yttr · GF05BoU6 · 1991-12-31 00:00:00 — Vissa förslag i kompletteringspropositionen avseendebostadsutskottets beredningsområde 1991/92 BoU6y Finansutskottethar beslutat under förutsättning av att kammaren remitterarmotsvarande delar till finansutskottet att bereda bostadsutskottet tillfålleatt avge yttrande över proposition 1991/92:150 (kompletteringspropositionen)jämte eventuella motioner, såvitt propositionen och motionerna rörbostadsutskottets beredningsområde beträffande bilagorna 1:31:9 och 1:11 samtbilagorna 11:1-11:6. Bostadsutskottethar begränsat detta yttrande till de delar av förslagen som avser stödet tillallmänna samlingslokaler, stödet till ickestatliga kulturlokaler,fastighetsskatten samt vissa frågor om bostadsbeskattningen. Regeringenhar i proposition 1991/92:150 föreslagit debi bilaga 1:5 att anta ett förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) omstatlig fastighetsskatt, debi bilaga 1:8 att under tionde huvudtitelns reservationsanslag Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för /93 anvisa utöver vad somföreslagits i prop. 1991/92:100 bil. 11 (avsnitt 2.5.1), debi bilaga 1:9 att med ändring av beslut (1991/92:KrU18, rskr. 204)till Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på , debi bilaga 1:11 att med ändring av beslut (1991/92:BoU12, rskr. 153)till Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. för /93 anvisaett förslagsanslag på . Detframlagda förslaget till ändring i lagen om statlig fastighetsskatt innebär attfastighetsskatten för hyreshusenhet som huvudsakligen består av lokaler slopasfr.o.m. 1Riksdagen 1991/92. Nr6y Rättebe: S.7 rad 7 Står: juli Rättad till:januari Utskottet behandlar i detta yttrande helt eller delvismotionerna 1991/92:Fi41 av m.fl. (s) vari yrkas 14. att beslutar att ramen för bil. 1:11 anslagF 3 Bidrag till allmänna samlingslokaler för /93 ökas med 50milj.kr. utöver regeringens förslag, således till 96 milj.kr., 21. att beslutar att bidragsramen inom anslagetStöd till icke-statliga kulturlokaler för /93 höjs med 75 milj.kr. eller således till 100 milj.kr. 1991/92:Fi44 av m.fl. (v) vari yrkas 25.att riksdagenavslår regeringens förslag om slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus, 26.att riksdagenbeslutar att återgå till nivå på fastighetsskatten för lokalhyreshus, 28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återställande av vissa skattesänkningar. 1991/92:Fi59 av m.fl. (s) vari yrkas 3.att ienlighet med vad i motionen anförts om att bör ange inriktningen påkulturinvesteringarna avslår propositionens förslag om att anvisa 100 milj.kr.till regeringens disposition för investeringar inom kulturområdet, 4.att riksdagenbeslutar att bidragsramen inom anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokalerför /93 höjs med 75 milj.kr. till 100 milj.kr., 5.att riksdagenbeslutar att bidragsramen inom anslaget Bidrag till allmänna samlingslokalerför /93 ökas med 50 milj.kr. utöver regeringens förslag ellersåledes till 96 milj.kr. 1991/92:Fi65 av m.fl. (s) vari yrkas 22. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga 1:5.6 föreslagna lagen om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighets skatt, 24. att beslutar att skattesatsen för fysiskapersoners och dödsbons kapitalinkomster skall vara , 26. att beslutar att de regler för genomsyn vidtillämpningen av takregeln vid realisationsvinstbeskattningen av bostadsrättersom gällde före beslut återinförs fr.o.m. 1juli 1992, 36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsskatten och allmänna samlingslokaler. 1991/92:Fi73 av m.Q. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad som anförts imotionen om åtgärder mot finanskrisen. 1991/92:Fi81 av (båda m) vari yrkas att 1991/92:BoU6y som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om likartadfastighetsbeskattning vad avser olika fastighetstyper. 