yttr · GF05UbU5 · 1991-12-31 00:00:00 — ekonomi (prop. 1991/92:150 bil. 1991/92 UbU5y har berett utbildningsutskottet tillfålleall yttra sig över proposition 1991/92:150 med förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /93, m.m. (komplelteringsproposilionen),del II ekonomi, bilaga 11:5utbildningsdepartementet, jämte motioner. Förslag lill elt nytt generellt statsbidrag till kommuner,kallat statligt utjämningsbidrag, läggs fram i del II av komplelteringsproposilionen. Ett viktigt syftemed det nya statsbidraget är att skapa mer likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommunerna. Bidraget avses vara ett komplement tillkommunernas skatteinkomster och utgå oberoende av vilken verksamhet somkommunen bedriver. Skillnaderna i skatteuttag skall spegla skillnader iservice, avgifter och effektivitet. Det föreslagna statliga utjämningsbidragetskall bestå av tre delar, nämligen ett bidrag för utjämning av kommunernasskatteinkomster upp till en generell skattenivå, tillägg till resp. avdrag frånbidraget på grund av opåverkbara skillnader i strukturella förhållanden samttillägg för befolkningsminskning. En stor del av de nuvarande specialdestineradestatsbidragen till olika kommunala verksamheter föreslås avvecklade ochinordnade i det generella bidraget . Från detta datum avskaffasockså skatteuljämningsavgifterna och avräkningsskatten. Rundgången av pengarmellan stat och kommuner skall således enligt förslaget upphöra. De bidrag somavvecklas uppgår till . Efter avdrag för slopadeskatteuljämningsavgifter, slopad avräknings-skatl etc. beräknas det nyastatsbidraget till . För att begränsa påtalade omfördelningseffekter av det nyautjämningsbidraget bör enligt propositionen vissa övergångsregler införas. Förår 1993 föreslår finansministern en övergångsregel som innebär att ingen kommuntill följd av det nya bidragssystemet skall vinna eller förlora bidragmotsvarande av summan av skatt och bidrag i jämförelse med detgamla bidragssystemet. föreslås en motsvarande övergångsregel. Deninnebär att bidragsförändringen maximall får uppgåtill av summan av 1 1991/92. de totalaskatteinkomsterna för och utfallet av utjämningsbi- 199l/92:UbU5y draget förår 1993, Därjämte aviseras att en expertgrupp skall tillsättas för attvidareutveckla systemet med avseende på utjämning av strukturkostnader medsikte på att en eventuell förändring kan ske . Vissa förändringar föreslås även i statsbidragssystemetför landstingen. Några specialdestinerade statsbidrag samtskatteutjämningsavgiften och avräkningsskatten bör enligt propositionen avvecklas.Medel motsvarande de specialdestinerade statsbidragen förs över tillutgiftsramen för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. fr.o.m. år1993. Inom område bör enligtfinansministern sektorsbidraget till driften av det kommunala offentligaskolväsendet, bidraget till driften av särskolor m.m., bidraget lill driften avsärvux saml bidraget till undervisning av invandrare i svenska språket avvecklasoch inordnas i det generella statsbidragssystemet. Bidragen till särskolan ochsärvux förs i sin helhet till landstingens generella bidragsram och kommerdärmed i fortsättningen inte att vara identifier-bara. När verksamhet skallflyttas över från till kommunerna i ett län i enlighet medförslag i proposition 1991/92:94 om ändrat huvudmannaskap för särskolan ochsärvux m.m. får dessa inbördes avtala om den ekonomiska regleringen i form avskatteväxling och övriga åtgärder. I moiion 1991/92:Fi84 (s) yrkande 6 anför motionärerna attdet är en principiellt riktig åtgärd all samordna vissa av dagens statsbidragoch lägga dessa i en gemensam "påse" utan omfattande detaljreglering.Statens transfereringar till kommunerna bör regleras genom ett i huvudsakgenerellt statsbidragssystem. Men enligt samma motion yrkande 7 bör reformengenomföras i två steg. Statsbidraget för bör i huvudsak beräknas efternu gällande regler och utbetalas efter kvittning av skatteutjämningsavgifterm.m. enligt den modell som föreslås för det generella statsbidraget. bör