yttr · GF05BoU2 · 1991-12-31 00:00:00 — Investeringsbidraget för ny- och ombyggnad av bostäderm.m. 1991/92 BoU2y har beslutat attbereda bostadsutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1991/92:38Inriktningen av den ekonomiska politiken jämte motioner såvitt förslagen rörbostadsutskottets beredningsområde. behandlar i detta yttrande frågor iproposition och motioner avseende investeringsbidragen för bostadsbyggande samtett motionsförslag om stimulanser för ombyggnaden av bostäder. I sammanhangetyttrar sig bostadsutskottet dessutom över två till finansutskottet medanledning av proposition 1991/92:25 remitterade motioner beträffande statligtstöd för vissa kommunala bygginvesteringar mm. Regeringen har genom proposition 1991/92:38 föreslagitriksdagen alt godkänna vad i regeringsprotokollet förordats i fråga ominvesteringsbidrag för bostäder (avsnitt 4.9). deb de medanledning av proposition 1991/92:38 väckta motionerna 1991/92:Fil2 av () vari yrkas 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna beträffande tidsgränsen den 5november 1991 för beslut om investeringsbidrag att ansökan om bostadslån skallvara likvärdig med ansökan om investeringsbidrag i enlighet med vad som anförtsi motionen, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om dispens närsynnerliga skäl för detta föreligger. 1991/92:Fil5 av m.fl. (v) vari yrkas 12. att avslår regeringens förslag till sänktinvesteringsbidrag till bostäder. 1 1991/92. 1991/92:Fil8av m.fl. (s) vari yrkas 199 l/92:BoU2y 1. attriksdagen beslutar avsl.i proposition 1991/92:38, 6. alt beslutar alt anvisa 500 milj.kr. reparationeroch ombyggnader av bostäder som påbörjas samt attbemyndiga regeringen att fastställa de närmare reglerna för deb de med anledning av proposition 1991/92:25 väcktamotionerna 1991/92:A1 av och ()vari yrkas 1. att hos regerinf.en begär förslag till s.k.ROT-program enligt vad i motionen anförts. 199I/92:A2 av m.fl. (s) vari yrkas 5. att till Räntebidrag för ny- och ombyggnaderinom område på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /92 anvisar ett reservationsanslag på 150 milj.kr. Efter beslut av infördes fr.o.m.den 1 januari 1991 ett investeringsbidrag till bostadsbyggande (1990/91: BoU4).Bakgrunden härtill var det tidigare fattade beslutet att utvidgamervärdeskatten till en generell och enhetlig beskattning vilket bl.a. innebaratt de s.k. reduceringsreglerna som gällt för vissa delar av byggandet slopadesvid utgången av . Investeringsbidraget var avsett att kompenserabostadsbyggandet för de ökade kostnader som följde av ett höjtmervärdeskatteuttag. Bidrag lämnades ursprungligen av de beräknadekostnaderna inkl. mervärdeskatt för bidragsberättigade ändamål. I denkompletteringsproposition som lades fram föreslogs attinvesteringsbidraget för bostadsbyggande skulle sänkas från till 9,0 %fr.o.m. Skälet till den föreslagna ändringen av bidragsandelenvar behovet av att Fmansie-ra särskilda insatser för pensionärer med låg elleringen ATP. På grundval av vissa nya uppgifter beträffande de insatser somändringen avseende investeringsbidraget var tänkt att finansiera som framkomunder riksdagsbehandlingen, fastställde (1990/91:FiU37) sedermerainvesteringsbidraget till . Mot bakgrund av under hösi.en 1991 (prop. 1991/92:56)framlagda förslag om att slopa ett antal koslnadshöjande bestämmelser i bostadsbyggandetoch med hänsyn till de betydande behov av utgiftsneddragningar som föreliggerföreslås i proposition 1991/92:38 att procentsatsen för investeringsbidragenskall sänkas från till . Sänkningen beräknas minska utgifterna istatsbudgeten med ca . Enligt regeringsförslaget bör strävanvara att helt avveckla investeringsbidragen. Denna fråga föreslås dock behandlad tillsammansmed utformningen av ett nytt förslag till långsiktig lösning 1991/92:BoU2y I avvaktan på ställningstagande harregeringen beslutat om en ändring i förordningen (1990:1369) om statligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder så att bidrag förändamålet fr.o.m. tills vidare endast farbeviljas i ärenden i vilka ansökan kommit in till kommunen före Förslagetom att minska