yttr · GF05AU5 · 1991-12-31 00:00:00 — har berett arbetsmarknadsutskottettillfålle att yttra sig över propositionen 1991/92:150(kompletteringspropositionen) och med anledning av den avgivna motioner såvittavser bilaga 1:8 med undantag av avsnittet B 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader (mom. 1 och 2), vilket remitterats tillarbetsmarknadsutskottet. Under förutsättning av finansutskottets medgivandeöverlämnar arbetsmarknadsutskottet tillsammans med föreliggande yttrande ävenavsnittet om arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Yttrandet omfattaräven ett motionsyrkande på detta område. Vidare behandlar arbetsmarknadsutskottet i detta yttrandefyra motioner från den allmänna motionstiden , vilka har hänvisats tillutskottet. Med det yttrande som här följer överlämnas under förutsättning avfinansutskottets medgivande även dessa fyra motioner. vill i detta sammanhang informeraom att beträffande motionerna Fi41 och Fi83, vilka väckts med anledning avkompletteringspropositionen, har yrkande 43 i motion Fi41 och yrkande 8 imotion Fi83 remitterats till arbetsmarknadsutskottet; dessa yrkanden kommer attbehandlas i senare sammanhang. Utskottetyttrar sig i det följande över deb propositionens bilaga 1:8(), debföljande med anledning av proposition 150 väckta motioner 1991/92:Fi41 av m.fl. (s), yrkandena I,3442 och 44-46, 1991/92:Fi42av lan m.fl. (nyd), yrkande 21, 1991/92:Fi44av m.fl. (v), yrkandena 36, 1991/92:Fi45av m.fl. (s), I991/92:Fi50av m.fl. (s), 1991/92:Fi51av m.fl. (s), 1991/92:Fi52av m.fl. (s), 1991/92:Fi55av m.fl. (s), 1991/92:Fi58av m.fl. (s), 1991/92:Fi60av Axel m.fl. (s), 1991/92:Fi61av m.fl. (s), 1991/92:Fi62av m.fl. (s). 1 1991/92. 1991/92 AU5y 1991/92:1991/92; 1991/92 1991/92 1991/92: 1991/92 1991/92 1991/92 1991/92:1991/92: 1991/92: 1991/92: 1991/92: 1991/92: 1991/92: 1991/92: 1991/92: 63av Sten-OveSundström m.fl. (s), 64av HansStenberg m.fl. (s), 69av Inga-BrittJohansson m.fl. (s), (s), 71av OweAndréasson m.fl. (s), 79 av m.fl. (s), 82av Nils-OlofGustafsson m.fl. (s), 83av MargaretaWinberg m.fl. (s), yrkandena 5 7 och 85 av m.fl. (s), 87av AndersNilsson m.fl. (s), 88av Karl-ErikSvanberg m.fl. (s), 91 av (), 96 av HåkanStrömberg m.fl. (s), 97 avMartin m.fl. (s), 102 av m.fl. (s), yrkande2, 103 av Bo Finnkvist m.fl. (s), 104 av m.fl. (s). deb följande motioner från allmänna motionstiden 1991/92:A216av och (), 1991/92:A256 av (), 1991/92:A276 av och (), 1991/92:A279 av i och (kds). redovisade sin syn påarbetsmarknadspolitikens inriktning, åtgärder och resurstilldelning undernästa budgetår i sitt betänkande 1991/92:AU 11, vilket debatterades i riksdagenden . behandlades utskottets betänkanden1991/92:AUI2 och 1991/92:AU16 på arbetslivsområdet. Vad utskottet anfört ochföreslagit i betänkandena bifölls av kammaren. De nu aktuella regeringsförslagen innebär dels vissatillägg och förändringar till de av anvisade anslagen, dels olikafrågor om finansiering. Innan utskottet går in på dessa förslag och motionsyrkandeni anslutning lill dem, kommer utskottet att redovisa sina synpunkter påmotionsyrkanden om inriktningen av arbetsmarknadspolitiken. Socialdemokraterna anför i sin partimotion Fi41 att denviktigaste politiska frågan nu är atl bekämpa den ökande arbetslösheten. FörSocialdemokraterna har målet alltid varit arbete åt alla, medan regeringensmål endast är att förhindra att arbetslösheten i når samma nivåer som iomvärlden, anges det i motionen. För att bekämpa arbetslösheten begärs eninriktning av politiken som utgår från behovet av ett kraftfullt investeringsprogram. investeringsprograminnebär att investeras i hu- 1991/92:AU5y vudsakligenoffentlig sektor över hela landet . Till motion Fi41har fogats en bilaga med en länsvis förteckning av förslag påinvesteringsprojekt från lokala organisationer. I andra bilagor finnsytterligare förslag till tidigareläggningar, investeringsobjekt och projekt,t.ex. inom SJ och luftfartsverket. Förslagen omfattar såväl kommunala projekt(t.ex. lokaler, fritid och