yttr · GF05KU3 · 1991-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsyttran(de 1991/92:KU3y Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993 1996 m.m. 1991/92 KU3y har beslutat beredakonstitutionsutskottet tillfålle yttra sig över proposition 1991/92:140 om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 19931996 m.m. jämte motionersom väckts med anledning av propositionen och följande motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden , nämligen 1991/92:K422 yrkande 1,1991/92:K431 yrkande 2, 1991/92:K432 yrkande 3, 1991/92:Fi208 yrkandena 5 och6, 1991/92:Kr201, 1991/92:Kr202, 1991/92:Kr233, 1991/92:Kr234, 1991/92:Kr235,l991/92:Kr238 yrkande 2, 199l/92:Kr249, l991/92:Kr250, 1991/92:Kr251,1991/92:Kr269, 1991/92:Kr291, 199l/92:Kr292, 1991/92:Kr293, 1991/92:Kr294,1991/92: Kr295, l991/92:Kr296, 1991/92:Kr299 yrkandena 1-13 och 1991/91: A405yrkande 2. Vid föregående beredde konstitulionsulskotlel detärende om radio- och TV-frågor som föranleddes av proposition 1990/91:149.Ärendet gällde huvudsakligen en omläggning av TV-politiken varigenom den marksändatelevisionen öppnades för reklamfinansierade sändningar. 1 ärendet ingickemellertid också frågor om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten.I det beslut som följde på beredningen angav riktlinjer inför ettbeslut om nya avtal mellan staten och Radio-förelagen(1990/91:KU39, rskr. I den nu aktuella propositionen lägger regeringenfram förslag lill ett sådant beslut. Konstitulionsulskotlel begränsar sitt yttrande till frågorom radio och TV i allmänhetens tjänst, ny avtalsperiod, publicservice-företagens struktur, ägarskap och företagsform, programföretagensstyrelser och publikråd. Utskottet berör även förslaget lill lag om ändring inärradiolagen (1982:459). 1 1991/92. Utsk:ottet - ' 1991/92:KU3y De riktlinjer inför ett beslut om nya avtalmellan staten och Radio-företagen som angav vid föregåenderiksmöte innebar bl.a. följande. En ny avtalsperiod bör omfatta perioden den 1 januari199331 . Uppdraget att sända radio- och TV-program i allmänhetenstjänst bör vara oförändrat. När det gäller de ekonomiska villkoren bör Radiosverksamhet även i fortsättningen finansieras med medel som anvisarfrån rundradiokontot. Medelstilldelningen bör värdesäkras med utgångspunkt iett index. Den nuvarande företagsformen bör behållas. I princip börockså ägarförhållandena i bestå. Radio-koncernens organisation bör ses över.Ansvarsfördelningen mellan moderbolag och dotterbolag är oklar. Del är mycketangeläget att koncernen får en sådan organisation att styrelserna efter det att och regeringen genom lagar, avtal och riksdagsbeslutom ekonomiska villkor har gett de grundläggande förutsättningarna kan taansvar för att verksamheten blir effektiv och framgångsrik. Rollfördelningen mellan företagen bör bli klarare än nu.Riksdagen bör ta ställning endast till huvuddragen till den struktur som böruppnås. Den interna företagsorganisationen bör bestämmas av det enskildabolaget. Programverksamheten bör handhas av tre bolag:utbildningsradion samt ett programbolag för vardra ljudradion och televisionen.Detta innebär att lokalradion och riksradion förs samman till ett ljudradioföretag.De tre bolagen bör ha egna avtal med staten som preciserar deras uppdrag somprogramföretag i allmänhetens tjänst. Programverksamheten bör organiseras i en koncern.Moderbolaget bör inge anslagsframställningar till regeringen och fördela medelsom staten tilldelar koncernen, ansvara för fördelning och placering avsändningstid om programföretagen inte själva kan enas, ansvara förberedskapsplanering och vara ett organ där koncerngemensamma frågor bereds. Styrelserna i moderbolaget och de tre programbolagen börvardera bestå av femton ledamöter. För samtliga bör gälla att regeringen utserordförande och sex ledainöter. Ägarna utser fem ledamöter. Den verkställandedirektören bör vara självskriven ledamot. Slutligen äger personalen rätt attutse två ledamöter jämte två suppleanter. Den nu beskrivna ordningen att