1991/92:Fil01av i (nyd) vari yrkas 1. att såsom sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om sänkning av fastighetsskatter, 2. att såsom sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om slopande av fastighetsskatten. Utökat stöd till vissa lokaler m.m. Iavsikt att återskapa infrastrukturer och generera sysselsättning för attmotverka den höga arbetslösheten läggs i proposition 1991/92:150(kompletteringspropositionen) fram förslag om tidigareläggning av investeringaroch andra sysselsättningsfrämjande åtgärder. Bland de föreslagna åtgärdernaingår bl.a. att ytterligare medel skall ställas till förfogande förinvesteringar m.m. i allmänna samlingslokaler och icke-statliga kulturlokalerför /93. Bidragtill allmänna samlingslokaler kan lämnas till aktiebolag, föreningar ellerstiftelser som är fristående i förhållande till kommunen och kommunala företag.Bidrag lämnas för ny- och ombyggnad av samlingslokaler samt för köp avsamlingslokaler. Vid nybyggnad lämnas bidrag av kostnaden för ytorupp till 1 000 m. För ytor mellan 1 000 och 2 000 m lämnas bidrag . Ettvillkor för det statliga stödet är att kommunen också lämnar bidrag. Det kommunalabidraget skall vara lägst av kostnaden för ytor upp till 2 000 m. För köpsamt för ombyggnad och andra upprustningsåtgärder lämnas bidrag efter sammagrunder och med samma bidragsandelar som för nybyggnad. Riksdagenhar för /93 fastställt en ram för beslut om bidrag till allmännasamlingslokaler om 46 milj.kr. Det av beviljade anslaget för sammaändamål och budgetår uppgår till 105 milj.kr. FörslagsanslagetBidrag till allmänna samlingslokaler m.m. föreslås ikompletteringspropositionen ökat i förhållande till vad tidigarebeviljat för /93. I denna del innebär förslaget att anslagetskall tillföras ytterligare 30 milj.kr. Bidraget skall enligt förslaget intebara avse sådana åtgärder för vilka stöd redan kan utgå enligt dagens reglerutan också för underhålls- och reparationsarbeten av annat slag detta bl.a.med hänvisning till att sådana projekt i regel kan påbörjas med kort varsel.Enligt förslaget skall sålunda bidrag utgå enligtandra regler än dagens regler som skall läggas fast i regler- 1991/92:BoU6y ingsbrevet.Bidraget skall avse projekt med en byggkostnad om högst 3 milj.kr. val av objekt bör sysselsättningssvaga områden prioriteras. 1 kompletteringspropositioneii (bil. 1:8 s. 11) föreslåsäven att reservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall ökas med500 milj.kr. för /93 utöver vad tidigare beviljat.Enligt förslaget skall av denna summa 50 milj.kr. tillföras () för om-, till- och nybyggnad av små samlingslokaler. Vid fördelningen avmedlen skall AMS prioritera s.k. kombinationsprojekt i sysselsättningssvagaområden, främst glesbygd. Medelstillskottet bör vidare avgränsas till framförallt samlingslokaler med en byggkostnad om högst 3 milj.kr. Med hänvisning till det stora antalet inneliggandeansökningar om stöd till allmänna samlingslokaler och till attsamlingslokalprojekt är lämpliga att genomföra i tider med vikandebyggkonjunktur föreslås i den socialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 14samt i motion Fi59 (s) yrkande 5 att ramen för beslut om bidrag till allmännasamlingslokaler skall ökas. Enligt förslagen bör ramen ökas med 50 milj.kr.utöver den redan beslutade ramen för /93, dvs. till totalt 96milj.kr. Inledningsvis behandlar utskottet förslaget om att ökaanslaget för bidrag till allmänna samlingslok.aler med 30 milj.kr. Bakom regeringsförslaget ligger, som framhålls ikompletteringspropositionen, bl.a. en strävan ati; hålla uppe sysselsättningenoch att motverka den höga arbetslösheten inom byggsektorn. Även om det primärtinte åligger bostadsutkottet att göra sysselsättningsmässiga bedömningar ärdet utskottets mening att ett ökat stöd till allmänna samlingslokaler är vällämpat att svara mot denna strävan. Det finns hos en kö av projekt somkan påbörjas med förhållandevis kort varsel och därmed snabbt bidra till attförbättra sysselsättningen. Utskottet föreslår att anvisarytterligare 30 milj.kr. till anslaget Bidrag till allmänna samlingj;lokalerm.m. för /93. Som framhålls i kompletteringspropositionen skall bidraginte bara avse åtgärder för vilka stöd redan kan utgå enligt dagens regler utanockså underhålls- och reparationsarbeten av annat slag. Utskottet vill i detsammanhanget anföra att en rationell och smidig handläggning med bibehållandeav de sysselsättningspolitiska ambitionerna torde uppnås om det ökade anslagetanvänds till sådana projekt som redan finns i kö, dvs. projekt somhar arbetats fram med utgångspunkt i de regler som gäller församlingslokalstödet. En förutsättning är alltså att projekten i övrigtuppfyller de krav som enligt regeringsförslaget bör ställas på dem. Det skallsålunda vara projekt i sysselsättningssvaga områden med en byggkostnad om högst3 milj.kr. Vad bostadsutskottet i denna del anfört bör finansutskottet föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna. Även förslaget om att av det utökade anslaget tillarbetsmarknadspo litiska åtgärder använda sammanlagt 50 milj.kr. för bidrag till ny-, om- 4 och tillbyggnad av allmänna samlingslokaler tillstyrks av utskottet. Förslageti denna del innebär att dagens bidragsregler i princip skall 1991/92:BoU6y tillämpas,dock med hänsyn tagen till de i kompletteringspropositionen angivna särskildavillkoren, dvs. det skall vara fråga om s.k. kombinationsprojekt isysselsättningssvaga områden, främst glesbygd, med en byggkostnad om högst 3milj.kr. Detta innebär att projekten kommer att tas ur den vid boverketbefintliga kön. Mot denna bakgrund framstår det enligt bostadsutskottetsmening som mindre lämpligt att uppdra åt AMS att administrera fördelningen avbidragen på det sätt som regeringens förslag torde innebära. Enligt utskottetsmening bör bidragsansökningarna i stället administreras på sedvanligt sätt avboverket. En förutsättning för den av utskottet förordade ordningen är attboverket samråder med AMS när det gäller den sysselsättningspolitiskainriktning som skall vägleda bidragsgivningen. Utskottets ställningstagande idenna del bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande ovan innebär att statens stödtill de allmänna samlingslokalerna ökar med sammanlagt 80 milj.kr. Utskottet är inte berett att tillföra samlingslokalstödetytterligare medel på det sätt som föreslås i den socialdemokratiskapartimotionen Fi41 yrkande 14 samt i motion Fi59 (s) yrkande 5. Stödet till icke-statliga kulturlokaler Bidrag för ny- eller ombyggnad av musei-, teater- ochkonsertlokaler som tillhör någon annan än staten lämnas med högst avbidragsunderlaget vid nybyggnad och med högst vid ombyggnad. Begreppet ny-eller ombyggnad omfattar även standardhöjande reparationer,handikappanpassning samt utbyte och komplettering av inventarier. För /93 har fastställt(1991/92:BoUll s. 3) en ram för bidrag till icke-statliga kulturlokaler om 25milj.kr. samt anvisat ett anslag för ändamålet på 50 milj.kr. I kompletteringspropositionen föreslås attreservationsanslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.skall ökas med 102,7 milj.kr. Härav är 100 milj.kr. avsedda att utnyttjas förstöd till investering och upprustning av icke-statliga kulturlokaler, bl.a. pågrundval av de ansökningar som ingivits till . Medlen skall ocksåanvändas för iståndsättning och vård av kulturminnen m.m. Delar av medlen skallenligt förslaget dessutom kunna användas för stöd till statliga kulturlokaler. Medlen bör enligt förslaget stå till regeringensdisposition för slutlig fördelning mellan de projekt som ochriksantikvarieämbetet tillhandahåller underlag för. Utgångspunkten för denslutliga fördelningen bör bl.a. vara uppskattningen av desysselsättningseffekter som följer av det enskilda projektet samt möjlighetenatt erhålla effekter på sysselsättningen redan tidigt under /93.Dessutom skall möjligheten att anlita av arbetsmarknadsmyndigheterna anvisadarbetskraft tas till vara. I densocialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 21 liksom i 1991/92:BoU6y motionFi59 (s) yrkande 3 yrkas avslag (»å kompletterinproposition-en