kulturminnen, VA-anläggningar, gator och vägar) ochprojekt inom landstingen som investeringar inom , vägverketsoch ram. Med de satsningar som föreslås i motionen menarmotionärerna att arbetslösheten kan beräknas till i stället förde som regeringen anser. Utskottet vill anföra följande. Läget på arbetsmarknaden förvärras enligtkompletteringspropositionen och kommer att vara fortsatt mycket besvärligtäven , som en viss tillväxt i ekonomin då bör vara möjlig attuppnå. beräknas en genomsnittlig arbetslöshet på och för år1993 . Den inriktning av arbetsmarknadspolitiken, som för treveckor sedan lades fast i utskottets betänkande 1991/92:AU11, är alltjämt i detväsentliga giltig. Utskottet vidhåller sin då redovisade uppfattning attuppgiften är att ge förutsättningar för tillväxt i hela landet för att skapatrygga jobb . Arbetsmarknadspolitiken i sig kan inte skapa varaktiga ochtrygga arbeten men däremot motverka arbetslöshet och stödja människor i denanpassning som ekonomin nu genomgår. Utskottet vill särskilt starkt understrykaatt inriktningen måste vara att hålla fast vid arbetslinjen, inte minst medhänsyn till det nu rådande konjunkturläget. Vidare skall utsatta grupperprioriteras, långtidsarbetslöshet motverkas och jämställdheten påarbetsmarknaden öka. Användningen av arbetsmarknadspolitiska insatser inteminst för arbetslösa ungdomar måste därför intensifieras på det sätt somutskottet förordat i sitt betänkande AUll, vilket godkänt. I likhetmed vill utskottet bestämt avvisa arbetslöshet som ett medel i denekonomiska politiken med hänsyn till mänskliga, sociala och ekonomiskaaspekter. Förutom de arbetsmarknadspolitiska insatserna, till vilkautskottet återkommer i det följande, är det viktigt att i detta sammanhang också framhålla de sysselsättningseffekter som följer av ett genomförande av de stora infrastrukturinvesteringar som föreslås inom kompletterings propositionens ram. I bilaga 1:4, , före slås att 2 200 milj.kr. anvisas till åtgärder på de mindre vägarna och på vissa järnvägar under /93. I propositionen anges att medelsfördelningen till olika objekt skall ske med hänsyn till "arbets löshetssituationen och behovet och nyttan av åtgärderna samt till objektens betydelse för bl.a. näringslivets behov av transporter och för ökad tillväxt. Åtgärderna skall kunna sättas igång snabbt och vara sysselsättningsintensiva. Möjligheten att anlita av arbetsmarknads- myndigheternaanvisad arbetskraft skall tas till vara." Även påandra områden som statlig lokalförsörjning, utbildningsom- l99l/92:AU5y rådet,kulturområdet etc. finns förslag av betydelse för sysselsättningsläget. Underrubriken lokalförsörjning och fastighetsförvaltning föreslås exempelvisatt regeringen lill följd av det besvärliga sysselsättningsläget ges ettbemyndigande att inom en total kostnadsram om I 000 milj.kr. igångsättabyggnadsprojekt löpande under /93. Beträffande de nämndabyggnadsprojekten anmäls i propositionen avsikten att återkomma lill riksdagenoch redovisa hur bemyndigandet har använts. 1 detta sammanhang vill utskottet erinra om att utskottetvid flera lillfållen uttalat sitt stöd för uppföljning av de olikaarbetsmarknadsåtgärderna. Exempelvis anförde utskottet för isitt av godkända betänkande I99I/92:AU4 följande: Utskottet har samma synsätt beträffande de storainhastruklurinveste-ringar som kommer till stånd. Utskottet utgår från attregeringen i samband meil de årliga anslagsframställningarna eller i andralämpliga sammanhang kommer alt hålla underrättad om effekten av deolika åtgärderna utan att del kommer en uttrycklig begäran från . Utskottet har försökt få fram en uppskattning av det antalpersoner som kan få sysselsättning genom olika infraslrukluråtgärder mm. Medhänsyn lill svårigheterna att få fram sådana uppgifter anser utskottet att detär angeläget atl utveckla rutiner och metoder för att bättre kunna följautvecklingen beträffande medelsåtgång och antal sysselsatta. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är förslagen ipropositionen ägnade att molverka ökningen av arbetslösheten som dennödvändiga strukturella omställningen sker. Genom alt utveckla infrastrukturenoch öka kompetensen höjs effektiviteten och läggs en grund till en snabbareekonomisk utveckling när konjunkturen vänder. Utskottet vidhåller sinasynpunkter på behovet av att kunna följa effekterna av de olika åtgärder somhar betydelse för sysselsättningen. Det arbetsmarknadspolitiska läget kommeratt följas med uppmärksamhet, och utskottet utgår från att regeringenutnyttjar finansfullmakten om behov snabbt uppstår av insatser utöver de nuplanerade åtgärderna. Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottetmotion Fi41 (yrkande 1). Socialdemokraterna tar vidare i motion Fi41 upp förslagangående kompetensutveckling med utgångspunkt i arbetsplatsens behov (yrkande34). Motionärerna anser att bör uppdra åt regeringen att medkompetensutredningens förslag som bas utarbeta ett program för satsning påutbildning och andra kompetenshöjande åtgärder. Bl.a. är det angeläget attförbättra förutsättningarna för inventeringar av de anställdas utbildnings- ochkompetensbehov. För att öka personalens kompetens inomtillverkningsindustrin föreslås också i motion Fi41 en tvåårigförsöksverksamhet med inriktning mot små och medelstora företag (yrkande 35).Arbetsgivarna får inom vissa ramar göra avdrag med hälften av kostnaden för deanställdas kompetensutveckling vid redovisning av de sociala avgifterna.Kostna- den beräknasför nästa budgetår till 425 milj.kr. 1 denna punki yrkas 1991/92:AU5y attriksdagen godkänner förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter (bilaga 2 i yttrandet). Även i motion Fi44 förordar utbildning ochkunskapshöjning inom industrin för att stärka konkurrenskraften (yrkande 6). Iförsta hand föreslås teknisk-humanistisk utbildning. har inle någon annan uppfattningän motionärerna när det gäller den allmänna synen på behovet av kompetensutvecklingsom en faktor för att öka produktiviteten i företagen.Kompetensutvecklingsfrågorna bereds inom . Bl.a. föreliggerden av Socialdemokraterna nämnda utredningen om kompetensutveckling(slutbetänkande SOU 1992:7), vilken är utsänd på remiss. Remisstiden går utden . Ytterligare underlag för fortsatta överväganden kommer attföreligga när kommittén som skall utreda en effektivare vuxenutbildning (dir.1992:48) lägger fram sina resultat. Enligt direktiven är det uppenbart attSverige har ett mycket stort behov av att höja arbetskraftens kompetens, settsåväl ur ett allmänt tillväxtperspektiv som ur ett specifikt EG-perspektiv.Bl.a. skall utredaren belysa hur staten kan stärkas i sin roll som upphandlareav utbildning för vuxna samt hur statens ansvar för den framtidadistansutbildningen skall utformas. Utredningsarbetet skall vara avslutat föreden . Någon åtgärd med anledning av de här aktuellamotionskraven är därför inte påkallad. När det gäller förslaget om en tvåårig försöksverksamhetmed kompetensutveckling inom tillverkningsindustrin vill utskottet erinra omatt ett motsvarande förslag behandlats av utskottet i slutet av april månad.Utskottet framhöll då alt förslaget inte ger någon direkt sysselsättningseffektoch att det föreslagna regelsystemet och kostnadsramen på 425 milj.kr. endastmedger alt en liten andel () av de anställda inomtillverkningsindustrin kommer att beröras. Utskottet ställde sig därföravvisande till förslaget och följaktligen också till del till motionen fogadelagförslaget om ändring i lagen (1981:691) av socialavgifter. Utskottet harinte ändrat uppfattning i denna fråga. Med hänvisning lill det anfördaavstyrker arbetsmarknadsutskottet motion Fi41 (yrkandena 34 och 35) samt motionFi44 (yrkande 6). Ett par yrkanden gäller översyn av vissa förhållanden somhar samband med arbetslöshetsförsäkring. Socialdemokraterna begär i motion Fi41 (yrkande 39) enöversyn av garantiregeln mol ulförsäkring från a-kassa. Det bör enligtmotionärernas uppfattning övervägas om inte kommunerna skall vara skyldiga atttillsammans med arbetsförmedlingen erbjuda beredskapsarbete