yttr · GF05SoU5 · 1991-12-31 00:00:00 — Verksamhet och anslag inom totalförsvaret 1992/93 såvittavser funktionen Hälso- och sjukvård m.m. 1991/92 SoU5y har berett socialutskottet tillfålle attyttra sig över dels proposition 1991/92:102 om totalförsvarets utvecklingt.o.m. /97 samt anslag för /93 såvitt avser kap.1 avsnitt 6.3 samt kap. 5 avsnitt 1 och 3, dels Förs. 1991/92:14 Riksdagensrevisorers förslag angående militära och civila helikoptrar för sjuktransporterjämte motionerna l991/92:Föl, Fö3, FÖ201 och FÖ202. Allmän inriktning av beredskapsförberedelserna inomfunktionen Hälso- och sjukvård Genom försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, bil. 4,FöU 11, rskr. 310) lades inriktningen fast för den civila hälso- och sjukvården.I proposition 1991/92:102 redovisas mål och riktlinjer. Hälso- och sjukvårdeni krig bör ses som en sammanhängande totalförsvarsfunktion bestående av civilaoch militära delar. En helhetssyn bör prägla verksamheten. 1 propositionenläggs också vissa synpunkter på frågorna om beredskapslagring och principerför hälso- och sjukvården i krig. Prioriterade områden är i första hand attförbättra försörjningsberedskapen vad avser läkemedel inkl. infusionsvätskoroch sjukvårdsma-teriel av förbrukningskaraktär. I propositionen lämnas verksamhets- och budgetförslag förde anslag inom totalförsvaret som budgetproposition tagits upp medpreliminära belopp. och harutarbetat principer för behandling av krlgsskadade och övriga sjuka ochskadade under kriser och 1 krig. Behandlingsprinciperna ligger till grund förutbildning och övning. Underlaget ger också normer för förbrukning av läkemedeloch sjukvårdsmaterlel. Beträffande vårdprinciper för den kvarvarande fredsmässigasjukvården i krig bedriver ett angeläget arbete. De resultatsom föreligger tyder på att betydande reduktion kan ske av vårdin- 1 1991/92. satseroch resursförbrukning utan att behandlingsresultaten påtagligt l991/92:SoU5y försämras.I propositionen framhålls att det är angeläget att arbete medvårdprinciper för kris och krig slutförs så att rekommendationer omförändrade vårdprinciper kan sammanvägas med organisatoriska anvisningarrörande såväl region- och länssjukvården som primärvården. Vårdprinciperna kanutgöra underlag för hur den medicinska verksamheten skall genomföras, men ocksåge möjligheter till att begränsa resursförbrukningen, bl.a. vad avserläkemedel och sjukvårdsmaterlel. Del är vidare viktigt att vårdprincipernaförankras bland sjukvårdspersonal och tillämpas vid beredskapsutbildning ochövning. Det senare bör också kunna höja sjukvårdsberedskapen inför framtidakatastroÉsituationer. Aldrereformen, som beslutade om (prop. 1990/91:14, SoU9, rskr. 97), innebär att kommunerna fr.o.m. den 1januari 1992 åläggs ett samlat ansvar för långvarig service och vård till äldreoch handikappade. I propositionen påpekas att reformen medför att kommunernasmedverkan inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. ökar, bl.a. vad avserplanläggning beträffande hälso- och sjukvårdspersonal. föreslås godkänna vad som sålunda anförts 1propositionen om inriktningen av funktionerna inom Hälso- och sjukvård m.m. Den svenska sjukvården har hög kvalitet och betydanderesurser till sitt förfogande. Vid ett krig kommer den dock att utsättas förstora påfrestningar. Utskottet delar uppfattningen i propositionen att det ärangeläget att arbete med att utarbeta vårdprinciper för denkvarvarande fredsmässiga sjukvården 1 kris och krig slutförs så attrekommendationer om vårdprinciper kan sammanvägas med organisatoriskaanvisningar rörande såväl region- och länssjukvården som primärvården. Del ärvidare viktigt att vårdprinciperna förankras bland personal och befolkning.Utskottel konstaterar att kommunernas medverkan måste öka med det samladeansvar kommunerna fått för långvarig service och vård till äldre ochhandikappade. Utskottet har sammanfattningsvis inte någon erinran mot deninriktning av funktionen Hälso- och sjukvård