yttr · GF05FiU2 · 1991-12-31 00:00:00 — Privatisering av statligt ägda företag, m.m. (prop.1991/92:69) 1991/92 FiU2y har beslutat beredafinansutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1991/92:69 omprivatisering av statligt ägda företag, m.m. jämte motioner såvitt gällerSKDföre-tagen AB. 1 propositionen begär regeringen ett bemyndigande för attkunna genomföra försäljning helt eller delvis av statens aktier i 35aktiebolag. I vissa särskilda fall kan det dock vara motiverat att staten behållerett minoritetsintresse för att i någon mån kunna påverka företagens verksamhet.Det begärda bemyndigandet innefattar även möjlighet för regeringen att verkaför en minskning av statens ägarandel t.ex. genom att tillstyrka en nyemissiontill andra än staten. De bolag som avses finns förtecknade i en bilaga. UnderCivildepartementet i denna bilaga anges . I propositionen framhålls att allmänhet och anställda börges bred möjlighet att teckna aktier. De anställda bör få möjlighet att bli delägarei de företag där de arbetar. som bedriver kommersiell verksamhet och somarbetar på konkurrensutsatta marknader bör bli föremål för försäljning. Statens ägande av företag representerar ett betydandekapital. Generellt bör gälla att statens tillgångar bör säljas till ettmarknadsmässigt pris och vid en kommersiellt riktigt vald tidpunkt. I detta yttrande behandlar utskottet motionerna1991/92:N20 av m.fl. (s) och 1991/92:N22 av m.fl.(v). Frågan om att privatisera behandlas inte inågon motion. Motionerna innehåller ett allmänt avslag på propositionen, men ibåda motionerna nämns att omstruktureringar bland de statliga bolagen kan bliaktuella. Det finns enligt motion N22 (v) viss verksamhet som det inte finnsanledning att bedriva i statlig regi. Korvfabriker och läskedrycksföretag nämnssom exempel. 1 1991/92. Utskottet 1991/92:FiU2y Företagsgruppen bildades , med . Flera av de ingående företagen har en lång och stabil historia.Grunden för verksamheten utgjordes av den verksamhet som och . DAFA bildades somuppdragsmyndighet men ombildades till aktiebolag . Verksamheten harsuccessivt vidareutvecklats och omstrukturerats. Nya verksamheter hartillkommit med att andra har avvecklats. består koncernen av ett trettiotal företag verksammainom områdena informationsbehandling/ADB, organisations- och kompetensutvecklingsamt försäljning av information, programprodukter och datorer. I vissadotterbolag finns andra delägare än staten. Företaget finns representerat på ett antal orter i landetfrån i söder till i norr. var omsättningen 956 milj.kr. och antaletanställda närmare 900. DAFA är störst med ca 400 anställda. Offentliga och privata sektorn svarar för vardera cirkahälften av koncernens omsättning. har verksamheten expanderat med 30 %per år som branschen som helhet vuxit . Företagsgruppen haren uttalad ambition att bli ett av de fem största företagen på marknaden iNorden. Inom SKDföretagen har frågan om ägarkompletteringdiskuterats . Företagsgruppen arbetar på en marknad därden för att nå långsiktig tillväxt och lönsamhet sannolikt kommer att behövaförstärka sin kapitalbas. En kapitalökning skulle kunna ske i samband med enägarkomplettering. Det finns på servicebyråområdet alltjämt betydandestordriftsfördelar att vinna. En viktig förutsättning för en framtidaägarkomplettering anges också vara att personalen ges möjlighet att blidelägare. Det ger stimulans till personal och ledning, vilket är viktigt ikonsultföretag, där personalen är företagets huvudsakliga tillgång. Avgränsningen mot klargjordes i samband medbolagsbildningen av DAFA. Beställningar görs av och görbearbetningarna. Den statliga företagssektorn är mycket stor, och denomfattar mycket skiftande verksamheter. Inom sektorn finns både små bolag ochstora industriföretag. Verksamheten spänner över vida KIt alltifrån stålproduktionoch omfattande skogs- och jordbruksegendomar till investmentbolag ochkreditinstitut. Detstatliga företagsägandet har inte alltigenom varit en del av en 199l/92:FiU2y medvetenoch planerad strategi. Det har ofta varit speciella och tillfålliga orsakersom utgjort skälet till att staten engagerat sig i olika bolag. Det kan hafunnits välgrundade motiv för ett statligt engagemang i ett visst företag viden viss tidpunkt. Detta ställningstagande har emellertid sällan omprövats närförutsättningarna förändrats. Mer sällan finns det enligt utskottets meninganledning till fortsatt och utvidgat statligt engagemang. Det finns somutskottet ser det en rad principiella problem förknippade med statligt ägande.Om staten uppträder som företagsägare och själv agerar på den marknad statenhar till uppgift att ange spelregler för, uppstår en uppenbar risk för osundkonkurrens. Regeringen kan tvingas ta hänsyn till olika intressen som gör attkonkurrensen snedvrids. Utskottet delar således regeringens uppfattning atträttvisan och den fria konkurrensen kräver att staten står neutral mellan olikaföretag. Mot bakgrund av vad utskottet anfört tillstyrker utskottetatt regeringen ges bemyndigande att och på de villkor somanges i propositionen sälja aktier i . De villkor som uppställs ipropositionen bl.a. om att verksamheten bedrivs på en konkurrensutsatt marknadär uppfyllda. Som framgått torde det i detta sammanhang vara av särskilt värdeatt de anställda i företagen, moderföretaget och dotterbolagen, ges tillfålleatt bli delägare i företaget. vill avslutningsvis framhålla att detfinns viktiga principiella frågor förknippade med försäljning av statliga bolagsom sammanhänger med reglerna för förfogandet över statens egendom. 