åt dem som hotas avutförsäkring. Efter utredning bör regeringen återkomma till medförslag. Vidare begär motionärerna (yrkande 40) alt en översyn görs av dedeltidsarbetslösas situation med hänsyn till att reglerna slår hårt mot dedrabbade, oftast kvinnor. Många av dessa står inför valet att antingen säga uppsig helt från sin anställning och stämpla på heltid eller försöka leva på enalltför låg inkomst. Utskottethar i sitt av godkända betänkande AUll ; informeratom att regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att föreslå utformningen av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring 1991/92:AU5y (A1992:03). Utredningen bör enligt direktiven (dir. 1992:24) vara I det nämnda betänkandet redogör utskottetnärmare för de direktiv som lämnats till den tillsatta Utskottet hänvisar till denna redogörelse. bakgrundav att en allsidig utredning av de nuvarande reglerna nu pågårutgår utskottet från att även de frågor som motionärerna har aktualiserat kommer att behandlas. Yrkandena 39 och 40 i motion Kvinnornas situation på arbetsmarknaden tas upp i tvåmotioner. Med hänsyn till att arbetslösheten kommer att öka blandkvinnorna anser Socialdemokraterna i sin partimotion Fi41 (yrkande 41) attregeringen bör ge AMS i uppdrag att ta fram en strategi för kvinnornassituation på arbetsmarknaden. Även i motion Fi83 (yrkande 5) av m.fl.(s) föreslås ett uppdrag till AMS att ta fram en strategi för kvinnornassituation på arbetsmarknaden. Enligt motionärerna hotas kvinnornas frihet attförvärvsarbeta och därför föreligger behov av en generell kvinnopolitik(yrkande 10). Vidare bör konsekvensanalyser göras av regeringsförslagensbetydelse för kvinnor och män (yrkande 7). Kvinnors situation i arbetslivet har tagits upp avutskottet dels i samband med behandlingen av en ny jämställhetslag (prop.1990/91:113, bet. AU 17, rskr. 288), dels i samband med behandlingen avomfattande ändringar i arbetsmiljölagen (prop. 1990/91:140, bet. AU22, rskr.302). Vad gäller resurserna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna villutskottet hänvisa till att arbetsmarknadsmyndigheterna skall verka för kvinnorsoch mäns rätt till arbete på lika villkor och motverka en könsuppdeladarbetsmarknad. anser i likhet med såvälmotionärerna som propositionen att jämställdheten på arbetsmarknaden skall öka.De nya lagarna skapar enligt utskottets sätt att se förutsättningar för atthöja ambitionsnivån. Vad gäller frågan om konsekvensanalyser avregeringsförslagen med hänsyn till effekterna för kvinnor resp. män utgårutskottet liksom tidigare (bet. 1989/90:AU1) från att en bevakning sker inomregeringskansliet av att budgetförslagen redovisas och utformas på ett sådantsätt att jämställdhetsarbetet främjas. Något särskilt uttalande härom frånriksdagens sida är enligt utskottets mening inte erforderligt. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar () uppgick arbetslöshetenför kvinnor till , medan männens arbetslöshet uppgick till5,. Enligt AMS bedömning kommer kvinnornas arbetslöshet att öka snabbt närbesparingar och strukturförändringar i kommunernas verksamhet börjar slåigenom. blir enligt AMS speciellt hårda för kvinnorna.Utskottet kommer uppmärksamt att följa kvinnornas situation på arbetsmarknadeni relation till konjunkturförloppet. Här föreliggande motionsyrkanden ger emel- lertidinte tillräckligt underlag för ett ställningstagande som går motio- 1991/92:AU5y Motion Fi4l (yrkande 41) samt motion Fi83 (yrkandena 5. 