m.m. som föreslås ipropositionen. Frågan om helikoptrar för sjuktransporter behandlades i1987 års försvarsbeslut. Enligt beslutet borde sjuktransportkapaciteten med heli koptrar öka för att behoven i krig skulle kunna tillgodoses. Detta borde ske på ett sådant sätt att även fredsmässiga behov kunde tillgodo ses samt organiseras i landstingskommunal och statlig regj samordnat med försvarsmakten, och privata helikopterföretag m.fl. Statliga medel borde avsättas för att förbättra sjuktransportkapaci teten med helikoptrar under förutsättning att sjukvårdshuvudmännen 2 var beredda att medverka i motsvarande omfattning. civilaakuta luftburna sjuktransporter skulle föras över frånrikspolisstyrelsen till sjukvårdshuvudmännen. Genom beslut (prop. 1989/90:100, bil.7, SoU17, rskr. 172) fastställdes en statlig ram om 75 milj.kr. i medelprisläge1988/89 för ändamålet. Av dessa medel anvisades 50 milj.kr. under femtehuvudtitelns reservationsanslag E 18 Beredskapslagring och utbildning m.m. förhälso- och sjukvården i krig. Resterande medel skulle täckas med reserverademedel under ifrågavarande anslag. I propositionen 1991/92:102 redovisas ett flertal försöksom gjorts att genomföra de intentioner som lades fast i försvarsbeslutet. År1987 tillsatte chefen för en arbetsgrupp för att klargöraförutsättningarna för att förverkliga intentionerna i försvarsbeslutet vadavser sjuktransporter med helikopter. Arbetsgruppen redovisade sina synpunkter1 rapporten (Ds 1988:9) Helikoptrar för sjuktransporter. Rapporten visade påett varierande intresse från sjukvårdshuvudmännen att delta i frågans lösning. Genom beslut inrättade regeringen den s.k.helikopterdelegationen. Delegationen anmälde i en skrivelse till regeringen ijuli 1991 att ett mindre antal av sjukvårdshuvudmännen var intresserade av attmedverka i helikopterverksamheten men också att delegationen dittills intehade kunnat sluta avtal med någon sjukvårdshuvudman. beslutade regeringen atthelikopterdelegationens arbete var avslutat. beslutade regeringenatt inrätta en arbetsgrupp med uppgift alt gå igenom förutsättningarna för attgenomföra intentionerna försvarsbeslut vad avser luftburna akutasjuktransporter. överfördes ansvaret för sjuktransporterfrån till sjukvårdshuvudmännen. överfördesansvaret för luftburna akuta sjuktransporter från till sjukvårdshuvudmännengenom en ändring i hälso- och sjukvårdslagen. 1 enlighet med beslutom ändrat huvudmannaskap för sjukresor (prop. 1990/91:135, SfU15, rskr. 264)överfördes de medel för driftkostnader som tidigare anvisatstill till sjukvårdshuvudmännen. Enligt propositionen bör grunderna årsförsvarsbeslut avseen de sjuktransporter i krig med helikopter fortfarande gälla. Sjukvårds huvudmännen anser sig dock sakna ekonomiska förutsättningar för att medverka till anskaffning av helikoptrar för sjuktransporter på det sätt som förutsattes försvarsbeslut. Enligt propositionen kan de avdelade resurserna nu användas mest effektivt om de disponeras av chefen för armén. I enlighet med försvarsbeslutets fördelningsprinciper bör chefen för armén ur sin ram avsätta lika stora resurser som de regeringen anvisar. I prisläget uppgår beloppet till 87 milj.kr. Genom att chefen för armén tillskjuter ett lika stort belopp bör fem till sex nya helikoptrar för sjuktransporter kunna anskaffas. Sjukvårdshuvudmännen bör, enligt propositionen, ges möjlighet att tecknaavtal med militär chef om användandet av helikoptrar i fred. Sammamöjlighet bör finnas för annan viktig verksamhet, t.ex. polisens. Härutöverbör chefen för armén pröva möjligheten att ytterligare ökahelikopterkapaciteten genom gemensamma finansiella lösningar medsjukvårdshuvudmännen. Mot denna bakgrund bör, enligt föredragande statsrådet,chefen för armén, efter att ha inhämtat sjukvårdshuvudmännens uppfattning omhelikopterval och fredsbasering, svara för anskaffning av helikoptrar på ettsätt som också möjliggör en eftektiv fredsanvändning. Det är i detta sammanhangviktigt