utsestyrelsernas ledamöter uppnås genom föreskrifter i bolagsordningarna. Moderbolagets och programbolagens styrelser bör ha ett meromfattande personsamband. Elva av moderbolagets ledamöter bör ingå iprogrambolagens styrelser, fyra i , fyra i det sammanslagnaljudradiobolagets och tre i Utbildningsradions styrelser. Av moderbolagetsledamöter är det då bara ordföranden, den verkställande direktören ochpersonalrepresentanterna som inte ingår i någol programbolags styrelse. I fråga om val av ledamöter av styrelserna inom bör gälla att de av regeringen utsedda ledamöterna i moderbolagetsoch programbolagens styrelser skall utses enligt hittillsvarande vad gäller den parlamentariska förankringen. Uppdraget 1991/92:KU3y somordförande i programbolag bör inte förenas med ledamotskap i moderbolagetsstyrelse. Vid beredningen av ärendet konstateradekonstitutionsutskottet atl riktlinjerna innebär att intelängre skulle ha rätt att utse ledamöter i programbolagens styrelser. Utskottetuttalade att detta får konsekvenser för ansvarsförhållandena mellanmoderbolaget och programbolagen. Enligt mening var detnödvändigt alt del inför beslut noggrant övervägdes hur avtalen förnästa avtalsperiod skall utformas när del gäller frågan om vem som införriksdagen och regeringen skall bära det yttersta ansvaret i frågor som berörrationell verksamhet och god hushållning i de bolag som ingår i koncernen. anförde gav som sin mening regeringen till känna. Det nu aktuella ärendet Förslagen i propositionen utgår från att och bör föras samman till ett endaljudradioföretag. Detta bolag benämns i propositionen . Medpropositionens förslag är någon formell koncernbildning inte aktuell. , och benämns ipropositionen public service-företagen. Radio och TV i allmänhetens tjänst (avsnitt 10.2.2) 1 propositionen föreslås att programföretagens publicservice-uppdrag skall var i huvudsak oförändrade. Grundstenarna för den svenskamodellen för public service är enligt propositionen radiolagens krav påsaklighet och opartiskhet. Andra viktiga utgångspunkter anges vara den iavtalen föreskrivna skyldigheten att låta programverksamheten i sin helhetpräglas av en skälig balans mellan olika åsikter och intressen. Vidare anförsalt minoritetsintressen av olika slag i görligaste mån skall tillgodoses ochatt geografisk rättvisa och hög kvalitet är grundläggande krav. I motion K422 yrkande 1 av m.fl. (s)anför motionärerna att basen för den nationella mediepolitiken även i fortsättningenmåste vara ett radio- och TV-företag i allmänhetens tjänst, som har i uppdragatt förse såväl den stora publiken som de många mindre publikerna med braprogram. För att public service-företaget skall kunna klara denna dubblauppgift är del enligt motionärerna viktigt att förelaget förfogar över flerakanaler, så alt del kan variera programläggningen och tillgodose flera behovsamtidigt. Motionärerna anser atl det genom beslut omSveriges Radios organisation och finansiering för den kommande avtalsperiodenfinns goda förutsättningar för en fortsatt utveckling av public service-verksamheten.Synpunkter av samma slag förs fram i motion Kr5 yrkande 1 av . (s). Utskottetsbedömning 1991/92:KU3y Utskottet delar regeringens uppfattning atlprogramföretagens public service-uppdrag i huvudsak skall vara oförändrade ochförordar all godkänner vad som anförs i propositionen i denna del. Som framgår av del följande anser utskoltet att denfortsatta utvecklingen av public service-verksamheten bör bygga på deöverväganden som förs fram i propositionen. Utskottet avstyrker därförmotionerna K422 yrkande 1 och Kr5 yrkande 1. Ny avtalsperiod (avsnitt 10.2.1) I propositionen föreslås att avtalen mellan staten ochpublic serviceföretagen skall omfatta perioden den 31december 1996. Den nya avtalsperioden bör enligt propositionen bli någotkortare än vad som tidigare beslutals mol bakgrund av de initiativ somregeringen tagit för reklamfinansierade kabelsändningar och en reklamradiolagstiftning.Vidare anförs alt det också är lämpligare att den prövning