7 och 10)avstyrks därmed. I propositionen föreslås att medel från arbetslivsfonden skall kunna disponeras för finansiering av vbsasyssebätt-ningsskapande åtgärder. Detta skall möjliggöras genom en särskild lagom avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Regeringens lagförslagåterfinns i bilaga lill propositionen. Genom arbetsmiljöavgiften, som arbetsgivarna hade atterlägga erhöll fonden ca 11,4miljarder kronor, till vilket belopp skall läggas avkastningen på kapitalet. Tillsi dag har fonden beslutat om bidrag på till över 5 000projekt med syftet att reducera den arbetsrelate-rade ohälsan. Förslaget i propositionen att använda 2 miljarder kronorfrån arbetslivsfonden till sysselsättningsskapande åtgärder bör ses motbakgrund av att det finns betydande realekonomiskt utrymme för investeringarsom långsiktigt kan höja produktiviteten. kan den ursprungligamålsättningen med arbetslivsfonden upprätthållas, eftersom de projekt som kommer i gång sker till klart lägre priser än vad som varit fallet undertidigare år. I propositionen anförs vidare att det finns starka skälatt göra ytterligare särskilda insatser riktade till småföretagen.Arbetsmarknadsministern aviserar ett kommande uppdrag till den centralaarbetslivsfonden att särskilt beakta de mindre företagen inomtillverkningsindustrin vid bidragsgivningen. Utöver tidigare planerad bidragsgivning bör enligtpropositionen ytterligare kunna beslutas av arbetslivsfondenfram t.o.m. för sådana arbetsmiljöförbättringar ochrehabiliieringsåtgärder som också ger ökad produktivitet. Sammanlagt innebärdetta en total beslulsram om och en totalinvesteringsvolym om . I Socialdemokraternas motion Fi41 (yrkande 42) samt imotion Fi62 av m.fl. (s) yrkas avslag på regeringens förslag. Imotionerna framhålls att redovisningen av regeringens förslag om hur medlenskall användas till sysselsättningsskapande åtgärder är knapphändig. Attmedlen skulle gå in i statsbudgeten och t.ex. bekosta skattesänkningar kanmotionärerna inte acceptera. I den socialdemokratiska partimotionen anses dockatt fonden engångsvis skulle kunna få bidra till finansieringen i den mån detav Socialdemokraterna föreslagna investeringsprogrammet vinner gehör. "Uppsnabbandet" i bidragsgivningen ställer man sig tveksam till medhänsyn till fondernas begränsade administration. I Ny demokratis motion Fi42 (yrkande 21) förordas attminst överförs från arbetslivsfonden och används till in- Bra vägar och järnvä- 1991/92:AU5y gar skaparenligt motionärerna inte bara sysselsättning utan också tillväxt i ekonomin. Utskottet vill erinra om att frågan om att användaarbetslivsfondens medel för arbetsskapande åtgärder har behandlats av utskotteti månad. 1 sitt av godkända betänkande 1991/92:AU11har utskottet anfört att arbetslivsfondens bidrag till arbetsgivare förarbetsmiljöförbättringar och åtgärder för arbetsanpassning och rehabiliteringenligt utskottets uppfattning är ett uttryck för långsiktigt tänkande på densvenska arbetsmarknaden. I den mån arbetslivsfondens medel kan användas förlångsiktigt produktivitetsskapande investeringar i en snabbare takt än vad somtidigare planerats ansåg utskottet att sådana åtgärder är värdefulla urarbetsmarknadspolitisk synpunkt. Utskottet har inte ändrat uppfattning pådenna punkt. För att bekämpa arbetslösheten och skapa bättreförutsättningar för produktivitetsförbättringar bör, såsom föreslås ipropositionen, ur arbetslivsfonden disponeras för vissasysselsättningsskapande åtgärder, t.ex. infrastruktursatsningar. Förslaget frånNy demokrati om utnyttjande av medel från arbetslivsfonden tillgodoses i storutsträckning av propositionen, och någon särskild åtgärd från sidabör således inte vara aktuell med anledning av detta yrkande. tillstyrker därför attpropositionens förslag till lag om tillfallig avvikelse från lagen (1989:484)om arbetsmiljöavgift (bilaga till propositionen) antas. Motionerna Fi41(yrkande 42), Fi42 (yrkande 21) och Fi62 avstyrks. Vidare läggs i propositionen fram förslag om finansieringav arbetslöshetsersättning m.m. Arbetsmarknadsfonden, dvs. det konto på riksgäldskontoretvarifrån statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen, kontant arbetsmarknadsstödm.m. utbetalas, kommer med nuvarande progonoser att uppvisa ett underskott pånärmare 10 000 milj.kr. vid utgången av nästa budgetår. Prognoserna utgår frånnuvarande bedömning av arbetslöshetens utveckling och med hänsyn tagen till deolika förslag som läggs fram i propositionen. För att finansiera dettaunderskott måste fonden förstärkas, anförs det i propositionen. Dennaförstärkning