att prissättningen kan klargöras från konkurrenssynpunkt. revisorer konstaterar i sitt förslag 1991/92:14angående militära och civila helikoptrar för sjuktransporter att frågan om helikoptrarför sjuktransporter har fastnat i förhandlingar om kostnadsfördelningen mellanstaten och landstingen utan att några beslut kunnat fattas. Detta illustrerar,enligt revisorerna, de principiella svårigheterna att samordna och samfinansierastatlig och verksamhet. Revisorerna konstaterar att statens operativaansvar upphör när ansvaret för sjuktransporter med helikopter i fred den 1januari 1992 överförs lill sjukvårdshuvudmännen. Revisorerna föreslår, medhänsyn till att det visat sig omöjligt att med statliga medel stimulera kommunalaeller andra ökningar av helikopterkapaciteten, att de statliga medel somavsatts för ändamålet utnyttjas för anskaffning av helikoptrar försjuktransporter. Anskaffningen bör göras av försvaret eller polisen. Inga motioner har väckts med anledning av förslagen ipropositionen 1991/92:102 vad avser funktionen Hälso- och sjukvård m.m. I motion 1991/92:FÖ3 av och ()med anledning av revisorernas rapport yrkas alt i samband medbehandlingen av revisorernas förslag som sin mening ger regeringen till kännaall anskaffningen av helikoptrar bör göras av försvaret. Motionärerna anför attdet statliga ansvaret bör koncentreras och att det är naturligt att ansvaretges åt försvaret som har 25 helikoptrar och en regionalt välutbyggd organisation som på ett bra sätt bör kunna tjäna syftet att få tillstånd ett väl fungerande system med helikoptrar för sjuktransporter. I två motioner framförs synpunkter pådygnet-runt-beredskap med räddningshelikoptrar. I motion 1991/92:FÖ1 avSten-Ove Suncbtröm m.fl. (s) som väckts med anledning av proposition 1991/92:70Vissa ändringar i räddningstjänstlagen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behov av åtgärder för endygnet-runt-beredskap med räddningshelikoptrar på flygflottiljerna i och . Motionärerna anför att det finns en dygnet-runt-beredskappå de tunga helikoptrarna som är stationerade i 1991/92:SoU5y ,, och , medan beredskapen i och ärbegränsad till kontorstid och flygövningstid. I motion I99I/92:FÖ202 avCarl-Olov och (kiis) från allmänna motionstiden yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom helikopterberedskap dygnet runt genom sambruk. Motionärerna anför att detvore önskvärt med dygnet-runt-beredskap speciellt för de tungaräddningshelikoptrar som finns på sex platser i landet och attöverenskommelser skulle kunna träffas med lämpliga sjukhus så att läkare vidbehov kunde medfölja. Normalt är det inle försvarels sak alt upprätthålla civilakutsjukvård, men samhället har allt att vinna på en samverkan och samordning. Under allmänna motionstiden väcktes också motion199ll92:Fö201 av och () vari yrkas att försvaret,och , där så är möjligt, tilldelas uppgiftenatt genomföra sjöräddning, akuta och sekundära sjuktransporter, miljöövervakningsamt luftburen räddningstjänst (yrkande 1), att kostnadstäckning(självkostnadspris) för helikopter- och flyg-plansinsatser i sjöräddning, akutaoch sekundära sjuktransporter, miljöövervakning samt viss skall ske från beställaren (yrkande 2). Vidare yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående inköp avhelikoptrar för att tillmötesgå försvarsbeslut (yrkande 3).Motionärerna anser det rimligt att helikoptrar, anpassade för akutasjuktransporter, tillförs för att öka flygsäkerheten i deför polisen aktuella uppdragsprofilerna och att de helikoptrar som köpsplaceras i och betjänar befolkningstäta områden med angränsande befolkadskärgård, t.ex. , och . Slutligen yrkas att det bildasen samordningsgrupp för den offentliga sektorns flygverksamhet (yrkande 4).Enligt motionärerna skulle samordningsgruppen tillsättas av regeringen meduppgift att på en övergripande nivå fördela de ekonomiska resurserna förluftburen räddningstjänst. Utskottet konstaterade vid föregående års behandling avverksamhet