i denna del.Motionärerna finner dels den föreslagna anslagsökningen otillräcklig, dels detotillfredsställande att regeringen inte vill ge en närmare beskrivning av hurmedlen skall fördelas mellan olika ändamål. Med hänvisning till det stora behovet av stöd föreslås imotion Fi59 (s) yrkande 4 att ramen för slöd till icke-statliga kulturlokalerskall ökas med 75 milj.kr. utöver den ram som fastställt /93, dvs. till 100 milj.kr. Förslaget i kompletteringspropositionen innebär, somframgår ovan, att sammanlagt 100 milj.kr .skall anvisas till bl.a.icke-statliga kulturlokaler och kulturminnesvård m.m. utan att den exaktafördelningen mellan ändamålen anges. Även om det i och för sig kan ligga ettvärde i att den föreslagna medelsökningen av stödet uppdelas på de aktuellaändamålen bör den av regeringen föreslagna ordningen kunna godtas. Det faktumatt medlen inte redan nu fördelas på resp. sakanslag innebär bl.a. att det gesstörre ntöjlighet att väga in sysselsättningseffekterna av olika projekt införden slutliga medelsfördelningen. vill dock understryka viktenav att beslut om stöd fattas så att den ökning av sysselsättningen someftersträvas snabbt kommer att förverkligas. Förslaget, i de delar det liggerinom bostadsutskottets beredningsområde, tillstyrks av utskottet. Förslagen iden socialdemokratiska partimotionen Fi41 yrkande 21 och i motion Fi59 (s)yrkande 3 om avslag på kompletterinjpropositionen i denna del avstyrks sålunda.Utskottet är med hänvisning till det nu anförda inte heller berett ställa sigbakom förslaget i motion Fi59 (s) yrkande 4 om att ramen för stöd tillicke-statliga kulturlokaler skall ökas med 75 milj.kr. Motionen avstyrks ockssii denna del. Fastighetsskatten infördes och tillämpades förstagången vid t2ixering. Den ersatte hiirvid den i början av 1980-taletinförda hyreshusavgiften. Fastighetsskatten förändrades grundligt genom 1991års skattereform. Bl.a. innebär förändringarna att skatten för småhusen ersatteschablonintäkten samtidij som den för hyreshusen gjordes mer likformig ochenhetlig. Fastighetsskatten omfattar småhusenheter, hyreshusenheter samtbostadshus med tomtmark på lantbruksenhet. Det övriga fastighetsbeståndetbeläggs däremot inte med fastighetsskatt, dvs. andra delar avjordbruksfastigheter eller industrienheter. Skatten beräknas på grundval avfastighetens taxeringsvärde. Mot bakgrund av fastighetsskattens roll vidutformningen av bostadspolitiken finner utskottet anledning att i dettayttrande också behandla de i kompletteringspropositionen och viss motioneraktualiserade förslagen om fastighetsskattens utformning. I kompletteringspropositionen anförs att fastighetsskattenpå hyres hus måste anses som en ren objektsskatt. Enligt förslaget vore det därför riktigare att skattemässigt behandla lokalhyreshusen på samma sätt som industrifastigheter, dvs. att undanta också lokalhyreshusen 1991/92:BoU6y Vidare anförs att regeringen inte tidigare velat prioritera ensänkning av fastighetsskatten på lokalhyreshus framför vissa andra angelägnaskattesänkningar. Den situation som uppstått på fastighetsmarknaden kräverdock enligt förslaget åtgärder av alldeles speciell natur. Mot denna bakgrundföreslås att fastighetsskatten på kommersiella lokaler avskaffas fr.o.m. den 1januari 1993. Enligt propositionen motverkas härigenom värdefallet påfastigheter med kommersiella lokaler, vilket bidrar till en ökad stabilitet ifastighetssektorn och kreditsystemet. Förändringen anges dessutom medföra enlikabehandling inom skattesystemet eftersom exempelvis industri- och jordbruksfastigheterinte omfattas av fastighetsskatten. I partimotion Fi44 anförs att det ärriktigt att fastighetsmarknaden har genomgått en svår kris, men attskattesystemet trots detta bör utformas efter principer som ligger fast övertiden. Eftersom ett välfårdssamhälle av svensk typ kräver ett relativt högtskatteuttag är det enligt motionärernas mening mindre välbetänkt att helt ellerdelvis undanta fastigheter från skattebasen. Motionärerna