investeringsbidragen avvisas i två motioner. Enligt partimotion Fil5 utgör regeringenslagda eller aviserade förslag på bostadsområdet ett stort hot mot byggsektorn.Bl.a. gäller detta den föreslagna minskningen av investeringsbidraget. Detfinns enligt motionärerna risk för att detta förslag tillsammans med övrigaförsämringar kan medföra att nyproduktionen faller till en katastrofal nivå. 1motionens yrkande 12 hemställs därför att förslaget om sänkt investeringsbidragtill bostäder skall avslås. I den socialdemokratiska partimotionen Fil8 yrkande 1avvisas proposition 1991/92:38 i sin helhet och därmed också förslaget till dendel det avser en minskning av investeringsbidragen. Enligt motionärernabehöver en nyproduktion av bostäder, inte minst för ungdomar, istorleksordningen 30 00040 000 lägenheter . Det behövs därför rimligavillkor för bostadsproduktionen och att hyrorna för ungdomarna bliröverkomliga. Mot bakgrund härav bör enligt motionärernas mening dels olikatyper av stimulansåtgärder genomföras, dels regeringens förslag om minskadeinvesteringsbidrag liksom förslagen om att inte införa räntelånen och attminska värdet av ränteavdragen avvisas. Frågan om ikraftträdandet av de minskadeinvesteringsbidragen tas upp i motion Fil2 (c). Enligt motionen är deterforderligt med ett förtydligande när det gäller tidpunkten förikraftträdandet yrkande 1. Om sänkningen av bidraget endast knyts till tidenför ansökan om investeringsbidraget uppstår enligt motionärens mening en radproblem och orättvisor. Det anges bl.a. gälla vissa pågående projekt däransökan om investeringsbidrag inlämnas först i samband med den slutliga ansökanom bostadslån. Enligt motionärens mening finns det dessutom en viss risk förmissförstånd huruvida ansökan ingivits eller inte. Avslutningsvis anförs attdet övergångsvis bör finnas en möjlighet alt med utnyttjande av en dispensregelbevilja det högre investeringsbi-tlragel om del föreligger synnerliga skäl fördetta yrkande 2. behandlar först frågan om en sänkning avmveste-ringshidraget. Som framhålls i propositionen har regeringen lagt framförslag om alt slopa ett antal koslnadshöjande bestämmelser för bostadsbyggandet. Sålunda föreslås i proposition 1991/92:56 alt markvillkoret, den kom munala bostadsanvisningsrätten, produktionskoslnadsprövningen och konkurrensvillkoret slopas som villkor för statligt bostadsstöd. Försla get i samma proposition som innebär att bidragstiden för räntebidrag skall räknas från husets fårdigställande i stället för från utbetalning en av bostadslånet anges medverka till att minska produklionskost- ,i naderna. I sammanhanget vill bostadsutskottet dessutom peka på att \- Riksdaneu199/192. regeringenavser att uppdra åt att kraftigt förenkla nybygg- 1991/92:BoU2y nadsreglerna med inriktning på att konsekvent utforma dem som kan mot bakgrund av vad som ovanredovisats och med hänsyn lill behovet av ulgiftsneddragningar ställa sig bakomregeringens förslag i denna del. Även enligt bostadsutskottets mening börsålunda en sänkning av investeringsbidragen från till komma tillstånd. Partimotioneina Fil5 (v) yrkande 12 samt Fil8 (s) yrkande 1 såvitt nu äri fråga avstyrks sålunda. När del gäller frågan om ikraftträdandet av de minskadeinvesteringsbidragen vill utskottet anföra följande. Något förslag om när den föreslagna sänkningen avinvesteringsbidragen skall träda i kraft läggs inte fram i propositionen. Däremotuttalar regeringen sin avsikt att ändra bidragsförordningen så att några beslutom bidrag inte lämnas fr.o.m. i avvaktan på riksdagensbeslut i frågan. Som framgår ovan har också en ändring med denna innebördgjorts. delar uppfattningen i motion Fil2 (c) att det inteframstår som skäligt att ansökan om investeringsbidrag måste ha lämnats in föredenna dag för alt bidrag skall utgå enligt den högre räntesatsen. Gällandebeslutsordning innebär att ansökan om investeringsbidrag kan göras först närett projekt har fårdigställts. Det finns således inga regler om att ansökan ominvesteringsbidrag skall lämnas med ansökan om bostadslån. Om ingasärskilda övergångsregler beslutas kan därför såväl pågående som avslutadeprojekt