domänverket för att det nya bolagets ansvarför byggnadsminnena skall vara preciserat redan från början. En särskild erinran från statens sida om bolagetsskyldigheter alt beakta kulturminnesvårdens intressen avses skrivas in iöverlåtelsen från statens sida, när det gäller den mycket stora mängdkulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer utanbyggnadsminnesförklaring, som bolaget kommer att få ansvar för. I två motioner, nämligen N47 (fp) yrkande 2 delvis och N52(s) tas upp mera generella frågor som rör kulturminnesavsnittel i propositionen. I motion N47 anförs att det vid bolagiseringen avdomänverket finns anledning att Överväga hur mark av särskilt natur- ellerkulturhistoriskt intresse skall ägas och förvaltas. Regeringen bör enligtmotionärernas mening överväga om sådana skyddade miljöer som blir kvar istatlig ägo kan överföras till én stiftelse med ideell och vetenskapligförankring. I motion N52 uppmärksammas alt regeringen anser sig hauppfyllt kraven för ett slutligt genomförande av en överföring av verksamheten viddomänverket till aktiebolagsform. Regeringen avser således inte att1991/92:KrU5y återkomma till beträffande de ännu oklara frågor somgäller t.ex. vilka kulturhistoriskt intressanta fastigheter som skall överförastill bolaget och vilka som skall stanna i statens ägo. Motionärerna anförvidare all det likaledes är oklart hur avtalet med bolaget kommer att varautformat i fråga om hänsyn till de kulturvärden som kommer att finnas ibolagets ägo. Motionärerna anser att de kulturminnesfrågor som berörs avpropositionen är av sådan vikt att regeringen bör återkomma till medett mera detaljerat beslutsunderlag före det slutliga beslutet om bolagiseringav domänverket. I enlighet med vad kulturutskottet enhälligt anfört i sittbetänkande 1991/92;KrU18 (s. 1822, rskr. 204) har beslutat att ettutredningsförslag (SOU 1991:64), Att förvalta kulturmiljöer, om inrättande aven nationell stiftelse för kulturmiljöförvaltning skall bli föremål föringående överväganden. har nämligen blivit övertygat om attdet är nödvändigt att regering och riksdag utan alltför stor tidsutdräkt fattarbeslut som långsiktigt löser frågan om en ändamålsenlig förvaltning av detsvenska kulturarv som många av våra kulturmiljöer utgör. Mot denna bakgrundanser kulturutskottet att det inte krävs något ytterligare uttalande avriksdagen i denna fråga. Den nu aktuella motionen N47 yrkande 2 i denna delavstyrks därför. har med stort intresse följt frågorna ombolagisering och privatisering av det statliga fastighetsinnehavet. Utskottetanser att det är mycket angelägel att hänsyn tas lill kulturmiljöfrågorna idessa sammanhang. Kulturmiljöerna är av många olika slag. Det går därför inteatt ställa upp några enkla och entydiga regler för hur man skall förfara föratt på bästa sätt ta till vara kulturmiljövårdens intressen vid exempelvisbolagiseringen och privatiseringen av domänverket. Som anförs i motion N52 är fortfarande många frågor inomkultur- minnesområdel olösta även om ett omfattande och grundligt förbere delsearbete redan har gjorts. I propositionen anges inom vilka områ den och i vilka avseenden som fortsalt utredningsarbete skall göras genom ;s och domänverkets försorg. Enligt utskottels mening bör delta arbete inte forceras. 1 stället bör de många fastigheter, för vilka fortsatta överväganden är nödvändiga, kvarstå i stattig ägo lill dess erforderliga utredningar är avslutade och beslut kan fattas om huruvida de skall förbli i statlig ägo eller överföras till domänbolaget. Utskottet anser vidare att regeringen när resultaten av det fortsatta utredningsarbetet är klart bör åter komma till med förslag om vad som skall stanna i statens ägo och vad som bedöms kunna överföras till domänbolaget. Regering en bör under arbetet med dessa frågor även beakta vad som framkom mer vid de fortsatta överväganden om en nationell stiftelse för kultur miljöförvaltning, som beslutat om. När en överfö ring av viss fastighet från staten till domänbolaget övervägs bör enligt utskottets mening även beaktas att möjligheterna torde vara begränsade att i avtal med bolaget ställa upp villkor om hänsyn till kulturmiljön, som kan få reell betydelse även efter en privatisering och eventuell ' anser att näringsutskottet med anledningav proposi- 1991/92:KrU5y tionen och moiion N52 bör föreslå riksdagenatt som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet här anfört. Verksamheten inom AB kanalbolag innefattar drift avkanalen samt viss fastighetsförvaltning omfattande bl.a. 3 800 ha skogsmark.Kanaldriften har svag lönsamhet, vilket till viss del kompenseras av överskottfrån förvaltningsverksamheten. övertog den 30 maj 1984förvaltningen av statens aktier i . har ettomfattande upprustningsprogram påbörjats som finansierats genomberedskapsarbete, direkta anslag över statsbudgeten och bidrag fråndomänverket. Kostnaden för fortsatt upprustning anges i propositionen till 15,6milj.kr. per budgetår fram t.o.m. /95, vilket enligtuppgift även inkluderar ett driftunderskott på 1 2 milj.kr. Efter år1995 beräknas den årliga underhållskostnaden uppgå till 910 milj.kr. ,vilket enligt uppgift inte inkluderar driftunderskott. för domänverkets bolagisering skall enligtpropositionen kanalfastigheten som omfattar kanalen och mark i omedelbaranslutning till denna inom AB kanalbolag överlåtas till staten.