enligt motion 1991/92:Fi44 (v) yrkande 13avslå regeringens förslag till ett nytt generellt statsbidragssystem. Dockförordas inte nuvarande specialdestinerade statsbidrag. Motionärerna anser attett behovsinriktat statsbidrag bör ges lill kommunerna sektorsvis. Därigenomfår statsmakterna ta ansvar för på vilka områden som neddragningar av resurserskall göras. anser i likhet med vadfinansministern anfört i propositionen att en reformering avstatsbidragssystemet är mycket angelägen. Genom att kommunerna ges störrehandlingsfrihet när del gäller bl.a. prioritering mellan olikaverksamhetsområden kan den kommunala verksamheten bedrivas på elt effektivaresätt. Systemet bör därför läggas om nu med av regeringen föreslagna övergångsregleri avvaktan på resultatet av vissa överarbelningar. Enligt utbildningsutskottetsmening bör finansutskottet således avstyrka motionerna 1991/92:Fi84 yrkandena 6och 7 samt 1991/92:Fi44 yrkande 13. tillstyrker för sin del att riksdagengodkänner att seklorsbidraget till det kommunala offentliga skolväsendet samt 2 statsbidragentill särskolan, särvux och undervisning i svenska språket Ulskollet vill betona alt 1991/92:UbU5y det ärviktigt att utvecklingen inom de olika verksamheterna följs upp i det nyastatsbidragssystemet. Huvudprincipen vid prövningen av vilka specialdestineradestatsbidrag som skall läggas samman i det generella systemet har enligtpropositionen varit att statsbidrag till sådan verksamhet, för vilken statenredan överlåtit verksamhetsansvaret till kommunen, bör ingå. Undantag görs förvissa särskilt uppräknade typer av bidrag, bl.a. tillfålliga investeringsbidragoch tidsbegränsade stimulansbidrag, vilka enligt finansministern inte bör ingåi det generella systemet. Hon anser dock att strävan bör vara attundvika stimulansbidrag. Om det är frågan om permanenta insatser där kommunernaberörs över , bör stimulans- och investeringsbidrag införas iett generellt system. I två motioner, nämligen motionerna 1991/92:Fi41 (s)yrkande 23 och 1991/92:Fi44 (v) yrkande 30, begärs atl skall beslutaanslå minst 300 milj.kr. i stimulansbidrag för förbättringar av arbetsmiljön iskolorna. erinrar om att nyligengodkänt regeringens förslag i budgetpropositionen (bet. 1991/92:UbU12, rskr.194) att avskaffa anslaget Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiskamiljön i skolorna. I del av kompletteringspropositionen(bilaga 1:8 s. 11) föreslås nu att , , skalltillföras 450 milj.kr. Denna medelsförslärkning börenligt förslaget i första hand användas till upprustning av skolans fysiskaarbetsmiljö, s.k. skogliga beredskapsarbeten samt beredskapsarbeten inomnalurvårdsområdet. Med hänvisning härtill anser ulbildningsulskollet altfinansulskoltel bör avstyrka motionerna 1991/92:Fi41 yrkande 23 och1991/92:Fi44 yrkande 30. I bilaga till del II av kompletteringspropositionenhemställs om ändrad medebanvbning för seklorsbidraget till det kommunalaoffentliga skolväsendet samt bidragen till särskolan, särvux och undervisningav invandrare i svenska språket inför den föreslagna avvecklingen den 1 januari1993 av nämnda statsbidrag. noterar all anslaget lillseklorsbidraget för skolan för /93 nu beräknats utifrån attytterligare 266 milj.kr. bör anvisas utöver tidigare beslut omanslag (bet. 1991/92:UbU10, rskr. 190) för eU ökat antal platser på eU tredjegymnasieår (jfr 1991/92:UbU4y). har inget att erinra motde föreslagna anslagsbeloppen för de olika bidragen. börsåledes föreslå att med ändring av tidigare beslut anvisa de begärdamedlen. Beträffande måbtyrning, uppföljning och utvärdering anförsi propositionen alt dagens styrning via statsbidrag inte bör ersättas av annandetaljreglering av verksamheten. Grundtanken med det föreslagnastatsbidragssystemet är atl ge kommunerna likvärdiga förutsättningar attbedriva sin verksamhet. De områden som regleras genom statsbidragenblir i många delar oreglerade. Finansministern anser att 1991/92:UbU5y det inomframför allt dessa områden är viktigt att statsmakterna nu preciserar kommunernas uppgifter. Del kan