komma att få bidrag enligt den lägre procentsatsen detta trots attden högre bidragsandelen gällt vid påbörjandet och därmed också har legat tillgrund för de ekonomiska beräkningarna för projekten. En sådan ordning ärenligt bostadsutskottets mening inte acceptabel i detta fall. Den som genomförett byggprojekt måste naturligtvis kunna räkna med att de förutsättningar somgällt vid påbörjandet i princip står fast . Reglerna förikraftträdandet måste enligt bostadsutskottets mening därför ges en sådanutformning att detta krav uppfylls. En ordning där investeringsbidragets storlek övergångsvisbestäms med hänsyn lill tidpunkten för ansökan om bostadslån torde i huvudsaksvara mot det ovan uppställda kravet. När det gäller ny- och ombyggnad avhyres- och bostadsrätlshus samt nybyggnad av säljarbyggda egnahem bör, motbakgrund av det ovan anförda, det högre investeringsbidraget kunna tillämpasför projekt där ansökan om bostadslån inkommit lill kommunen före den 5 november1991. I fråga om nybyggnad av låniagarbyggda egnahem liksom vidombyggnad av egnahem är däremol situationen sådan att en något annorlundatidpunkt bör övervägas. Det normala är här att husbyggaren åtminstone inybyggnadsfallet redan innan låneansökan inges har gjort långt gångnaförberedelser liksom betydande åtaganden. Att mot bakgrund härav låsamöjligheten till det högre investeringsbidraget till all låneansökan skall vara inlämnad före framstår enligtutskottets mening därför som mindre lämpligt. I dessa fall bör i 1991/92:BoU2y ställetgälla att den som ansöker om bostadslån före utgången av får möjlighettill det högre investeringsbidraget. De av utskottet nu förordade reglerna för ikraftträdandetinnebär att projekt vars byggstart eller fårdigställande ligger långt fram itiden kan komma att erhålla det högre investeringsbidraget. Det kan därförfinnas skäl att i tiden begränsa möjligheterna att erhålla det högre bidraget.Enligt utskottets mening bör därför som en ytterligare förutsättning gälla atlprojektet påbörjas senast . Sammanfattningsvis bör reglerna för ikraftträdandet av desänkta investeringsbidragen ges följande utformning. Enligt huvudregeln bör sänkningen träda i kraft den 1januari 1992 och tillämpas vid beslut som meddelas efter ikraftträdandet. Undantag från huvudregeln bör dock medges genom att dethögre bidraget bör utgå dels om ansökan om bostadslån inkommit lill kommunen föreden i fråga om -ny- ochombyggnad av hyres- och bostadsrättshus samt -nybyggnad avsäljarbyggda egnahem, dels om ansökan om bostadslån inkommit till kommunen föreutgången av i fråga om - nybyggnadav låniagarbyggda egnahem samt -ombyggnad av egnahem. I samtliga fall bör dock som en ytterligare förutsättninggälla att projektet har påbörjats före utgången av april månad 1992. Vad bostadsutskottet nu med anledning av regeringensförslag samt motion Fil2 (c) yrkande 1 anfört om tidpunkten för ikraftträdandetbör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet är däremolinte berett medverka till införandet av en dbpensregel med den utformning somföreslås i motionens yrkande 2. Vissa Stimulansåtgärder för byggverksamheten behandlar i detta avsnitt tremotionsyrkanden som i olika avseenden vill stimulera reparationer ochombyggnader inom byggsektorn. Inledningsvis behandlar utskottet frågan om stimulanser avombyggnaden av bostäder. I den socialdemokratiska partimotionen Fil8 yrkande 6föreslås att ett särskilt investeringsbidrag skall ges till ombyggnader avlägenheter som igångsätts detta som ett komplement till de övrigaåtgärder för att trygga bostadsproduktionen som förs fram i samma motion. Förändamålet bör enligt förslaget anslås 500 milj.kr. De närmare reglerna härförbör det ankomma på regeringen att fastställa. Den utformning av bostadsfinansieringen för somregering en föreslagit i proposition 1991/92:56 innebär bl.a. att alla ombyggna der får den lägre garanterade ränta som tidigare bara tillämpades i 5- vissa fall. Redan denna åtgärd torde enligt utskottets mening innebära attombyggnadsverksamheten stimuleras bl.a. genom att tidigare upp- 1991/92:BoU2y skjutnaombyggnader kan komma att