yrkar därför avslagpå regeringens förslag i denna del yrkande 25. I ett avseende finns det dockenligt motionärernas mening skäl att vidta en förändring av beskattningen avkommersiella lokaler. Det gäller den tillfålliga höjningen avfastighetsskatten för lokalhyreshus från till vid 1992 och 1993 årstaxeringar. Med avseende på att den överhettning på fastighetsmarknaden sommotiverade höjningen inte längre föreligger föreslås att fastighetsskatt skallutgå med den tidigare lägre skattesatsen yrkande 26. Enligt motion Fi65 (s) får en avskaffad fastighetsskattför kommersiella lokaler inte så positiva effekter på fastighetsmarknaden somregeringen hävdar. Enligt motionärernas mening kan det ifrågasättas om statengenom att ge stora särskilt riktade skattelättnader skall rädda fastighetsägareoch andra placerare från konsekvenserna av de beslut som visat sigförlustbringande. Med hänvisning härtill avvisas regeringens förslag om sänktfastighetsskatt på lokalhyreshus yrkande 22. Fastigheter som huvudsakligen utnyttjas som samlingslokalerär enligt motion Fi65 (s) befriade från fastighetsskatt. Enligt motionärernahar dock upplåtelse av sådana lokaler till kommun i vissa fall i skatterättsligmening kommit att betraktas som kommersiellt utnyttjande. Fastigheten harhärigenom belastats med fiastighetsskatt. Mot bakgrund härav föreslås atticke-kommersiellt utnyttjande av samlingslokaler inte skall föranleda attfastighetsskatt utgår yrkande 36. Enligt motion FiSl (m) innebär dagens regler problem förvissa hyresfastigheter som innehåller såväl lokaler som bostäder. Beroende påfördelningen mellan lokaler och bostäder ger dagens gränsdragningsreglerenligt motionärernas mening ett oacceptabelt utfall för vissa fastigheter. Medhänvisning härtill förordas att reglerna skall utformas så attfastighetsbeskattningen blir likartad för olika fastighetstyper. Fastighetsskattenpå andra fastigheter än komme rsiella bör enligt 7 motionFilOl (nyd) yrkande 1 ses över. Dessutom bör åtgärder vidtas för attsänka fastighetsskatten i dessa fall. Enligt förslaget bör det 1991/92:BoU6y uppdras åt regeringen att återkomma med förslag i frågan . Utskottet behandlar först frågan om slopande av fastighetsskattenför hyreshusenhet som huvudsakligen består av lokaler. Till grund för regeringsförslaget om att befrialokalhyreshus från fastighetsskatt ligger främst behovet av att vidta åtgärderför att söka bromsa den senaste tidens utveckling på fastighetsmarknaden. Somframhålls i kompletteringspropositionen är syftet att motverka värdefallet påfastigheter med kommersiella lokaler och härigenom bidra till en ökadstabilitet i fastighetssektorn och kreditsystemet. Även enligtbostadsutskottets mening finns det i rådande läge på fastighetsmarknadenanledning att vidta åtgärder som bidrar till en ökad stabilitet. Förslagen i partimotion Fi44 yrkande 25samt i motion Fi65 (s) yrkande 22 avstyrks. Utskottets ställningstagande ovan innebär att förslaget iVänsterpartiets partimotion Fi44 yrkande 26 om en återgång till den tidigaregällande skattesatsen för lokalhyreshus liksom förslaget i motion Fi65 (s)yrkande 36 om fastighetsskatten för samlingslokaler saknar aktualitet.Motionsyrkandena avstyrks. När det gäller den i motion Fi81 (m) aktualiserade fråganom fastighetsskatten för vissa fastiglieter som innehåller såväl lokaler sombostäder vill utskottet anföra följande. Som redovisas i kompletteringspropositionenhar frågan aktualiserats dels av i en skrivelse tillregeringen, dels av fastighetsskatteutredningen i betänkandet SOU 1992:11Fastighetsskatt. I propositionen aviserar regeringen också sin avsikt att efteravslutad remissbehandling och sedvanlig beredning i återkommatill med förslag i sådan tid att erforderliga ändringar kan gällafr.o.m. Resultatet av det pågående utredningsarbetet bör avvaktas.Motionerna avstyrks. Mot bakgrund av det i motion FilOl (nyd) yrkande 1framlagda förslaget om en översyn av fasti:»hetsskatten vill bostadsutskotteterinra om att frågor