Ägaransvaret för denna kanalfastighet kan enligt propositionen tills vidareutövas av i avvaktan på att en ny fastighetsförvaltandemyndighet inrättas. Utskottet har inhämtat att avsikten med förslaget ipropositionen vidare är att AB kanalbolag sedan kanalfastighetenöverlåtits till staten behåller skogsmarken, varefter kanalbolaget överlåtstill det nya domänbolaget, som därigenom tillförs skogsmarken. Drift och underhåll av kanalen bör enligt propositionenskiljas från ägandet av kanalen. Drift och underhåll bör därför på siktupphandlas i konkurrens på marknaden. bör emellertiddomänbolaget i avtalet med staten få i uppdrag all svara för drift ochunderhåll av kanalen enligt gällande upprustningsplaner. Detta skallfinansieras inom ramen för de villkor som anges i överlåtelseavtalet mellanstaten och . Med denna lösning säkerställs enligt föredragandestatsrådet bevarandet av kulturhistoriska värde och upprustningenav kanalen. Frågan om tas upp i lyra motioner. I motionernahar olika tolkningar gjorts av vad skrivningarna i propositionen betyderbeträffande ägande, underhåll och drift av kanalen. stora betydelse från turist-, miljö- ochkultursynpunkt betonas i motion N43 (s). För att denna speciella kulturmijö skall kunna bibehållas bör staten ta på sig ansvaret för drift och underhåll. Motionärerna framhåller att överskottet från kanalbolagets skogsmark används till att täcka kostnaderna för driften av kanalen. De anser att AB kanalbolag som har stor och unik kompetens beträf fande skötseln av kanalen bör ha ansvaret för framtida drift och i- underhåll utan tidsbegränsning. I motion N45 (s) ansluter sig motionärerna till regeringens förslag 1991/92:KrU5y om AB Götakanalbolag, dvs. till överlåtande av AB kanalbolag inkl. bolagetsskogsmark till och till överlåtande till staten av kanalfastigheten.Motionärerna hemställer att statens ansvar för drift och underhåll av kanaleninte skall tidsbegränsas till (yrkande 2). Slutligen hemställs i motionerna N46 (fjp, c, kds) och N53(c) att AB kanalbolag i sin helhet skall stanna kvar i statlig ägo och attstatens ansvar för drift och underhåll av kanalen inte skall tidsbegränsas.Motionärerna anför att det är olämpligt från ekonomisk, praktisk ochkulturhistorisk synpunkt att dela upp kanalbolagels tillgångar på det sätt somföreslås i propositionen. Motionärerna anser att det blir svårt att påkommersiella grunder få verksamheten lönsam vid AB kanalbolag, även ombolaget är odelat och intakt. Det finns inte några möjligheter att efter 1995 då domänbolagets drift- och underhållsansvar enligt propositionen skall varaslut med höjda avgifter finansiera verksamheten. Underhållsarbetet beräknastill en kostnad av 910 milj.kr. instämmer i vad som anförs i propositionenoch motionerna om kulturhistoriska värde och dess betydelse förturismen. Det är en nationell angelägenhet att detta kulturhistoriskabyggnadsverk bibehålls. Vad som anförs i propositionen om domänbolagets ansvarför drift och underhåll enligt gällande upprustningsplaner under de fyranärmaste åren betyder enligt utskottets tolkning av propositionen inte attstatens ansvar därefter upphör. Utskottet anser alt det är en självklar statligangelägenhet alt ansvara för att kanalen även underhålls och drivspå ett sådant sätt att dess kulturhistoriska värde och dess betydelse somturistattraktion bevaras. Utskottet förutsätter att man såväl som därefter tar till vara den unikakompetens beträffande kanalens drift och underhåll som finns inom . Utskottet har inhämtat att avsikten är att det skallankomma på eller den fastighetsförvaltande myndighet, somskall ersätta , att föreslå i vilka former underhåll och driftskall skötas efter utgången av de angivna fyra åren. Utskottet vill isammanhanget erinra om enhälliga beslut under innevarande (bet. 1991/92;KrU18 s. 18-22, rskr. 204) all frågan om inrättande av ennationell stiftelse för kulturmiljöförvallning skall bli föremål för ingåendeöverväganden. Om en sådan nationell stiftelse inrättas bör man även övervägahuruvida skall förvaltas inom denna. Riksdag ochregering får senare ta ställning till vad som bedöms som den mest praktiska ocheffektiva, långsiktiga lösningen. Under alla förhållanden torde statligt stöd inågon form efter den närmaste fyraårsperioden bli nödvändigt för attkanalen även fortsättningsvis skall kvinna bevaras och användas. Efter de förtydliganden och kompletteringar beträffandestatens långsiktiga ansvar för som kulturulskotlel här gjort, har utskottet inte något att invända mot de i propositionen föreslagna 6 riktlinjernaför det framtida ansvaret för AB kanalbolag. utskottet föreslår att näringsutskottet hemställer att med 1991/92:KrU5y bifall till regeringensförslag godkänner vad som anförts i propositionen samt med anledning avmotionerna N43, N45 yrkande 2, N46 och N53 som sin mening ger regeringen tillkänna vad kulturutskottet anfört i detta yttrande. Stockholmden På kulturutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (),(), (), (), (),(), (nyd), (),() och (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. gotab 41481, Slockholm 1992