aktualiseras. I sammanhanget vill utskottet ävenframhålla de förenklingar i låneregler m.m. som det ovan nämnda regeringsförslageldessutom innefattar och som bör medverka till att ytterligare förbättramöjligheterna att genomföra olika ombyggnadsåtgärder. Sammantaget innebär de nuredovisade åtgärderna enligt bostadsutskottets mening attombyggnadsverksamheten kommer att underlättas. Utskottet är med hänvisninghärtill och mol bakgrund av det statsfinansiella läget inte berett att anslåmedel lill ombyggnaden av bostäder på det sätt som föreslås i den socialdemokratiskapartimotionen Fil8. Motionens yrkande 6 avstyrks. I två med anledning av proposition 1991/92:25 väckta ochlill finansutskottet hänvisade motioner förs fram förslag om åtgärder för attstimulera kommunala bygginvesteringar m.m. Enligt motion Al (v) behövs extraordinära insatser för atttrygga sysselsättningen, främst inom områden där utvecklingen blivit eftersatt.Ett sådant område är kommunernas underhåll av bl.a. skolor och VA-nät m.m. därett särskilt sk. ROT-program enligt motionärernas mening vore befogat. Medhänvisning härtill föreslås i motionens yrkande 1 att ett kommunalt ROT-programmed denna inriktning skall införas. När det gäller arbetslösheten inom byggsektorn måsteenligt motion A2 (s) en extra insats göras för att dämpa den synnerligen snabbanedgång i byggandet som enligt motionärernas mening kan väntas. Med hänvisninghärtill föreslås att medel skall anslås för räntebidrag till kommuner ochlandsting för olika typer av tidigarelagda bygginvesteringar som påbörjasunder . Anslaget, som enligt förslaget skall disponeras avarbetsmarknadsstyrelsen, skall användas till sysselsättningsintensiva projektbl.a. inom skolan, sjukvården och kommunala anläggningar i övrigt. Totaltföreslås att 780 milj.kr. skall anslås till verksamheten, varav 150 milj.kr.beräknas belasta /92 - yrkande 5. har vid flera tillfållenoch (1990/9l:BoU 12 s. :55) haft att behandla motionsyrkandenom olika former av statliga insatser för att stödja kommunernas underhåll avlokaler och anläggningar och då främst de kommunala VA-näten. Vad utskottethärvid uttalat om att detta primärt är en uppgift står fast. Problemeni fråga om lokal- och anläggningsbeståndets standard har olika karaktär ochomfattning i skilda delar av landet. Att mot bakgrund härav vidta åtgärder meden så generell inriktning som motionärerna föreslår är enligt utskottets meningmindre lämpligt. Den nuvarande ansvarsfördelningen beträffande de i motionernaaktualiserade frågorna bör bestå. Motionerna Al (v) yrkande 1 och A2 (s)yrkande 5 avstyrks. vägnar i991/92:BoU2y l beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), LennartNilsson (s), (), (), (), UlfBjörklund (kds), i (nyd), (), BirgerAndersson (c), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. En sänkning av investeringsbidraget , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som under rubriken förbostadsbyggande börjar med "Som framhålls" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Vi har i ett förhållandevis stort bostadsbeståndav god kvalitet något som till stor del beror på ett långsiktigt och konsekventstatligt stöd till bostadssektorn. Trots detta finns det naturligtvis ochi framtiden ett fortsatt behov av nya bostäder. Med utgångspunkt iuppskattningar av befolkningstillväxt, förväntad hushållsbildning och detkraftigt ökade behovet av bostäder för äldre beräknas det totala behovet avnyproduktion i långtidsutredningen till 40 000 lägenheter . För att ennyproduktion av denna storleksordning verkligen skall uppnås fordrasnaturligtvis att den kan ske till rimliga villkor som långsiktigt kanöverblickas. Endast härigenom kan en erforderlig nyproduktion av lägenheter medöverkomliga boendekostnader komma till stånd. De av regeringen i detta och andra sammanhang föreslagnaåtgärderna på bostadsområdet verkar i en rakt motsatt riktning. Älgärdernapräglas i hög grad av kortsiktighet som de leder till heltoacceptabla kostnadsökningar i boendet. Inte minst ungdomar och andranytillträdande grupper på bostadsmarknaden drabbas av en sådan politik. Vad somerfordras är i