avseende fastighetsskattens framtida utformning m.m. ärföremål för överväganden i bl.a. med utgångspunkt i de förslagsom lagts fram av fastighetsskatteutredningen. Utskottet är med hänvisninghärtill inte berett förorda ytterligare utredningsinsatser med den allmäntutformade inriktning som förs fram i motionen. Vissa frågor om bostadsbeskattningen m.m. behandlar i detta avsnitt ett antalmotionsyrkanden med vissa förslag avseende beskattningen av bostäder m.m. Med hänvisning till att skattereformen bör återställas idess huvud drag föreslås i motion Fi65 (s) yrkande 24 att skattesatsen för fysiska personers och dödsbons kapitalinkomster skall vara . Även i motion Fi73 (s) såvitt nu är i fråga förs motsvarande förslag fram. I denna motion sker detta bl.a. med hänvisning till den bostadskostnaderna för villaägare med ränteavdrag som 1991/92:BoU6y följer av den tidigare beslutade sänkningen avkapitalskattesatsen till . I partimotion Fi44 anförs att deskattesänkningar som regeringen genomfört har medfört att såvälbudgetunderskottet som arbetslösheten har ökat. Med hänvisning härtillföreslås i motionens yrkande 28 såvitt nu är i fråga att kapitalskattesatsenskall uppgå till även . Vid sin behandling av förslaget om att sänkakapitalskattesatsen från till (1991/92:BoU3y)anförde utskottet att ändringen av kapitalinkomstskattenivån såvitt rördeboendekostnaderna var acceptabel. I anslutning härtill redovisade ocksåutskottet uppfattningen att sänkningen av kapitalinkomstbeskattningen tordeinnebära ett ökat sparande som boendekostnadsökningarna begränsades.Vad som i de nu aktuella motionerna anförts har inte givit utskottet anledningtill annat ställningstagande. I motion Fi65 (s) yrkande 26 hemställs att den takregelvid reavinstbeskattningen av bostadsrätter som gällde före beslutden skall återinföras fr.o.m. den . På förslag av regeringen beslutade hösten 1991att de s.k. genomsynsreglerna skulle tas bort vid tillämpningen av såvälhuvudregeln som takreglerna när reavinstskatten beräknas vid försäljning avbostadsrätter. Mot regeringsförslaget i denna del stod en motion (s) medförslag om att den s.k. genomsynen skulle tillämpas när takreglerna förreavinstbeskattningen var tillämpliga. Vid sin behandling av frågan(1991/92:BoU4y s. 2) anförde bostadsutskottet att genomsynen borde slopas vidtillämpningen av såväl huvudregeln som takreglerna. Utskottet anslöt sig därmedtill den kritik mot reglerna om genomsyn som tidigare förts fram bl.a. iriksdagen. Vad som i den nu aktuella motionen anförts har inte givit utskottetanledning ändra sitt tidigare ställningstagande. För att erhålla större rörlighet och ett bättreresursutnyttjande bör den s.k. flyttskatten enligt motion FilOl (nyd) yrkande 2slopas fr.o.m. utgången av . delar den uppfattning som torde liggatill grund för förslaget i motion FilOl (nyd) yrkande 2 att en god rörlighetpå bostadsmarknaden förbättrar möjligheterna för den enskilde att finna enbostad som svarar mot de egna behoven. måste detta mål naturligtvisvägas mot andra angelägna samhällsmål. Utskottet är inte berett tillstyrkamotionen i denna del. Motionsyrkandet avstjrrks sålunda. Som en del i ett åtgärdspaket för att stärkafastighetsmarknaden förs i motion Fi73 (s) såvitt nu är i fråga fram förslag om att outhyrda lokaler skall befrias från fastighetsskatt, att rullande fastighetstaxering skall införas, att ökade möjligheter till jämkning av taxeringsvärdet tillskapas och att stark återhållsamhet skall visas med åtgärder som innebär ökade boendekostnader . Utskottet är inte heller berett ställa sig bakom de nu aktuella 1991/92:BoU6y förslagen i motion Fi73 (s) såvitt nu äri fråga. I den mån de inte kan anses tillgodosedda genom utskottets ställningstagandenovan avstyrks de av utskottet. l beslutet har deltagit: (), (), (), (), (fjjj), LennartNilsson (s), (), (), (), DanEriksson i (nyd), (), (), MarianneCarlström (s), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. Stödet till allmänna samlingslokaler