och anslag inom totalförsvaret för /92(1991/92:SoU9y) att frågan om hur ansvaret för sjuktransporter med helikoptrari såväl fred som krig skulle kunna tillgodoses hade diskuterats under lång tid.Svårigheterna att lösa ansvars- och finansieringsfrågorna hade dittillsförhindrat all en effektiv organisation sådana transporter.Utskottet anser det angeläget att frågan nu får en snar lösning. Utskottet haringen erinran mot propositionens förslag att chefen för armén får disponeratidigare avdelade resurser och ur sin ram avsätta lika stora resurser som deregeringen anvisar för inköp av helikoptrar. Sjukvårdshuvudmännen bör somanförs i propositionen ges möjlighet att teckna avtal med militär chef omanvändandet av helikoptrar i Utskottet konstaterar vidare att förslaget stämmer väl överens 5 medriksdagens revisorers förslag. Förslaget bör därför enligt utskottet inteföranleda något särskilt uttalande av . Utskollet föreslår 1991/92:SoU5y vidare altmotionerna 1991/92:Föl, 1991/92:FÖ3, 1991/92:Fö201 och 1991/92:Fö202 avstyrks. När det gäller finansiering av beredskapsförberedelsernainom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. anförs i proposition 1991/92:102 attde allmänna principerna enligt försvarsbeslut bör ligga fast. Ansvaretför finansieringen av överlagringen av förnödenheter hos sjukvårdshuvudmännenför den kvarvarande fredsmässiga sjukvården bör dock delas mellan staten ochhuvudmannen. Staten föreslås svara för de kapitalkostnader som en utökning avlagren medför, medan sjukvårdshuvudmännen föreslås ha kostnadsansvaret fördrift inkl. lokaler och administration. Staten bör sålunda enligt förslaget geriktade bidrag till sjukvårdshuvudmännen motsvarande kapitalkostnaderna förinvesteringen i utökade lagervolymer, medan sjukvårdshuvudmännen skall svaraför drift och administration. 1 propositionen redovisas att regeringen i samband med attställning tas till kommunalekonomiska kommitténs förslag (SOU 1991:98) avseratt pröva frågan om ett särskilt statsbidrag fördrift- och administrationskostnader som redovisades i föregående årsförsvarsproposition. Kostnaderna för att skapa en rimligförsörjningsuthållighet för den kvarvarande fredsmässiga sjukvården underkriser och krig kan, enligt propositionen, begränsas. Kapitalkostnaderna föröverlagringsåtgärder för läkemedel och förbrukningsmateriel har i propositionenberäknats till ca 10 milj.kr. för varje månads uthållighet fördelademed ca hälften på vardera läkemedel och förbrukningsmateriel. Kostnader förlagring av importerade insatsvaror tillkommer. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas attmedge att åtgärder för sjukvårdens säkerhet och ABC-skydd får vidtas inom enkostnadsram på . samt att regeringen bemyndigas att medge attåtgärder för sjukvårdens samband får vidtas inom en kostnadsram på 10 000 000kr. Anslagen E 15 och E 16 under femte huvudtiteln ingår iplaneringsramen för totalförsvarets civila del. I proposition 1991/92:100 bil.6 är anslagen i avvaktan på försvarspropositionen upptagna med ett 1 förhållandetill innevarande budgetår oförändrat belopp. 1 proposition 1991/92:102 föreslås att /93 anvisar ett reservationsanslag på . underanslaget E 15 Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård ikrig och under anslaget E 16 Driftkostnader för beredskapslagring m.m. ettförslagsanslag på . Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslagtill medels anvlsning till Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och , sjukvård i krig och till Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Utskottethar heller inget att erinra mot de föreslagna bemyndigandena 199 l/92:SoU5y förregeringen och inte heller mot vad som i propositionen anförts om övervägandenom ett särskilt statsbidrag för drift- ochadministrationskostnader för överlagring. Närvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), Rinaido (), (), JohanBrohult (nyd), (), (), (),My (), (), (), () ochChatrine (). gotab 41209, 1992