därför bli nödvändigt, anför hon,att komplettera dagens lagstiftning så att del inte skall råda någonoklarhet om kommunernas grundläggande skyldigheter att bl.a. erbjudasina invånare valmöjlighet i skolan, barnomsorgen etc. Enligt propositionen bör statsmakternas uppföljning ochutvärdering i huvudsak omfatta det ansvar statsmakterna har lagt på kommuneroch landsting. Den statliga uppföljningen bör avse resultaten av verksamhetenoch inte metoderna för att uppnå resultaten. Statsmakterna bör följa upp ochutvärdera verksamheten inom olika sektorer såsom hälso- och sjukvård,äldreomsorg, barnomsorg, skola etc. Statsmakterna behöver ett underlag för attbedöma graden av målupplyllelse för den samlade verksamheten i kommunen, liksomatt skillnaderna i de obligatoriska delarna inte varierar alltför mycket överlandet. Utbildningsministern anför för sin del att i del nya mål-och resultatorienterade styrsystem som infördes med sektorsbidragetför skolan blev uppföljning och utvärdering strategiskauppgifter. En övergång till ett generellt statsbidrag till kommunerna förändrarinte karaktären av dessa uppgifter. Övergången till elt nytt system kräverinte heller någon förändring av de nationella styrinstrumenten, dvs. i huvudsakbestämmelser i skollagen samt de nalionella läroplanerna. Bland de nalionellamålen utgör kravet på nationell likvärdighet ett av de främsta. Inte enbartresultatet av undervisningen ulan även formerna för undervisningen skall i någonmening vara likvärdiga. Frågor om klasstorlek och utbildningens tillgänglighetutgör exempel på uppgifter som kan behöya vägas in när graden av måluppfyllelsediskuteras. Det är enligt statsrådet också angeläget att den statligauppföljningen innefattar olika mått på kostnadseffektiviteten inom skolan samtbeaktar vissa förhållanden beträffande undervisningens organisation.Statsrådet hänvisar till att slalens skolverk har fått regeringens uppdrag attutforma elt resultatorienterat uppföljningssystem för skolan. 1 det nyauppföljningssystemet ges ett bestallaransvar, statistiskacentralbyrån elt producentansvar och kommunerna ett ansvar för att ta fram debegärda uppgifterna. Frågor rörande målstyrning, uppföljning och utvärderingtas upp i två motioner. I motion 1991/92:Fi84 (s) yrkande 11 betonas att detföreslagna nya statsbidragssystemet inte får medföra alt exempelvis kvalitetenpå undervisningen sänks eller alt klasstorleken generellt ökar. Enligt motionl991/92:Fi44 (v) yrkande 17 måste målstyrning, resultatuppföljning ochutvärdering ske sektorsvis. Först när ett system för detta utvecklats ochprövats är det enligt motionärerna möjligt att på elt realistiskt sätt bestämmastorleken på statsbidragen till kommunerna. vill framhålla all en fungerandestatlig uppfölj ning och utvärdering är en nödvändig del i ett mål- och resultatorien terat styrsystem. Vikten av en uppföljning och utvärdering sektorsvis ökar med det föreslagna generella statsbidraget. Särskilt är detta fallet, 4 somframhålls i propositionen, för de verksamheter (t.ex. gymnasiesko- lan) därvinsten eller nyttan framför allt står alt finna i det samhälls- 1991/92:UbU5yekonomiska och inte i det kommunalekonomiska perspektivet. Utskottet utgårfrån att regeringen noga följer utvecklingen av arbetet med uppföljning ochutvärdering. Med del anförda anser utbildningsutskottet att motionl991/92:Fi84 yrkande 11 är tillgodosett. bör avstyrka bifalltill denna motion och motion 1991/92:Fi44 yrkande 17. Genom uppföljning och utvärdering skall bristeruppmärksammas. I propositionen anförs att statsmakternas sanktionsmöjligheterär mycket begränsade. Eftersom statsmakterna har det yttersta ansvaret förskolväsendet finns det skäl att inom detta område ge regeringen rätt att vidtaåtgärder för atl avhjälpa bristerna. Att enbart hålla inne statsbidrag är idelta sammanhang inte någon konstruktiv metod. Utbildningsministern föreslår att i skollagen förs in enny bestämmelse, 15 kap. 15 §, som innebär att om en kommun grovt eller underlängre tid åsidosatt sina skyldigheter enligt