i fråga omfinansieringen av verksamhet som diskuterades iproposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågor görs i samband med inledningenav en ny avtalsperiod i stället för mitt . I motion K431 yrkande 2 av (m) föreslårmotionären att del kommande avtalet mellan staten och Radiosprogrambolag tecknas för en lid av i stället . Som skäl anförsalt så myckel har hänt och händer inom medieutvecklingen och att en grundligöversyn av struktur, organisation, finansiering och reglering av publicservice-verksamheten därför är starkt påkallad. En kortare avtalsperiod innebärenligt motionären atl man inte låser upp sig alltför innanförändringsprocessen kan påbörjas. Enligt motion Kr299 yrkande 6 av lan m.fl.(nyd) bör nuvarande avtal förlängas med för all en förnyelse avförelaget inte skall förhindras. 1 motion Kr4 av () anförs att detuppenbarligen och ofrånkomligen torde uppkomma stora problem med att inrymmaden lokala radioverksamheten inom de angivna ekonomiska ramarna. Motionärenförespråkar därför en s.k. kontrollstation mitt i avtalsperioden dåverksamheten kan utvärderas, ekonomin avstämmas och förändringsålgärder vidbehov kan aktualiseras. I motion Kr5 av ;.- on m.fl. (s) anförs altvillkoren för verksamhet bör medge framförhållning ochlångsikiig planering. Om programföretagen skall kunna uppfylla sina åtagandenfår inte villkoren för verksamheten kunna ändras genom plötsliga beslut.Motionärerna anför alt regeringen inte redovisar några sakskäl för att frångåriksdagsbeslutet om en sexårig avtalsperiod med en kontrollstation av finansieringenefter . De anser därför att skall hålla fast vid sill tidigarebeslut (yrkandena 9, 10 och 17). Även i motion Kr7 yrkande 1 av m.fl. (v)förespråkar motionärerna en avtalsperiod . Utskottetsbedömning 1991/92:KU3y Vid föregående uttalade sig för ensexårig avtalsperiod. En prövning i fråga om finansieringen av SverigesTelevisions verksamhet förutsattes böra ske inför medelstilldelningen . Efter beslut har emellertid reklamfinansieradekabelsändningar blivit tillåtna. En lagstiftning som tillåterreklamfinansierad radio förbereds. Som anförs i propositionen talar detta föratl avtalstiden blir kortare. Utskottet har därför ingen erinran mot attavtalstiden bestäms till . Härigenom kan prövningen i fråga om finansieringenav verksamhet göras i samband med inledningen av en nyavtalsperiod i stället för under en pågående avtalsperiod. Utskottet tillstyrker således propositionen i denna del.Utskottets ställningslagande ligger i allt väsentligt i linje med denuppfattning som kommer till uttryck i motion K431 yrkande 2. Utskottetavstyrker motionerna Kr299 yrkande 6, Kr4, Kr5 yrkandena 9, 10 och 17 samt Kr7yrkande 1. Public service-företagens struktur (avsnitt 10.5.2) I propositionen föreslås att public service-företagenunder nästkommande avtalsperiod skall utgöras av ,samt . Del sistnämnda programförelagetbildas genom en sammanslagning av . Varje programbolag svarar enligt propositionen för att verksamheten kanbedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationeroch andra maktgrupper i samhället. Del nuvarande moderbolaget, , skall enligt propositionen upphöra den . Som skäl för förslaget anförs alt organisationen av publicservice-förelagen bör förenklas. Ansvarsförhållanden och befogenheter bör varatydliga för att medge största möjliga rationalitet. I propositionen erinras omatt den nuvarande organisationen av syftade till attbl.a. lyfta fram ljudradion ur televisionens skugga och atl decentralisera ochlägga ut besluten närmare programproduktionen. Vidare anförs attorganisationen är resultatet av en politisk kompromiss. Resultatet har enligtpropositionen blivit en oklar ansvarsfördelning och kontroverser som inte harvarit fruktbara. Vidare anförs att etl försök gjordes all strama uppbeslutsgångarna till förmån för moderbolaget samt att resultatet av beredningenförra året blev all pendeln återigen slog i riktningen mol ell försvagatmoderbolag. För alt åstadkomma klara och tydliga