1regeringsformen (RF 9:8) stadgas att statens medel och övriga tillgångar stårtill regeringens disposition. Av RF 9:9 framgår att fastställer i denomfattning som behövs grunder för förvaltningen av statens egendom ochförfogandet över den. kan därvid föreskriva att åtgärd av visst slaginte får vidtas utan tillstånd. har behandlat dessa principiella frågorbl.a. i ett yttrande till trafikutskottet (FiU 1987/88:3y). Utskottetkonstaterade därvid att några grunder för förvaltningen av statens egendom ochförfogandet över den inte har fastställts av . Däremot har riksdagenföreskrivit att vissa åtgärder, t.ex. försäljning av fast egendom vars värdeöverstiger vissa beloppsgränser inte får vidtas utan tillstånd. I proposition 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiskapoliti ken, som bereds av finansutskottet, anges en strategi för statens förmögenhetsförvaltning. Dessa riktlinjer har emellertid inte förelagts för godkännande. De har inte heller föranlett något motionsyrkande. anser emellertid det angeläget att fastställer i den omfattning som behövs grunder för förvaltningen av statens egendom och förfogandet över den. Det an kommer på näringsutskottet att bedöma i vilken utsträckning detta är behövligt i samband med privatisering av statligt ägda företag och hur de i så fall bör utformas. Finansutskottetförutsätter att frågan om hur inkomsterna av försälj- 1991/92:FiU2y ning avstatliga företag skall användas, liksom vilka generella principer som skallgälla för den statliga förmögenhetsförvaltningen, kommer att behandlas ianslutning till att tar ställning till de budgetpolitiskariktlinjerna i samband med budgetregleringen. Dessa frågor kan självfallet inteses isolerade från övriga statsinkomster eller statsutgifter. Som allmän principbör, som föreslås i proposition 1991/92:38, gälla att kapital som frigörs pådetta sätt används till investeringar som skapar förutsättningar för tillväxt,dvs. har en hög samhällsekonomisk avkastning, eller för att amortera påstatsskulden. l beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), (), (), RolandSundgren (s), Per (), Tom (), (), StefanAttefall (kds), Bo G Jenevall (nyd), (), (),() och (). Hans Gustafeson, , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anser attden del av finansutskottets yttrande som under utskottets överväganden börjarmed "Den statliga" och slutar med "i företaget" bort haföljande lydelse: Den statliga företagssektorn är relativt omfattande. Inomsektorn finns både små och stora bolag. Inslaget av basindustri är förhållandevisstort, men det finns också företag inom t.ex. elektronik, bioteknik ochlivsmedel. Som redovisas i den socialdemokratiska motionen har detstatliga företagsägandet tillkommit dels för att skydda viktiga naturtillgångarsåsom skogen och malmen bl.a. i , dels av sysselsättningspolitiska ochregionalpolitiska skäl. Under den socialdemokratiska regeringen utvecklade ochstärkte den statliga företagsgruppen både sin finansiella styrka och sin konkurrenskraftoch står nu relativt stark. Den statliga företagsgruppen utgör en viktigdrivkraft i den svenska ekonomin. Det statliga ägandet utgör också, tillsammansmed de kooperativa företagen, en betydelsefull motvikt till den privataägarkoncentrationen. Utskottet ser regeringens förslag om en utförsäljning avde statliga företagen som främst ett ideologiskt motiverat ingrepp. uttaladeambitionen är att vid försäljningen försöka sprida aktieägandet 199l/92:FiU2y ocherbjuda småsparare och anställda att teckna aktier, visar erfarenheterna attdessa ofta har sålt aktierna vidare. Det är vidare svårtatt förstå varför man vill avyttra statliga aktier för 10 miljarder ochsuccessivt urholka den kapitalbas som gav ett resultat efterfinansiella poster på . Regeringen har inte visat hurden ska åstadkomma en bättre avkastning på detta kapital genom en alternativplacering. Som framhålls i den socialdemokratiska motionen kommer enutförsäljning i den omfatttning som föreslås i propositionen att ta i anspråken stor del av det riskkapital som behövs för näringslivet, inte minst för demindre företagen. Det årliga behovet av nyteckningar i börsföretagen kanuppskattas till 10 å under den första halvan av1990-talet. Därtill kommer krav till följd av behoven av uppstädning påfastighets- och finansmarknaderna på uppskattningsvis . Detsammanlagda behovet kan således komma att uppgå till 15 25 miljarder underde närmaste åren. Detta kan jämföras med att volymen nyteckningar ochnyintroduktio-ner på Stockholmsbörsen under det för börsen unika uppgicktill 5 å 10 miljarder . Utskottet ser mot denna bakgrund med stor oro påregeringens planer att sälja aktier för 10 miljarder under överskådligtid framöver. Näringslivets möjligheter att nyemittera aktier via börsenkrymper därmed. Andra företag än de allra största och internationellt mestkända kommer att trängas ut. De mindre företagen kommer således att drabbashårt. Utskottet anser att förslaget i propositionen attprivatisera statliga företag verkar mindre väl övervägt vad gäller de samladeeffekterna för de mindre och medelstora företagen. Förslaget bör därför avslåsav . Staten bör även fortsättningsvis kunna äga och driva företag. Ettaktivt ägande innefattar förändringar i det statliga ägandet, omstruktureringar,försäljningar och utökningar av ägandet. En prövning måste göras i varjeenskilt fall. Utgångspunkten måste vara att det är näringspolitiskt motiveratoch skapar goda förutsättningar för företaget. Vad utskottet anfört börriksdagen med bifall till motion N20 (s) som sin mening ge regeringen tillkänna.