bör enligt regeringen ske genom att riksförsäkringsverketsrörliga kredit i utökas till 10 000 milj.kr. Utskottet vill erinra om att en ny finansieringsordningför statens utgifter för arbetslöshetsersättningar m.m. började gälla den Ijuli 1988 (prop. 1987/88:114, bet. AU 18, rskr. Utskottet beskrev det nyasystemet på följande sätt i det ovan nämnda, av godkända,betänkandet. Statsbidragen till arbetslöshetskassorna föreslås blifinansierade genom arbetsmarknadsavgiften, i den mån bidragen inte täcks av deavgiftsmedel som kassorna skall leverera in till staten. Statens bidrag tillpermitteringslöneersättningarna avses bli helt finansierat genom arbetsmarknadsavgiften.Ä andra sidan förordar regeringen att statens utgifter för KAS ochutbildningsbidragen i fortsättningen helt täcks via anslag på statsbudgeten. Utbetalningarna av statsbidrag till arbetslöshetskassoroch permitter-ingslöneersättningar förutsätter att tillgängligaarbetsgivaravgiftsmedel förslår. För att klara variationer iutbetalningsbehovet skall med regeringens förslag överskottsmedel kunnabehållas för att utnyttjas i perioder med ökade utbetalningar. Vidare förordasatt till systemet skall knytas en rörlig kredit om högst 1 000 milj.kr. för attundvika att man skall behöva snabbt ändra nivån på arbetsmarknadsavgiften. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att medavslag på aktuella motionsyrkanden skulle godkänna vad som föreslagits ipropositionen om statsbidrag, rörlig kredit m.m. Utskottet kan konstatera att arbetsmarknadsfondens användningsom finansieringskälla har utvidgats sedan finansieringsformerna lagts fast år1988 enligt ovan. har reglerna ändrats så att även det kontantaarbetsmarknadsstödet, KAS, samt vissa utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering finansieras genomarbetsmarknadsfonden (prop. 1990/91:100 bil. 12, bet. AUll och AU 12, rskr. 164och 165). Därutöver har engångsuttag gjorts från arbetsmarknadsfonden för attfinansiera andra utbildningsbidrag än de ovan nämnda, rekryteringsstöd ochinskolningsplatser m.m. (prop. 1990/91:100 bil. 12, bet. AUll, rskr. 1990/91:150 bil. 1:6, bet. FiU30, rskr. 386, 387 och 388). Sammanlagt harunder /92 medgetts en engångsvis särskild disposition av . för dessa ändamål. Arbetsmarknadsfondens storlek påverkas även av den nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärden utbildningsvikariat. Denna åtgärd innebär attarbetsgivarna vid inbetalning av arbetsgivaravgifterna får göra avdrag förutbildningskostnader och vikariekostnader inom vissa ramar. Enligt beräkningarsom gjorts inom minskar avgiftsinkomsternahärigenom med 1 604 milj.kr. under /92 och med 2 520 /93. Med de antaganden som gjorts beträffande arbetslöshet,löneutveckling och ränteläge har utskottet erfarit att det hotandeunderskottet i arbetsmarknadsfonden för /93 har beräknats till 9994 milj.kr. och för /94 till 26 292 milj.kr. Även åren därefterökar underskotten om inga korrigeringar vidtas. Utskottet vill understryka att metoden med en utökadkredit i inte är en långsiktig lösning. Med hänsyn till denmycket svåra situationen på arbetsmarknaden tillstyrker utskottet att en rörligkredit om högst 10 . får disponeras i /93 för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen,permitteringslöneersättningen, kontant arbetsmarknadsstöd och vissautbildningsbidrag. Beträffande finansieringen av den statliga lönegarantinanförs i propositionen att utbetalningarna från lönegarantifonden har stigitkraftigt på grund av det stora antalet konkurser . Undernästa budgetår kommer utgifterna i fonden att överstiga tillgångarna med ca 1800 milj.kr. Det är därför nödvändigt att tillfålligt förstärkalönegarantifonden. Förstärkningen bör enligt propositionen ske genom r 1991/92. att denrörliga krediten i höjs från 200 milj.kr. till 199l/92:AU5y under nästa budgetår. Vid beräkningen av hur mycket den rörligakrediten bör höjas har hänsyn tagits till de i proposition 1991/92:139framlagda förslagen om förändringar i lönegarantisystemet.