ansvarsförhållandenbör koncernmodellen enligt propositionen överges. Allt ansvar bör innehas avde tre programföretagen. Moderbolaget bör avvecklas fr.o.m. den 1 januari 1993och dess uppgifter övertas av programföretagen, däribland ansvaret atl värnasjälvständigheten i förhållande till omvärlden. propositionenanförs att i konsekvens med denna struktur- 1991/92:KU3y förändringfortsättningsvis bör besluta om medelsfördelning till vart och ett av de treprogramföretagen. I motion Kr3 yrkande 2 av och (båda s) anförs att moderbolaget haft ett samordnat ansvar förinsatserna för funktionshindrade och att erfarenheterna av detta samordnandeansvar är goda. De menar att moderbolaget bör vara kvar och behålla ansvaret. Iannat fall måste det läggas på något av programbolagen. I motion Kr5 yrkandena 5 och 7 av m.fl.(s) erinrar motionärerna om förra årets riksdagsbeslut. Enligt beslutet bör programverksamhetenorganiseras i en koncern. Beslutet innebär vidare att huvuddelen avmoderbolagets styrelseledamöter skall hämtas från programbolagen, atlmoderbolaget skall inge anslagsframställning till regeringen och fördela medelmellan programföretagen, att moderbolaget skall svara för fördelning avsändningstid, om programföretagen inte själva kan enas, och att moderbolagetskall vara etl organ för beslut i koncerngemensamma frågor. Enligt motionärernabetyder detta att moderbolagets roll tonas ned och preciseras somdess betydelse som ett värn mot direkt statligt inflytande erkänns.Motionärerna anför atl organisationsförändringen nu har genomförts. Regeringens förslag att avskaffa moderbolaget får enligtmotionärerna till följd att medelstilldelningen skall fastställas för helaavtalsperioden enligt en i förväg fixerad formel. De anför vidare attförslaget förutsätter att regeringen i detalj kan bedöma hur medelsbehoven förde olika programföretagen kommer att utvecklas över tiden i ett skede när storaförändringar skall genomföras. Skälet till atl moderbolaget bildades var enligtmotionärerna att det skulle garantera public service-verksamhetens integritetoch oberoende i kontakter med och regeringen. Det skulle inte blimöjligt för den politiska makten att spela ut programföretagen mot varandra,och den politiska makten skulle konfronteras med företrädare som har ett samlatansvar för radio och TV i allmänhetens tjänst. Motionärerna anser att dessaskäl för moderbolaget är lika starka och atl moderbolaget därför skallvara kvar. Utskottet delar regeringens bedömning attansvarsförhållanden och befogenheter bör vara tydliga när det gällerverksamheten i public service-företagen. Vid förra årets riksdagsbeslutunderströk utskottet också behovet av noggranna överväganden när det gäller vemsom inför och regeringen skall bära det yttersta ansvaret i frågorsom berör rationell verksamhet och god hushållning. Utskottet anser i likhetmed regeringen atl delta syfte tillgodoses om organisationen av publicservice-företagen förenklas genom atl koncernmodellen överges. Utskottetbiträder därför förslaget att moderbolaget avvecklas och att dess uppgifterövertas av programbolagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna Kr3 yrkande 2saml Kr5 yrkandena 5 och 7. Ägarskapoch företagsform (avsnitt 10.4) 1991/92:KU3y , och SverigesUtbildningsradio skall enligt propositionen vara självständiga aktiebolag.Pressen, näringslivet, folkrörelserna, konstnärliga och vetenskapliga akademieroch oberoende kulturella sammanslutningar skall erbjudas att bli ägare tillbolagen. Om enskilda ägare, t.ex. på grund av jäv, inte kan kvarstå som ägareskall aktierna erbjudas staten. Som skäl för förslaget anförs i huvudsakföljande. Ett stort antal av de hittillsvarande ägarna till SverigesRadiokoncernen har aviserat att de vill frånträda sina aktier inför en nyavtalsperiod. Detta gäller främst ägare inom näringslivs- och pressgrupperna.Ett motiv som anges är risken för jävssituationer. Flera ägare har nämligenengagerat sig i eller avser att gå in i olika medieprojekt i konkurrens medpublic service-företagen. Den