stället ett fullföljande av den sociala bostadspolitiksocialdemokraterna byggt upp i vårt land. Regeringens förslag innebär att densociala bostadspolitiken alltmer ersätts av en marknadsorienterad politik. Iandra länder där bostadspolitiken marknadsinriktats har det lett tillbostadsnöd och bostadsslum. mening är det viktigt att den sociala bostads- 1991/92:BoU2y Utskottet avvisar därför regeringens förslag. Det gäller såvälförslaget om minskade investeringsbidrag som förslagen om att inte införaräntelånen och att minska värdet av ränteavdragen. tillstyrker med del nu anförda förslageni partimoiionerna Fil5 (v) yrkande 12 samt Fil8 (s) yrkande I såvitt nu är ifråga om avslag på regeringens förslag om sänkta investeringsbidrag. Ävenenligt bostadsutskottets mening bör sålunda bidraget behållas på dagens nivå.Utskottets ställninguagande i denna del innebär att förslagen i motion Fil2(c) saknar aktualitet. Stimulanser av ombyg;gnaden av bostäder , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottels yttrande som under rubriken byggverksamheten börjar med "Den utformning" och slutar med"yrkande 6 avstyrks" bort ha följande lydelse: Ett genomförande av de åtgärder som förordas i bl.a. densocialdemokratiska partimolionen Fil8 innebär att en årlig nyproduktion på 3000040 000 lägenheter säkras . Härtill kommer behovet av en betydandeombyggnadsverksamhet. har den socialdemokratiska regeringengenom dispensbeslut gett om- och nybyggnadsverksamheten samma villkor.Ombyggnadsverksamheten har därför ökat. För att molverka den stigandearbetslösheten inom byggsektorn behöver särskilda åtgärder vidtas för attstimulera ombyggnadsverksamheten ytterligare. För att främja byggandet bördärför ett särskilt investeringsbidrag för ombyggnader av lägenheter införas ienlighet med förslaget i den socialdemokratiska partimotionen Fil8. Till ombyggnaderav lägenheter som igångsätts bör .sålunda bidrag kunna utgå inom enram av 500 milj.kr. Det bör ankomma på regeringen att utforma de närmarereglerna härför. Vad utskottet nu med anslutning lill densocialdemokratiska partimotionen Fil8 yrkande 6 anfört om ettinvesteringsbidrag för ombyggnader bör som sin mening ge regeringentill känna. Åtgärderför att stimulera kommunala bygginvesteringar m.m. , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som under rubriken byggverksamheten börjar med "har" och slutar med"yrkande 5 avstyrks" bort ha följande lydelse: Utöver de åtgärder för att säkra den långsiktiganyproduktionen av bostäder och för att stimulera ombyggnadsverksamheten som föresla gits i bl.a. den socialdemokratiska partimotionen Fil8 måste enligt utskottets mening ytterligare insatser sättas in för att trygga byggsyssel sättningen. En sådan lämplig åtgärd är att anslå medel för att få till 8 stånd en tidigareläggning av kommunala bygginvesteringar. denpositiva effekten på sysselsättningen skulle en sådan åtgärd också l991/92:BoU2y bidra lillatt nödvändiga kommunala investeringar stimuleras. kommunerhar ett stort uppdämt behov av såväl nyinvesteringar somunderhållsåtgärder när det t.ex. gäller skollokaler och VA-anlägg- Med hänvisning till det nu anförda bör enligt utskottetsmening ett räntebidrag för tidigarelagda kommunala bygginvesteringar m.m. införasi enlighet med förslaget i den socialdemokratiska partimotionen Fil8. I förstahand bör bidraget avse projekt som bedöms viktiga ur sysselsättningssynpunkt.Räntebidragen bör utgå av och avse räntekostnaden för iprojektet nedlagt kapital. Bidrag bör endast utgå till investeringar sompåbörjas före den . Den totala ramen för verksamheten börfastställas till 780 milj.kr. varav 150 milj.kr. kan beräknas /92. Vad utskottet nu med anledning av förslaget i motion A2(s) yrkande 5 anfört om stimulans av kommunala bygginvesteringar m.m. börriksdagen som sin mening ge regeringen lill känna. Förslaget i motion Al (v)yrkande 1 är därmed tillgodosett. .Meningsyttring får avges av suppleani från vänsterpartieteftersom paniet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: Jag instämmer i vad som anförts i de lill detta belänkande fogade avvikande meningarna 1 och 3.