skollagen eller enligt föreskriftersom meddelats med stöd av lagen, får regeringen meddela de föreskrifter förkommunen eller, på kommunens bekostnad, vidta de åtgärder som behövs för attavhjälpa bristen. Statens kostnader för sådana åtgärder bör få kvittas motbelopp som staten annars skulle ha betalat ut till kommunen. instämmer i att staten som ytterstansvarig för skolväsendel bör genom en lagbestämmelse ges möjligheter att rättatill försummelser i den kommunala skolverksamheten. Som utbildningsministernframhåller kan sådana möjligheter fylla en funktion som ett skydd för desvagaste grupperna. bör således föreslå att antaförslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100). beslutade (bet. 1990/91:UbU4,rskr. 76) aU hos regeringen begära att en parlamentarisk kommitté skulleanförtros uppgiften att följa konsekvenserna av det nya sektorsbidraget förskolan som infördes . Direktiv till en sådan kommitté harutfårdats men några ledamöter har inte tillkallats. bereds nutillfålle att ta del av utbildningsministerns avsikt att få regeringensbemyndigande att tillkalla kommittén upphävt mot bakgrund av förslagen iföreliggande proposition. Utbildningsministern anför atl insatserna i ställetbör koncentreras på att följa upp effekterna av det nya statsbidragssystemet. föreslår att propositionen i dennadel utan erinran läggs lill handlingarna. 1 beslutethar deltagit: (), 1991/92:UbU5y (s), RuneRydén (m), (), (), (), BoArvidson (m), (), (), (nyd), (), (), (), ()och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , , ,, , och (alla s) anser deb att den del av utskottets yttrande som börjar med"anser" och slutar med "yrkande 13"bort ha följande lydelse: anser att principen om ett generelltstatsbidrag till kommunerna är riktig liksom den avgränsning som gjorts avvilka statsbidrag som bör ingå i det samlade bidraget. De övergångsregler somföreslås i avvaktan på att en expertgrupp skall se över det nyabidragssystemets fördelningseffekter visar emellertid all det föreslagnasystemet har stora brister. Enligt utskottets mening bör reformen därförgenomföras i två steg. bör statsbidraget i huvudsak beräknas enligtnu gällande regler och utbetalas efter kvittning av skatteutjämningsavgifterm.m. enligt den modell som föreslås för det generella statsbidraget. Kommunernabör alltså få elt samlat bidrag baserat på gällande regler och med den friareanvändning som föreslås i propositionen, men med andra övergångsregler.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet bör föreslå att medbifall till motion 1991/92:Fi84 yrkandena 6 och 7 samt med avslag på motion1991/92:Fi44 yrkande 13 som sin mening ge regeringen lill känna vad häranförts. deb att den del av utskottets yttrande som börjar med"erinrar" och slutar med "yrkande 30"bort ha följande lydelse: delar motionärernas uppfattning attstimulansbidraget om 300 milj.kr. till förbättringar av den fysiska miljön iskolorna bör återinföras. Detta är desto mer angeläget som satsningar på enupprustning av skolmiljön ger effekter på arbetsmarknaden förbyggnadsarbetarna. bör således tillstyrka motionerna1991/92:Fi41 yrkande 23 och 1991/92:Fi44 yrkande 30 och hemställa alt riksdagenbeslutar föra upp ett sådant nytt anslag på rikss talen. ,, . . , 1991/92:UbU5y Meningsyttring får avges av suppleant från ,efiersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: vill avslå regeringens förslag lill eltnytt generellt statsbidragssystem och förordar i stället att statsbidrag skallutges till kommunerna sektorsvis. Staten får därmed ta ett ansvar förresursfördelningen till olika samhällsområden. När det gäller statsbidrag tillsärskolan vill jag hänvisa till vad som anförts i vår motion 1991/92:Ub61yrkande 10, behandlad i betänkande 1991/92:UbU28, om att eu riktal bidrag börbehållas för att bl.a. markera ett nationellt ansvar för särskolan. Beträffande återinförande av ett stimulansbidrag för förbättringarav skolans arbetsmiljö instämmer jag i den avvikande meningen från 'Socialdemokraterna. gotab 41484, Slockholm 1992