övervägande delen av ägarna inomfolkrörelsegruppen har dock deklarerat att de önskar kvarstå som ägare.Eftersom många folkrörelser kommer alt intressera sig för annanradio- och TV-verksamhet får man emellertid anta att det kommer att ske avhoppäven från denna ägargrupp. De nuvarande hembudsreglerna innebär i extremfalletatt en aktieägare skulle kunna inneha samtliga aktier i den egna ägargruppen.Teoretiskt sett skulle en enda ägare i folkrörelsegruppen kunna uppnåaktiemajoritet i . Mot denna bakgrund förutsätts altaktier som utbjuds till försäljning i stället bör kunna hembju-das till staten.En ny ägargrupp bör beredas tillSlle att bli ägare i syfte alt bibehålla enspridd och balanserad ägarkrets. Denna grupp bör bestå av konstnärliga ochvetenskapliga akademier samt oberoende kulturella sammanslutningar. Förinledningen av nästa avtalsperiod bör aktierna fördelas så att pressen har , näringslivet , folkrörelserna och den nya ägargruppen . I motion Kr299 av lan m.fl. (nyd) föreslåsatl säljs för all i egenskap av reklamfinansierad ge ochTV 4 välbehövlig konkurrens (yrkande 3). De föreslår vidare att lokalradion,riksradions program 2 och 3 samt utbildningsradion säljs (yrkandena 710). Dennuvarande ägarformen för den allmänna radion och televisionen är enligtmotionärerna en ur demokratisk synpunkt myckel tveksam konstruktion. De anföratt det finns all anledning atl fundera över om staten verkligen skall ägaradio- och . Motionärerna förespråkar en allmän television utanorganisations- och politikerinblandning (yrkande 1). Den framtida allmännatelevisionen och radion bör var för sig enligt motionärerna ombildas till enny aktiebolagsform av motionärerna kallad "folkaktiebolag" i vilketalla svenska medborgare får köpa etl begränsat antal aktier. Begränsningenskall hindra ägarkoncentration i företaget (yrkandena 5 och 12). I motion Kr5 yrkande 4, såvitt nu är i fråga, av IngvarCarlsson m.fl. (s) är motionärerna kritiska mot propositionens förslag i frågaom ägarskap och företagsform. Motionärerna pekar på att de vetenskapliga ochkonstnärliga sammanslutningar som skall ingå i den nya ägargrup- pen ännuinte är vidtalade. De är också negativa till förslaget all en 1991/92:KU3y hembudsregelinförs i bolagsordningarna som innebär alt staten tar över aktierna om någon avägarna frånträder (yrkande 13). Motionärerna menar att det nuvarande ägandet av SverigesRadio med ägare som representerar skilda delar av samhället fungerar som engarant för public service-verksamhetens integritet i förhållande lill statenoch skilda påtryckningsgrupper. Att delar av näringslivet och delar av presseninte vill kvarstå i minskar enligt motionärerna inte värdet avatt ägandet också är skilt från staten. I historiens ljus harnäringsliv och press spelat en tvivelaktig roll som ägare av etermedier(yrkande 6). Vidare anför motionärerna att ägarnas uppgifter skiljersig från dem som gäller för vanliga kommersiella företag. Medelstilldelning ochallmänna riktlinjer för verksamheten bestäms av och regeringen.Ägarnas inflytande består i att de tillför styrelsearbetet kompetens ocherfarenheter. Den minskning av antalet styrelseledamöter som föreslås ipropositionen innebär att alla ägargrupper tillsammans skall utse tvåstyrelseledamöter i varje programföretag. Del blir därmed enligt motionärernainte längre möjligt för samtliga ägargrupper atl delta i styrelsearbetet. Motionärernaanser att regeringens förslag till förändringar av ägarsammansätlningen ochprinciperna för styrelsernas utseende är ogenomtänkta. De anser atl riksdagendärför bör begära all regeringen återkommer med förslag i dessa frågor efterdel alt den överlagt med nuvarande ägare i enlighet med riktlinjerna i förraårets riksdagsbeslut (yrkande 8). I motion Kr7 av m.fl. (v) anför motionärernaatt också handikapp-, freds-, miljö- och invandrarorganisalioner bör tillfrågasom ett eventuellt delägande (yrkande 2). De menar vidare att hem-budsrällenskall begränsas så att staten inte kan bli majoritetsägare av bolagen. Deföreslår därför atl hembudsrätten för staten begränsas till (yrkande 4). Utskottet anser att public service-verksamheten även ifortsättningen bör bedrivas i aktiebolagsform och att aktierna i bolagen börfördelas på det sätt som föreslås i propositionen. Utskottet motsätter sig deförslag till utförsäljningar av stora delar av public service-verksamheten ochorganisationsförändringar som förs fram i motion Kr299 yrkandena 1, 3, 5, 710och 12. Yrkandena avstyrks därför. De nuvarande hembudsreglerna innebär att en aktieägareskulle kunna komma alt inneha samtliga aktier i den egna ägargruppen. Utskottetanser att delta är en mindre lämplig ordning och delar därför regeringensuppfattning att aktier som utbjuds till försäljning i stället bör kunnahembjudas till staten. Utskottet har således inga erinringar mot regeringensförslag om förelagsform och ägarskap och avstyrker motionerna Kr5 yrkande 4,såvitt nu är i fråga, yrkandena 6, 8 och 13 saml Kr7 yrkandena 2 och 4. Programföretagensstyrelser (avsnitt 10.4.1) 1991/92:KU3y Styrelserna i programföretagen skall enligt propositionenvardera beslå av nio ledamöter. För varje styrelse skall gälla all regeringenutser ordförande och tre ledamöter. I propositionen anförs all det är viktigtatt ta hänsyn till personlig kompetens och integritet vid valet av personertill public service-företagens styrelser. En annan viktig aspekt anges vara alldet i styrelserna bör ingå personer med kunskaper och erfarenheter från olikasektorer av det svenska samhället och som sammantaget representerar den kunskapoch erfarenhet som är relevant för verksamheten. Regeringen bör enligtpropositionen inför utseende av ledamöterna samråda med ledarna för samtliga iriksdagen representerade partier. Vidare utser ägarna på resp. bolagsstämma två ledamöter.Den verkställande direktören är självskriven ledamot. I propositionen uttalasförhoppningen att ägarna vid sina val av ledamöter utgår från sammaintegritetskrilerier som bör gälla vid regeringens val av styrelseledamöter.Staten bör enligt propositionen såsom eventuell aktieägare normall inte delta ivalet av dessa styrelseledamöter. I motion Kr5 yrkandena 11 och 12 av m.fl.(s) föreslås att styrelserna i , ,, och skall utses efter deregler som gäller i resp. bolags bolagsordning och att styrelsen efter de tvåsistnämnda bolagens samgående utses i enlighet med vad som angetts i förraårets riksdagsbeslut. Som anförs i propositionen bör styrelsernas storlek bli någotmindre så att bättre förutsättningar ges för ett effektivt styrelsearbete.Utskottet biträder därför regeringens förslag alt varje styrelse iprogramföretagen skall beslå av nio ledamöter. Av dessa bör som anförs ipropositionen regeringen utse ordförande och tre övriga ledamöter. Utskottetdelar den uppfattning som förs fram i propositionen om personlig kompelens,integritet, kunskap och erfarenhet hos styrelseledamöterna. Utskottettillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion Kr5 yrkandena 11 och12. Publikråd (avsnitt 10.5.3) 1 propositionen föreslås inrättandet av ell publikråd medinriktning mol public service-förelagens programverksamhet med representanterfrån olika lyssnar- och littargrupper. Rådet skall enligt förslaget vara friståendefrån programföretagen och ha till uppgift att vara etl forum för diskussionermellan publik och programförelag om hur programverksamheten motsvarar publicservice-uppdraget. Rådet skall vidare vara en väg för att ge synpunkter ochkomma in med önskemål på programverksamhetens omfattning och inriktning. Enligtpropositionen bör del ankomma på regeringen alt utse dem som skall ingå ipublikrådei och ange de närmare villkoren för verksamheten. I motionKr5 yrkande 3 av m.fl. (s) anförs kritik 1991/92:KU3y molförslaget att inrätta ett publikråd. Motionärerna efterlyser på vilka grunderregeringen anser sig ha kompetens att utse 3040 personer som skallrepresentera landets alla lyssnare och tittare. Motionärerna anför vidare altutländska erfarenheter från publikråd inte är goda.